Palvelusetelin toimintaohje OMAISHOITO Laajennettu palveluseteli PDF\nDownload "Palvelusetelin toimintaohje OMAISHOITO Laajennettu palveluseteli 2015"\n1 Palvelusetelin toimintaohje OMAISHOITO Laajennettu palveluseteli 2015\n2 SISÄLLYSLUETTELO I PALVELUSETELIN TOIMINTAOHJEEN YLEINEN OSA PALVELUSETELI MÄÄRITELMÄT KUNTAYHTYMÄN VELVOITTEET PALVELUSETELIN MYÖNTÄJÄN RIIPPUMATTOMUUS PALVELUNTUOTTAJAN YLEISET VELVOITTEET TOIMITETTAVAT ASIAKIRJAT ASIAKKAAN ASEMA MATKAKORVAUKSET PALVELUSETELIN MYÖNTÄMISEN ESTEET MUISTUTUKSET, KANTELUT, POTILASVAHINKOILMOITUKSET JA ASIAKASPALAUTTEET ASIAKKAAN/POTILAAN OIKEUSSUOJAKEINOT ASIAKAS- JA POTILASASIAKIRJAT JA TIETOSUOJA REKISTERINPITO ASIAKAS- JA POTILASASIAKIRJOJEN SIIRTÄMINEN JA SÄILYTYS PALVELUNTUOTTAJAN HYVÄKSYMISEN PERUUTTAMINEN VEROTUS TULOVEROTUS ARVONLISÄVEROTUS SALASSAPITO- JA VAITIOLOVELVOLLISUUS TOIMINTAOHJEEN VOIMASSAOLO, MUUTTAMINEN JA IRTISANOMINEN... 14\n3 II OMAISHOIDON PALVELUSETELI - TOIMINTAOHJEEN PALVELUKOHTAINEN OSA YLEISTÄ OMAISHOIDON TUESTA PALVELUSETELIASIAKKAAT PALVELUSETELI PALVELUSETELIJÄRJESTELMÄ PALVELUSETELISALDO PALVELUJEN TUOTTAMISEEN SOVELLETTAVA LAINSÄÄDÄNTÖ SOPIMUS PALVELUNTUOTTAJAN PALVELUKOHTAISET OIKEUDET JA VELVOITTEET PALVELUN AJANKOHTA TILAT, LAITTEET, APUVÄLINEET JA HOITOTARVIKKEET PALVELUNTUOTTAJAN HENKILÖKUNNAN PÄTEVYYSVAATIMUKSET PALVELUN SISÄLTÖVAATIMUKSET HOITOPALAUTTEEN TOIMITTAMINEN EKSOTELLE JA HOITOTIEDOT PALVELUN PERUUNTUMINEN ALIHANKINTA JA VUOKRATYÖVOIMAN KÄYTTÖ LAADUNVALVONTA JA ASIAKASPALAUTE PALVELUN VIRHE TIETOJÄRJESTELMÄT ASIAKKAAN OSTAMAT LISÄPALVELUT LASKUTUS OMAISHOIDON PALVELUSETELIN ARVO, HINTAKATTO JA HINNOITTELU PALVELUSETELIN ARVO HINTAKATTO JA HINNOITTELU LIITE 1 Kielitaito\n4 I Palvelusetelin toimintaohjeen yleinen osa Tässä toimintaohjeessa kerrotaan niistä yksityisen sosiaali- ja/tai terveyspalveluntuottajan oikeuksista ja velvollisuuksista, joihin hän sitoutuu, kun Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä (jäljempänä Eksote) hyväksyy palveluntuottajan palvelusetelillä toteutettavan sosiaali- ja/tai terveydenhuollon palveluiden tuottajaksi. Toimintaohjeessa Eksote asettaa sosiaalija terveydenhuollon palvelusetelistä annetun lain (569/2009) myöh. palvelusetelilaki 5 :ssä tarkoitetut hyväksymiskriteerit palvelun tuottajille. Yksityinen palveluntuottaja sitoutuu noudattamaan tämän toimintaohjeen ehtoja siitä alkaen, kun palveluntuottaja hyväksytään palvelusetelillä toteutettavien palveluiden tuottajaksi. 1 Palveluseteli Palvelusetelilaki säätelee palvelusetelin käyttöä. Lakia sovelletaan palvelusetelin käyttämiseen kuntien järjestämissä sosiaali- ja terveyspalveluissa. Lakia sovelletaan ainoastaan yksityisten sosiaali- ja terveyspalvelujen hankkimiseksi. Palveluseteli on vaihtoehtoinen tapa järjestää Eksoten järjestämisvastuulla olevia sosiaali- ja terveydenhuoltopalveluja. Tämän vuoksi asiakkaan asemaan vaikuttavat samat erityislainsäädännön säännökset kuin muillakin tavoin järjestetyssä sosiaali- ja terveydenhuoltopalveluissa. Palvelusetelin käyttäjällä on oikeus valita haluamansa palveluntuottaja Eksoten ylläpitämästä palveluseteliyrittäjäluettelosta. Palvelusetelin myöntäminen perustuu aina Eksoten sosiaali- tai terveydenhuollon ammattihenkilön palveluntarpeen arvioon. Palvelusetelillä voidaan ostaa ainoastaan arvolisäverotonta sosiaali- ja terveydenhuollon palvelua. Verottaja on antanut ohjeen sosiaalipalvelujen (diaarinumero 604/40/2011) ja terveyden- ja sairaanhoitopalvelujen (diaarinumero 61/40/2010) arvolisäverotuksesta. Tarkemmat ohjeet arvonlisäverottomuudesta löytyvät Internetistä verohallinnon sivulta (www.vero.fi). Palveluseteli voi olla tasasuuruinen tai tulosidonnainen. Tasasuuruinen palveluseteli on kaikille yhtä suuri ja tulosidonnaisessa asiakkaan tulot vaikuttavat palvelusetelin suuruuteen. Eksote voi asettaa palvelusetelipalvelulle hintakaton. Hintakatolla tarkoitetaan palveluntuottajalle maksettavaa enimmäishintaa. Tähän sisältyy kunnan maksama osuus (palvelusetelin arvo) ja asiakkaan omavastuu. Palvelusetelin arvo ja mahdollinen hintakatto määritetään toimintaohjeen palvelukohtaisissa osissa. Palvelusetelijärjestelmässä Eksote ei tule sopimusosapuoleksi palvelusta sovittaessa, sillä kyseessä on kuluttajan asemassa olevan asiakkaan ja palveluntuottajan välinen sopimus. Eksote ja palveluntuottaja asettavat nimeltä tai asemaltaan henkilön tai henkilöt, jotka toimivat yhteyshenkilöinä ja vastuuhenkilöinä tämän toimintaohjeen vaatimusten toteuttamisessa ja ilmoitusten vastaanottamisessa. 1\n5 2 Määritelmät Tässä toimintaohjeessa: 1. asiakkaalla tarkoitetaan sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain 3 :n 1 kohdassa tarkoitettua asiakasta ja potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain 2 :n 1 kohdassa tarkoitettua potilasta. 2. palvelusetelillä tarkoitetaan palvelujen järjestämisvastuussa olevan Eksoten sosiaali- ja terveyspalvelun saajalle myöntämää sitoumusta korvata palvelujen tuottajan antaman palvelun kustannukset Eksoten ennalta määräämään arvoon asti. 3. omavastuuosuudella tarkoitetaan sitä osuutta yksityisen palveluntuottajan tuottaman palvelun hinnasta, jota Eksoten myöntämän palvelusetelin arvo ei kata ja joka jää potilaan maksettavaksi 3 Kuntayhtymän velvoitteet Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri: 1. hyväksyy ne yksityiset palveluntuottajat palvelusetelilain edellyttämällä tavalla, joiden palvelujen maksamiseen asiakas voi käyttää kuntayhtymän myöntämää palveluseteliä. 2. ottaa palveluntuottajan valintaa koskevan asian käsittelyyn yhden (1) kuukauden kuluessa palveluntuottajan ilmoittautumisesta ja tekee päätöksen palveluntuottajan hyväksymisestä tai hylkäämisestä kolmen (3) kuukauden kuluessa ilmoittautumisesta. 3. pitää luetteloa hyväksymistään palveluntuottajista; tiedot palveluntuottajista, näiden tuottamista palveluista ja niiden hinnoista ovat julkisesti saatavilla Internetissä ja muulla soveltuvalla tavalla. 4. neuvoo asiakasta palvelusetelin käytössä. Esittää tasapuolisesti kaikkien yrittäjien tiedot sekä eri vaihtoehdot yrittäjien palveluista asiakkaalle. 5. valvoo hyväksymiensä palveluntuottajien palvelujen laatua hyväksymismenettelyn lisäksi myös palvelujen tuottamisen yhteydessä. Eksote valvoo, että palvelujen tuottajat täyttävät toiminnalle toimintaohjeen yleisessä ja palvelukohtaisessa osioissa asetetut vaatimukset. 6. peruuttaa palveluntuottajan hyväksymisen ja poistaa palveluntuottajan luettelosta, jos hyväksymiselle asetetut edellytykset eivät enää täyty tai palveluntuottaja pyytää hyväksymisen peruuttamista. 7. on palvelusetelillä järjestettävässä palvelussa syntyvien potilas- ja asiakaskirjojen henkilötietolaissa tarkoitettu rekisterinpitäjä ja vastaa viime kädessä niiden käsittelystä. 2\n6 Asiakas- ja potilasasiakirjat, jotka syntyvät setelillä palvelua järjestettäessä ja toteutettaessa, ovat viranomaisen asiakirjoja. 8. vastaa ja ratkaisee asiakkaan asiakasrekisteriä koskevat tarkastus-, korjaamis- ja tietopyynnöt. Asiakas esittää tarkastus tai korjaamispyynnön suoraan Eksotelle. 4 Palvelusetelin myöntäjän riippumattomuus Eksoten puolesta palvelusetelin myöntämisestä päättänyt henkilö ei voi olla työ-, toimeksianto- tai virkasuhteessa palvelusetelipalveluita tuottavalla palveluntuottajalla. Palvelusetelin myöntäneellä henkilöllä ei myöskään saa olla merkittävää omistusta, eikä hän saa käyttää merkittävää päätösvaltaa palveluntuottajassa tai palveluntuottajan kanssa samaan konserniin kuuluvassa yhteisössä (yli 10 % osakkeista, osuuksista tai äänivallasta). Omistusrajoitus ei koske palveluntuottajaa, jonka osakkeilla käydään kauppaa arvopaperipörssissä. 5 Palveluntuottajan yleiset velvoitteet Palveluntuottaja sitoutuu tässä toimintaohjeessa määriteltyihin velvoitteisiin. Palveluntuottaja on palvelusetelijärjestelmän puitteissa palvelua tuottava, yksityisestä terveydenhuollosta annetussa laissa (152/1990) tai yksityisistä sosiaalipalveluista (922/2011) annetussa laissa tarkoitettu palveluntuottaja. Palveluntuottajaksi hyväksytään hyväksymiskriteerit täyttävät palveluntuottajat ilman kilpailutusta. Palveluntuottajaksi voi ilmoittautua jatkuvasti. Palveluntuottaja: 1. täyttää kyseiselle toiminnalle yksityisestä terveydenhuollosta annetussa laissa (152/1990) tai yksityisistä sosiaalipalveluista (922/2011) annetussa laissa asetetut vaatimukset. Palveluntuottaja on tehnyt kirjallisen ilmoituksen yksityisten sosiaalipalvelujen tuottamisesta Eksoteen. 2. on merkittynä Aluehallintoviraston (Avin) ja Sosiaali- ja terveydenhuollon lupa- ja valvontaviraston (Valviran) ylläpitämään yksityisten sosiaali- ja terveyspalvelujen antajien rekisteriin (=Valveri) tai on merkittynä Eksoten omaan rekisteriin (sosiaalipalveluna tuotettava kotipalvelun tukipalvelun palveluntuottaja). 3. on rekisteröitynyt kaupparekisteriin. 4. on merkitty ennakkoperintärekisteriin. Yritys suostuu siihen, että Eksote tarkistaa asian Yritysja yhteisötietojärjestelmästä 3\n7 5. on merkitty työnantajarekisteriin, mikäli yrityksessä on työntekijöitä. 6. huolehtii siitä, että tuotetut palvelut vastaavat vähintään sitä tasoa, jota edellytetään vastaavalta kunnalliselta toiminnalta 7. on ottanut ja sitoutuu pitämään voimassa toimintansa edellyttämät lakisääteiset vakuutukset, potilasvahinko- tai vastuuvakuutuksen, joiden vakuutusmäärän voidaan palvelutoiminnan laatu ja laajuus huomioon ottaen arvioida riittävän toiminnasta mahdollisesti aiheutuvien henkilövahinkojen korvaamiseen ja jotka muilta ehdoiltaan vastaavat tavanomaista vastuuvakuutuskäytäntöä. 8. on selvittänyt tai sitoutuu selvittämään lasten kanssa työskentelevien henkilöiden rikostaustan ja soveltuvuuden, mikäli palveluntuottaja tuottaa palveluita alaikäisille. (Laki lasten kanssa työskentelevien rikostaustan selvittämisestä 504/2002). 9. sitoutuu huolehtimaan siitä, että palveluntuottaja taikka sen johtohenkilö tai edustus-, päätöstai valvontavaltaa käyttävä henkilö ei ole syyllistynyt rikosrekisteristä ilmenevällä lainvoimaisella tuomiolla julkisista hankinnoista annetun lain 53 :ssä mainittuun rikokseen tai tekoon tai sanotun lain 54 :n mukaiseen laiminlyöntiin. 10. on huolehtinut verojen, eläke ja sosiaaliturvamaksujen maksamisesta sekä muista lakisääteisistä velvoitteista. 11. noudattaa kaikkea palveluntuottajaa ja sen toimintaa koskevaa lainsäädäntöä ja viranomaismääräyksiä ja ohjeita. 12. vastaa siitä, että toiminta perustuu näyttöön ja hyviin hoito- ja toimintakäytäntöihin. Toiminnan on oltava laadukasta, turvallista ja asianmukaisesti toteutettua. 13. huolehtii siitä, että palveluntuottajalla on omavalvontasuunnitelma (laki yksityisistä sosiaalipalveluista 922/2011). Kahdessa tai useammassa toimipaikassa palvelua tuottava terveydenhuollon palveluntuottaja huolehtii siitä, että sillä on toiminnan laadun varmistamiseksi omavalvontasuunnitelma (laki yksityisestä terveydenhuollosta 152/1990). Uuden palveluntuottajan on laadittava omavalvontasuunnitelma kuuden kuukauden kuluessa toiminnan aloittamisesta. 14. sitoutuu noudattamaan voimassa olevaa työsopimuslainsäädäntöä ja alan yleissitovia työehtosopimuksia. 15. sitoutuu noudattamaan laissa säädettyä salassapito- ja vaitiolovelvollisuutta. 16. pitää yllä Eksoten lukuun asiakas- tai potilasrekisteriä, säilyttää ja käsittelee asiakirjoja niin kuin kulloinkin voimassa olevassa lainsäädännössä säädetään ja sitoutuu noudattamaan salassapito velvollisuutta, sekä toimii Eksoten ohjeistuksen mukaisesti. (Henkilötietolaki 523/1999, laki 4\n8 sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista 812/2000, laki sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen sähköisestä käsittelystä 159/2007, laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta 621/1999, arkistolaki 831/1994, sosiaali- ja terveysministeriön asetus potilasasiakirjoista 298/2009, laki potilaan asemasta ja oikeuksista 785/1992.) 17. markkinoi palvelujaan asiallisesti, luotettavasti ja hyvän tavan mukaisesti. Ylisanoja tai vertailumuotoja ei saa käyttää. Markkinoinnilla ei tule luoda tarpeetonta sosiaali- tai terveydenhuoltopalvelujen kysyntää. 18. nimeää ja osoittaa palveluista vastaavan henkilön. 19. sitoutuu osallistumaan palveluseteliasioita käsittelevään perehdytykseen ja vähintään yhteen Eksoten kutsumaan kehittämistapaamiseen vuodessa. 20. tuottaa palvelusetelillä korvattavat palvelut Suomessa. 21. suostuu siihen, että palveluntuottajan yhteystiedot ovat julkisesti nähtävillä. Hinnoista ilmoittamisen tulee tapahtua vertailukelpoisella tavalla siten, että palveluseteliä käyttävä asiakas voi vaivatta päätellä palvelun kokonaishinnan ja sen osuuden, joka jää hänen maksettavakseen. Vertailukelpoisen tavan Eksote määrittelee palvelukohtaisesti. 22. sitoutuu ilmoittamaan kaikista muutoksista, jotka vaikuttavat palvelujen tuottamiseen (esimerkiksi palvelukatkot, muutokset yhteystiedoissa, vastuuhenkilöissä, yrityksen omistuksessa, hoitoon pääsytiedot) Eksoten palvelusetelitoimintaa valvovalle viranhaltijalle sekä ilmoittamaan muutoksista lupaviranomaisille ja Eksotelle yksityisestä terveydenhuollosta sekä yksityistä sosiaalipalveluista annettujen lakien edellyttämällä tavalla. 23. sitoutuu perehtymään aina asiakkaan hoito- tai palvelusuunnitelmaan sekä palveluseteliin ja noudattaa niiden sisältöä. Mikäli hoito-ja palvelusuunnitelmaa ei ole mahdollista saada asiakkaalta, palveluntuottaja sitoutuu aina selvittämään asiakkaan hoitoa koskevat tiedot muulla tavoin joko asiakkaalta, omaiselta tai palvelusetelin myöntäjältä. 24. tarkistaa, että työntekijöiden ammattinimikkeet löytyvät Terhikki-rekisteristä. Huolehtii omasta ja henkilöstönsä lain edellytykset täyttävästä ja riittävästä ammattitaidosta, ammattitaidon säilymisestä ja kehittämisestä sekä riittävästä täydennyskoulutuksesta (laki terveydenhuollon ammattihenkilöistä 559/1994, laki sosiaalihuollon ammatillisen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista (608/2005), sosiaalihuoltolaki 710/1982). Todentaa tarvittaessa käydyt koulutukset Eksoten palvelusetelitoimintaa valvovalle viranhaltijalle. 25. mikäli käyttää alihankkijoita, ilmoittaa etukäteen ennen aloittamista käyttämänsä alihankkijat ja vastaa alihankkijoidensa toiminnasta kuten omastaan. Huolehtii hyväksymiskriteerien täyttymisestä myös heidän osaltaan. Eksotella on oikeus olla hyväksymättä alihankkijaa. 26. ei saa Raha-automaattiyhdistyksen avustusta, kunnan antamaa tukea tai muuta julkista tukea palveluseteleillä tuotettaviin palveluihin. 5\n9 27. sitoutuu noudattamaan Eksoten määrittämiä yksittäiseen palveluseteliin liittyviä palvelukohtaisia vaatimuksia. Palvelukohtaiset vaatimukset on asetettu toimintaohjeen palvelukohtaisessa osiossa. 28. tekee sopimuksen potilasasiamiehen kanssa, mikäli kyseessä on terveydenhuollon toimintayksikkö ja ohjaa tarvittaessa myös sosiaaliasiamiehen palvelujen piiriin. 29. huolehtii että henkilökunta käyttää työtä tehdessään henkilökorttia, josta ilmenee yrityksen nimi, y-tunnus, henkilön nimi ja valokuva sekä mahdollinen logo. 6 Toimitettavat asiakirjat Palveluntuottajaksi hakeutuessaan palveluntuottaja toimittaa Eksotelle seuraavat kirjalliset todistukset: todistus Avin ja Valviran Valveri-rekisteriin tai Eksoten rekisteriin merkitsemisestä (sosiaalipalveluna tuotettava kotipalvelun tukipalvelu) tai jäljennös Avin tai Valviran myöntämästä yksityisen terveyden- tai sosiaalihuollon palvelujen antamisen luvasta kaupparekisteriote todistus maksetuista veroista ja työnantajan sosiaalivakuutusmaksuista tai verovelkaa ja erääntyneitä sosiaalivakuutusmaksuja koskeva maksusuunnitelma *vakuutusyhtiön todistus lakisääteisistä eläkevakuutuksista ja eläkevakuutusmaksujen suorittamisesta vakuutusyhtiön todistus potilasvahinko- tai vastuuvakuutuksen voimassaolosta ja vakuutusmaksujen suorittamisesta (tarkennetaan palvelukohtaisissa osioissa). henkilöstöluettelo nimikkeineen ja koulutustietoineen tarvittaessa todistus henkilöstön kielitaidosta (tarkennetaan palvelukohtaisessa osiossa) alle 18-vuotiaille palveluita tarjoavan palveluntuottajan vastuuhenkilön on toimitettava rikosrekisteriote nähtäväksi Eksotelle ennen hyväksymistä (rikosrekisterilaki 770/2993). kopio potilasasiamiehen kanssa tehdystä sopimuksesta liiketoimintasuunnitelma Toimitettavien liitteiden tulee olla alle kolme (3) kuukautta vanhat lukuun ottamatta sopimusta potilasasiamiehen kanssa, liiketoimintasuunnitelmaa, todistusta Avin, Valviran tai Eksoten rekisteriin merkitsemisestä. * Palvelusetelituottajaksi hyväksymisen jälkeen tulee Yel- tai Tyel-todistus toimittaa ohjeen mukaisesti vuosittain Saimaan talous ja tieto Oy:lle. 6\n10 7 Asiakkaan asema Asiakkaalla on oikeus saada Eksotelta tietoa asemastaan palvelusetelin käyttäjänä, palvelusetelin arvosta, palvelun tuottajien hinnoista, omavastuuosuuden määräytymisen perusteista ja arvioidusta suuruudesta sekä vastaavasta palvelusta sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain mukaan määräytyvästä asiakasmaksusta. Tulosidonnaisissa palveluseteleissä asiakkaan on annettava palvelusetelin myöntämistä varten tarvittavat tulotiedot. Asiakkaalle on annettava myös tieto siitä, mistä muualta ja mitä häntä koskevia tietoja voidaan hänen suostumuksestaan riippumatta hankkia. Asiakkaalle on varattava tilaisuus tutustua muualta hankittuihin tietoihin ja antaa asiassa tarpeellinen selvitys. Asiakkaalla on oikeus saada Eksotelta ohjausta palvelusetelin käytössä. Asiakkaalle tulee tässä yhteydessä ilmoittaa mahdollisuudesta ottaa puhelimitse yhteyttä Eksoten palvelusetelin myöntäneeseen yksikköön. Asiakkaalla on oikeus kieltäytyä palvelusetelistä. Tällöin hänen palvelunsa turvataan muulla tavalla, kuten esimerkiksi Eksoten omana toimintana tai ostopalveluna. Asiakkaan valittua palvelusetelin, hänen tulee itse hakeutua hyväksytylle yksityiselle palveluntuottajalle. Palvelusetelipalvelujen tuottaminen perustuu asiakkaan ja palveluntuottajan väliseen sopimukseen. Sopimukseen sovelletaan sisällön mukaan määräytyviä kuluttaja- ja sopimusoikeudellisia säännöksiä ja oikeusperiaatteita. Asiakkaan ja palveluntuottajan välistä sopimusta koskevan erimielisyyden saattamisesta kuluttajariitalautakunnan käsiteltäväksi säädetään kuluttajariitalautakunnasta annetussa laissa (8/2007). Asiakkaan asemaan vaikuttavat myös sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelistä (569/2009), sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista (812/2000) sekä potilaan asemasta ja oikeuksista (785/1992) annettujen lakien säännökset. 8 Matkakorvaukset Eksoten hallitus hyväksyy matkakorvauksien maksamisen kotiin tehtävissä palveluissa. Matkat korvataan Verohallinnon vuosittain vahvistaman päätöksen mukaisesti. Matkakorvausta voi laskuttaa asiakaskohtaisesti kotikäynniltä, kun yhdensuuntainen matka asiakkaan luo on yli kymmenen (10) kilometriä palveluntuottajan toimipisteestä, jolloin korvaus maksetaan vain yli 10 km ylittävältä osalta. Matkakorvausta maksetaan enintään sadan (100) kilometrin yhdensuuntaisesta matkasta, tällöin matkakorvausta maksetaan palveluntuottajan toimipisteestä asiakkaan luokse enintään yhdeksänkymmenen (90) kilometrin yhdensuuntaisesta matkasta ja edestakaiselta matkalta enintään 180 kilometriltä. Matkan jatkuessa palveluseteliasiakkaan luota toiselle 7\n11 palveluseteliasiakkaalle, on palveluntuottajalla oikeus laskuttaa matkakorvaus myös tältä matkalta, mikäli tämäkin matka on yli kymmenen (10) kilometriä palveluntuottajan toimipisteestä. Matkakorvauksia ei voi sisällyttää palveluseteliin. Matkakorvaukset ja -reitti sekä käynnin ajankohta tulee kirjata asiakaskohtaisesti laskuun tai Palveluseteliportaaliin, mikäli se on otettu käyttöön tulosalueella. Matkakorvauksien laskutusosoite on sama kuin tulosalueen palvelusetelillä. Lasku tarkistetaan ja sen hyväksyy palvelusetelin myöntäjä. Palveluntuottajan tulee pitää ajopäiväkirjaa. 9 Palvelusetelin myöntämisen esteet Seuraavat tilanteet estävät palvelusetelin myöntämisen asiakkaalle: Asiakas ei täytä Eksoten asettamaa kriteeriä palvelusetelin myöntämiselle, jos: a) asiakas tai hänen omaisensa/läheisensä ei ole kykenevä ottamaan vastuuta palvelusetelin sisältämän hoidon tai palvelun järjestämisestä. b) asiakas ei täytä palvelusetelin käytölle vaadittua palvelutarvetta (palvelusetelilaki 569/2009). c) asiakkaalla ei ole osoitetietoja väestörekisterissä, tai hänellä on potilasasiakirjoissa merkintä lisätietoja maistraatissa, tai asiakas ei ilmoita olemassa olevia osoitetietojaan. d) asiakkaan kotikunta ei ole Eksoten jäsenkunta. e) asiakas haluaa kieltäytyä tarjotusta palvelusetelistä. Tällöin Eksoten tulee ohjata hänet muilla tavoin järjestettyjen palvelujen piiriin. f) asiakas ei täytä toimintaohjeen palvelukohtaisissa osioissa määritettyjä kriteereitä. 10 Muistutukset, kantelut, potilasvahinkoilmoitukset ja asiakaspalautteet Potilaan oikeusturvakeinot ovat potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (785/1992) mukaan oikeus tehdä muistutus terveydenhuollon toimintayksikön vastaavalle johtajalle sekä oikeus tehdä kantelu hoidosta tai hoitoon liittyvästä kohtelustaan terveydenhoitoa valvovalle viranomaiselle Aviin tai Valviraan. Lisäksi potilas voi potilasvahinkolain mukaisesti sattuneissa hoitovahingoissa tehdä ilmoituksen potilasvakuutuskeskukseen. Sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (sosiaalihuollon asiakaslaki 812/2000) mukaan asiakkaalla on oikeus tehdä muistutus kohtelustaan sosiaalihuollon toimintayksikön vastuuhenkilölle tai sosiaalihuollon johtavalle viranhaltijalle. Asiakkaalla on myös mahdollisuus kantelun tekemiseen. Asiakas voi antaa palveluntuottajalle ja Eksotelle palautetta palvelun laadusta ja muista palveluun liittyvistä seikoista. Tarvittaessa asiakas voi ottaa yhteyttä alueen sosiaaliasiamieheen. Mikäli kyseessä on terveydenhuollon palveluntuottaja, asiakas voi ottaa yhteyttä toimintayksikön nimettyyn potilasasiamieheen. Kahdella tai useammalla toimintayksiköllä voi olla myös yhteinen potilasasiamies. 8\n12 Eksotea tulee informoida asiakkaiden ja potilaiden tekemistä reklamaatioista, reklamaatioihin johtaneista syistä ja niiden johdosta tehdyistä toimenpiteistä. Palveluntuottajan tulee toimittaa Eksotelle selvitys tai jäljennökset palvelusetelillä tuotettua palvelua koskevista muistutuksista, valituksista, kanteluista ja hoitovahinkoilmoituksista samoin kuin kaikkia edellä mainittuja koskevista ratkaisuista. Mikäli edellä mainittuja tapahtumia on ollut tai on käynnissä, selvitykset tulee toimittaa Eksotelle vähintään puolivuosittain. 11 Asiakkaan/potilaan oikeussuojakeinot Palveluntuottaja sitoutuu noudattamaan tämän toimintaohjeen ehtoja. Eksote on palvelusetelilain nojalla velvollinen valvomaan hyväksymiensä yksityisten palveluntuottajien tuottamien palvelujen tasoa ja poistamaan palveluntuottajan hyväksyttyjen palvelun tuottajien joukosta, mikäli toimintaohjeen määräyksiä ei noudateta. Palveluntuottajan aiheuttamat vahingot korvataan ensisijaisesti palveluntuottajan vakuutuksesta ja viime kädessä palveluntuottaja vastaa niistä vahingonkorvauslain (412/1974) mukaisesti. Eksote ei vastaa palveluntuottajan palvelujen saajalle aiheuttamista vahingoista. Jos palvelu joudutaan uusimaan tai asiakas tarvitsee muuta palvelua palveluntuottajan virheestä johtuvasta syystä tai toimenpiteen suorittamisen virheellisyyden vuoksi, vastaa aiheutuvista kustannuksista palveluntuottaja. Mitä jäljempänä sanotaan asiakkaasta koskee myös potilasta. Oikaisu/hyvitys Palveluntuottajalla on oikeus omalla kustannuksellaan oikaista palvelun virhe ja viivästyksestä aiheutunut haitta, jos se asiakkaan ilmoittaessa virheestä/viivästyksestä viipymättä tarjoutuu tekemään sen ja asiakas suostuu oikaisuun. Virhe- ja viivästystilanteissa asiakkaalla on aina oikeus vaatia palveluntuottajalta sopimuksen täyttämistä. Jollei virhettä tai viivästystä voida oikaista tai sitä ei tehdä kohtuullisessa ajassa siitä, kun asiakas ilmoitti viivästyksestä tai virheestä, on asiakkaalla oikeus saada hyvitystä tai asiakas voi teettää saamatta jääneen palvelun toisella palveluntuottajalla sopimusrikkomuksen tehneen palveluntuottajan kustannuksella. Oikeus pidättyä palvelusuorituksen hyväksymisestä Asiakkaalla on palvelussa esiintyneen virheen tai viivästyksen perusteella oikeus pidättyä hyväksymästä palveluntuottajan palvelusuoritusta siltä osin, kun palvelua ei ole suoritettu asianmukaisesti. Palveluntuottajalla on mahdollisuus antaa vastine Eksotelle. Jos Eksote hyväksyy vastineen, annettua palvelua vastaava palvelusetelin arvo suoritetaan palveluntuottajalle. 9\n13 Sopimuksen purku Asiakas saa purkaa sopimuksen ilman irtisanomisaikaa palveluntuottajan virheen tai viivästyksen vuoksi, jos sopimusrikkomus on olennainen. Vahingonkorvaus Asiakkaalla on oikeus korvaukseen välittömästä vahingosta, jonka hän kärsii palveluntuottajan viivästyksen tai virheen vuoksi. Palveluntuottaja ei ole vastuussa viivästyksen aiheuttamista vahingoista, jos palveluntuottaja osoittaa, että viivästys johtuu hänen vaikutusmahdollisuuksiensa ulkopuolella olevasta esteestä, jota hänen ei kohtuudella voida edellyttää ottaneen huomioon sopimusta tehtäessä ja jonka seurauksia hän ei myöskään kohtuudella olisi voinut välttää eikä voittaa. Asiakkaalla on oikeus saada korvausta palvelun viivästymisen tai virheen aiheuttamista välillisistä vahingoista vain silloin, kun viivästys tai virhe johtuu palveluntuottajan puolella olevasta huolimattomuudesta. Asiakas on aina velvollinen toimimaan siten, etteivät viivästyksen tai virheen aiheuttamat vahingot hänen toimiensa tai laiminlyöntiensä seurauksena aiheettomasti lisäänny. Reklamaatio ja palaute Asiakkaan tulee ilmoittaa palveluntuottajalle palvelun viivästymisestä tai havaitsemastaan virheestä kohtuullisen ajan kuluessa siitä, kun hän havaitsi viivästyksen tai virheen. Palveluntuottajan palveluihin liittyvät reklamaatiot on esitettävä suoraan palveluntuottajalle. Palautteiden ja reklamaatioiden antaminen ja niihin vastaaminen ovat ensisijaisesti asiakkaan ja palveluntuottajan välistä asiaa. Eksote ei osallistu palveluntuottajan ja asiakkaan välisten sopimusriitojen käsittelyyn. Erimielisyyksien ratkaiseminen Erimielisyydet pyritään ensisijaisesti ratkaisemaan osapuolten välisillä neuvotteluilla. Sopimusriidoissa tulkinta-apuna käytetään kuluttajariitalautakunnassa muodostunutta aikaisempaa ratkaisukäytäntöä. Jos erimielisyyksiä ei voida ratkaista osapuolten välisillä neuvotteluilla, asiakas voi saattaa asian kuluttajariitalautakunnan käsiteltäväksi. Jos erimielisyydet ratkaistaan tuomioistuimessa, kanne voidaan nostaa myös asiakkaan kotipaikkakunnan yleisessä alioikeudessa. 12 Asiakas- ja potilasasiakirjat ja tietosuoja 12.1 Rekisterinpito Eksote on palvelusetelillä järjestettävässä palvelussa syntyvien asiakas- ja potilasasiakirjojen henkilötietolaissa (523/1999) tarkoitettu rekisterinpitäjä. Palveluntuottajan tulee asiakirjoja käsitellessään noudattaa sitä, mitä kunnan asiakirjojen käsittelyssä säädetään. Palvelusetelitoiminnassa muodostuvat asiakas- ja potilasasiakirjat ovat viranomaisen asiakirjoja. Palveluntuottajan tulee laatia asiakas- ja potilastietoja sisältävät asiakirjat henkilötietolain, potilaslain ja sosiaalihuollon asiakaslain edellyttämällä tavalla. Vaikka palvelun tuottaja laatii 10\n14 asiakirjat palvelutapahtuman yhteydessä, viime kädessä Eksote rekisterinpitäjänä vastaa niiden käsittelystä. Palveluntuottajan tulee asiakirjoja käsitellessään noudattaa, mitä kunnan asiakirjojen käsittelystä säädetään (laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta (621/1999) myöh. julkisuuslaki, henkilötietolaki ja laki sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen sähköisestä käsittelystä sekä muu sosiaali- ja terveydenhuollon lainsäädäntö) sekä siten, kun Eksote on erikseen ohjeistanut. Palveluntuottajan tulee noudattaa huolellisuutta tietojen käsittelyssä ja esimerkiksi huolehtia siitä, että salassa pidettäviä tietoja käsitellään oikein. Asiakas- ja potilasrekisterin tiedot sekä tieto asiakkuudesta ovat salassa pidettäviä. Asiakirjojen luovuttamista ja salassapitoa koskevia julkisuuslain säädöksiä sovelletaan asiakirjoihin silloinkin, kun ne ovat palveluntuottajan hallussa. Eksote päättää asiakaskirjojen luovuttamisesta ja tietojen antamisesta julkisuuslain nojalla. Asiakas voi esittää henkilötietolain mukaisen tarkastuspyynnön tai virheen oikaisupyynnön rekisterinpitäjälle eli Eksotelle tai, jos palveluntuottajan ja Eksoten välillä on erikseen sovittu, suoraan palveluntuottajalle. Eksote kuitenkin viime kädessä ratkaisee tarkastus- ja oikaisupyynnön. Asiakas- ja potilasasiakirjojen tarkastamisesta ja luovuttamisesta Eksote ohjeistaa tarvittaessa erikseen palvelukohtaisesti. Palveluntuottaja toteuttaa käyttölokitietojen seurantaa Eksoten lukuun palvelusetelipalveluiden tuottamisen osalta ja raportoi pyydettäessä toteuttamastaan lokiseurannasta. Palveluntuottajalla on velvollisuus säilyttää lokitiedot siten, kuin laissa sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen sähköisestä käsittelystä (159/2007) säädetään. Palveluntuottaja vastaa muussa kuin palvelusetelipalvelujen tuottamistarkoituksessa keräämistään rekistereistä. Palveluntuottaja vastaa siitä, ettei palvelusetelillä tuotetun palvelun yhteydessä syntyneitä asiakastietoja käytetä palveluntuottajan omassa toiminnassa ja ettei tietoja sisällytetä palveluntuottajan omaan asiakasrekisteriin ilman asiakkaan nimenomaista suostumusta. Ilman palveluseteliasiakkaan suostumusta asiakastietoja ei saa myöskään käyttää palveluntuottajan muiden palvelujen markkinointitarkoituksessa Asiakas- ja potilasasiakirjojen siirtäminen ja säilytys Eksoten ja palveluntuottajan vastuulla on varmistua siitä, että asiakkaan palvelun järjestämisen kannalta välttämättömät tiedot siirtyvät osapuolelta toiselle palveluprosessin eri vaiheissa. Sosiaalihuollon asiakaslaissa ja potilaslaissa ovat säännökset yksityisen palveluntuottajan oikeudesta saada välttämättömät ja tarpeelliset asiakas- ja potilastiedot. Jokaisen potilaan ja asiakkaan asiakirjat muodostavat hänen hoitonsa tai huoltonsa kannalta eheän kokonaisuuden, johon myöhemmin tulevat ratkaisut voidaan perustaa. Palvelun järjestämisen kannalta tarpeelliset tiedot siirtyvät palveluntuottajalle asiakkaan mukana palvelusetelin yhteydessä, kunnes palveluseteleitä hallinnoidaan Eksotessa sähköisen palvelusetelijärjestelmän avulla. Palvelusetelipalvelujen tuottamiseksi tarpeelliset asiakas- ja potilasasiakirjamerkinnät toimitetaan paperisena tulosteena. Mahdolliset röntgenkuvat tms. toimitetaan CD-levykkeellä. 11\n15 Palvelun järjestämisen ja toteuttamisen kannalta olennaiset jatkuvan potilaskertomuksen tiedot on tallennettava aina Eksoten omaan asiakas- tai potilasrekisteriin viimeistään palvelusetelillä tuotetun hoidon/hoivan päätyttyä. Palveluntuottaja toimittaa palvelusetelipalvelun yhteydessä syntyneet asiakas- ja potilasasiakirjat palvelun päätyttyä Eksotelle. Eksote ohjeistaa palvelukohtaisesti asiakas- ja potilastietojen toimittamistavan ja määräajan. Kaikista mahdollisista tietojen siirrosta aiheutuvista kuluista vastaa palveluntuottaja. Yksityinen palveluntuottaja voi säilyttää kopiot Eksotelle toimittamistaan asiakkaan palvelusetelipalvelussa syntyneistä asiakirjoista pyytämällä asiakkaalta kirjallisena nimenomaisen suostumuksen asiakirjojen tallettamisesta omaan asiakasrekisteriinsä. Asiakkaan antama alkuperäinen suostumus-asiakirja toimitetaan Eksotelle asiakas- ja potilasasiakirjojen toimittamisen yhteydessä. Näin toimimalla turvataan asiakkaan hoidon jatkuvuus. 13 Palveluntuottajan hyväksymisen peruuttaminen Eksotella on oikeus peruuttaa palveluntuottajalle myönnetty hyväksyntä toimia palveluseteli palveluntuottajana ja poistaa palveluntuottaja hyväksyttyjen palveluseteli palveluntuottajien luettelosta välittömästi ilman irtisanomisaikaa mikäli: palveluntuottaja ei noudata Eksoten kirjallisesta kehotuksesta huolimatta toimintaohjeen vaatimuksia. palveluntuottaja ei noudata hyviä hoito- ja palvelukäytäntöjä. palveluntuottaja on syyllistynyt ammattinsa harjoittamisessa vakavaan menettelyrikkomukseen. palveluntuottajan itsenäinen ammatinharjoittamisoikeus on rajoitettu tai poistettu. lupaviranomainen on peruuttanut joko kokonaan tai osittain antamansa luvan. palveluntuottaja on tullut maksukyvyttömäksi, ei ole kyennyt hoitamaan laskujaan eräpäivään mennessä, on aloittanut akordimenettelyn, on asetettu selvitystilaan, velkajärjestely on vahvistettu tai hakemus on vireillä tai haettu/asetettu konkurssiin. palveluntuottaja taikka sen johtohenkilö tai edustus-, päätös- tai valvontavaltaa käyttävä henkilö on tuomittu henkilöön tai talouteen kohdistuneesta rikoksesta, jolla on merkitystä palveluntuottamisen edellytysten toteutumisessa. palveluntuottaja on laiminlyönyt vakuutusmaksujen, verojen tai sosiaaliturvamaksujen suorittamisen (poikkeuksena sopimus verottajan kanssa). palveluntuottaja on antanut olennaisesti vääriä tietoja yrityksestä. palveluntuottaja on tuottanut palvelua asiakkaan saaman palvelusetelipäätöksen vastaisesti. palveluntuottaja itse pyytää hyväksymisen peruuttamista. 12\n16 14 Verotus 14.1 Tuloverotus Palveluseteli on palvelunsaajalle veroton etuus. Verottomuus edellyttää, että palveluseteli: myönnetään selkeästi määriteltyihin palveluihin on henkilökohtainen eikä siirrettävissä toiselle henkilölle ei ole suoraan potilaalle maksettavaa rahaa, jonka käytön hän itse määrittelee. Palveluseteliä käytettäessä asiakkaan omavastuu ei oikeuta kotitalousvähennykseen tuloverotuksessa Arvonlisäverotus Arvonlisäverolain (1501/1993) 34 :n mukaan veroa ei suoriteta terveyden- ja sairaanhoitopalvelun myynnistä. Terveyden- ja sairaanhoitopalvelulla tarkoitetaan ihmisen terveydentilan sekä toiminta- ja työkyvyn määrittämiseksi taikka terveyden sekä toiminta- ja työkyvyn palauttamiseksi tai ylläpitämiseksi tehtäviä toimenpiteitä, jos kysymyksessä on: 1. valtion tai kunnan ylläpitämässä terveydenhuollon toimintayksikössä annettava hoito taikka yksityisestä terveydenhuollosta annetussa laissa tarkoitettu hoito; 2. sellaisen terveydenhuollon ammattihenkilön antama hoito, joka harjoittaa toimintaansa lakiin perustuvan oikeuden nojalla tai joka on lain nojalla rekisteröity. Arvonlisäverolain 37 :n mukaan veroa ei suoriteta sosiaalihuoltona tapahtuvasta palvelujen myynnistä. Lain 38 :n mukaan sosiaalihuollolla tarkoitetaan valtion tai kunnan harjoittamaa sekä sosiaaliviranomaisten valvomaa muun sosiaalihuollon palveluntuottajan harjoittamaa toimintaa, jonka tarkoituksena on huolehtia lasten ja nuorten huollosta, lasten päivähoidosta, vanhustenhuollosta, kehitysvammaisten huollosta, muista vammaisten palveluista ja tukitoimista, päihdehuollosta sekä muusta tällaisesta toiminnasta. Verohallinnon arvonlisävero-ohjeen (diaarinnumero 604/40/2011) mukaisesti sosiaalihuoltopalvelujen arvonlisäverottomuuden edellytyksenä on, että: yksityinen palveluntuottaja on merkitty yksityisten palvelun antajien rekisteriin tai hän on tehnyt toiminnastaan ilmoituksen toimintakuntaan sosiaalihuollon järjestäminen perustuu viranomaisen tekemään päätökseen tai yksityistä sosiaalihuoltoa järjestettäessä sosiaalihuollon toteuttajan ja asiakkaan väliseen kirjalliseen sopimukseen palveluntuottaja ja asiakas ovat tehneet palvelu-, hoito-, kuntoutus- tai muun vastaavan suunnitelman. Suunnitelmaa ei tarvitse laatia, mikäli kyseessä on tilapäinen neuvonta ja ohjaus tai jollei suunnitelman laatiminen muutoin ole ilmeisen tarpeetonta. Silloin kun sosiaalihuolto toteutetaan kunnan tekemän päätöksen perusteella yksityisen 13\n17 sosiaalipalvelun tuottajan toimesta, vastuu suunnitelman laatimisesta kuuluu kunnan sosiaaliviranomaisille palveluntuottaja on laatinut omavalvontasuunnitelman toiminnan asianmukaisuuden varmistamiseksi Palvelusetelillä tuotettavien palvelujen tulee olla arvonlisäverottomia. 15 Salassapito- ja vaitiolovelvollisuus Palvelusetelillä palveluja tuottavia palveluntuottajia sitovat samat salassapitosäännöt kuin Eksoten palveluksessa olevia työntekijöitä. Salassapito palveluntuottajan toimipisteessä koskee kaikkia asiakasta/potilasta tai hänen asiakirjojaan käsitteleviä henkilöitä. Palveluntuottaja sitoutuu noudattamaan laissa säädettyä salassapito- ja vaitiolovelvollisuutta tämän sopimuksen mukaisten palvelujen tuottamisessa. Palveluntuottaja vastaa siitä, että asiakkaan tietoja pääsevät käsittelemään vain ne palveluntuottajan palveluksessa olevat tai siihen toimeksiantosuhteessa olevat henkilöt, joiden työtehtävien kannalta se on välttämätöntä, ja jotka ovat antaneet kirjallisen salassapitositoumuksen. Palveluntuottaja ja Eksote sitoutuvat pitämään toisiltaan saamansa aineistot ja tiedot salassa sikäli, kuin ne ovat lain perusteella salassa pidettäviä, sekä olemaan käyttämättä niitä muihin kuin sopimuksen mukaisiin tarkoituksiin. Nämä salassapitomääräykset ovat voimassa myös sen jälkeen, kun palveluntuottaja ei enää tuota palvelusetelillä ostettavaa palvelua. 16 Toimintaohjeen voimassaolo, muuttaminen ja irtisanominen Tämä toimintaohje on voimassa toistaiseksi. Uuden palvelusetelin koko toimintaohjeen hyväksyy aina Eksoten hallitus. Eksotella on oikeus tehdä muutoksia tämän toimintaohjeen ja sen liitteiden sisältämiin määräyksiin. Toimintaohjeen yleisen osan, palvelusetelin arvon ja matkakorvauksen määrän muutokset hyväksyy Eksoten hallitus. Palvelukohtaisten osien täsmennykset, työkäytäntöjen muutokset hyväksytään tulosalueiden johtoryhmissä. Eksote ilmoittaa muutoksista palveluntuottajalle kirjallisesti välittömästi päätöksen tekemisen jälkeen. Mikäli palveluntuottaja ei halua tulla sidotuksi muuttuneisiin sääntöihin, tulee tämän ilmoittaa siitä kirjallisesti Eksotelle kuudenkymmenen (60) päivän kuluessa muutosilmoituksen lähettämisestä. Mikäli Eksotelle ei toimiteta edellä mainittua ilmoitusta, sitoutuu palveluntuottaja 14\n18 noudattamaan muuttuneita ehtoja muutosilmoituksessa mainitusta päivästä lukien, kuitenkin aikaisintaan kuusikymmentä (60) päivää muutosilmoituksen toimittamisesta. Mikäli Eksote luopuu palvelusetelijärjestelmän käytöstä tai peruuttaa palveluntuottajan hyväksymisen muista kuin toimintaohjeen kohdassa 12 mainituista syistä, on sen toimitettava irtisanomisilmoitus palveluntuottajalle vähintään kolme (3) kuukautta ennen irtisanomisajankohtaa. Palveluseteliasiakkaiden jatkohoito sovitaan asiakaskohtaisesti. Asiakas voi halutessaan jatkaa palvelusetelin sisältämiä keskenjääneitä hoitoja tai palveluita toisella palveluntuottajalla tai Eksoten omassa palvelutuotannossa. Myös palveluntuottajan on toimitettava Eksotelle irtisanomisilmoitus vähintään kolme (3) kuukautta ennen haluamaansa irtisanomisajankohtaa. Palveluntuottajalla on velvollisuus hoitaa irtisanomishetkellä hoidossa olevien palveluseteliasiakkaiden palvelusetelin sisältämät palvelut tai aloitettu hoito valmiiksi palveluntuottajan ja asiakkaan välisen sopimuksen mukaisesti. Asiakkaalla on oikeus halutessaan vaihtaa palveluntuottajaa. Irtisanomisilmoitus on sekä Eksoten että palveluntuottajan toimitettava kirjallisesti. Palveluntuottajalla ei ole oikeutta siirtää oikeuttaan toimia palvelusetelipalveluiden tuottajana esimerkiksi yritysjärjestelyjen yhteydessä. Ostajan tulee tehdä uusi hakemus Eksotelle. 15\n19 II Omaishoidon palveluseteli - toimintaohjeen palvelukohtainen osa 1 Yleistä omaishoidon tuesta Omaishoidolla tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön hoidon ja huolenpidon järjestämistä kotioloissa omaisen tai muun hoidettavalle läheisen henkilön avulla. Omaishoidon tuen myöntämisen lähtökohtana on, että hoidettavan omainen/läheinen haluaa ryhtyä omaishoitajaksi. Päätöksen omaishoidon tuen myöntämisestä tekee Eksoten omaishoidon viranhaltija. Palvelun tarve arvioidaan asiakkaan luona tehtävällä kotikäynnillä. Mikäli myöntämisperusteet täyttyvät, omaishoidon palkkio maksetaan omaishoitajalle. Omaishoitajille maksettavien hoitopalkkioiden suuruudesta, alimmasta hoitopalkkiosta ja omaishoitajan oikeudesta vapaaseen säädetään omaishoidon tuesta annetussa laissa, myöhemmin omaishoitolaki (937/2005). Omaishoitolain 4 :n mukaan omaishoitajalla on oikeus pitää vapaata vähintään kolme vuorokautta sellaista kalenterikuukautta kohti, jonka aikana hän on yhtäjaksoisesti tai vähäisin keskeytyksin sidottu hoitoon ympärivuorokautisesti tai jatkuvasti päivittäin. Sidonnaisuus katsotaan ympärivuorokautiseksi siitä huolimatta, että hoidettava viettää säännöllisesti vähäisen osan vuorokaudesta käyttäen kotinsa ulkopuolella järjestettyjä sosiaali- ja terveyspalveluja tai saaden kuntoutusta ja opetusta. Eksoten alueella omaishoitajalla on mahdollisuus valita omaishoidon vapaan järjestäminen kunnallisessa hoidossa, perhehoidossa, sijaisomaishoitona tai maksusitoumuksella. Vaihtoehtona omaishoidon vapaalle on palveluseteli, jonka asiakas voi halutessaan valita. Vapaa järjestetään ottaen huomioon hoitajan ja hoidettavan yksilölliset toivomukset. Omaishoidon tuki on määrärahasidonnainen sosiaalipalvelu, jonka myöntäminen perustuu Eksoten harkintaan. Eksoten hallitus päättää omaishoidon tuen kulloinkin voimassa olevat myöntämisperusteet. 2 Palveluseteliasiakkaat Omaishoidon palveluseteliasiakkaita ovat omaishoidettavat ja omaishoitajat, jotka ovat valinneet omaishoidon vapaan vaihtoehdoksi palvelusetelin. Omaishoitajat ovat Eksoten yhteistyökumppaneita ja asiakkaita, omaishoitoa tuetaan ja täydennetään julkisilla palveluilla. Omaishoidon palveluohjaaja ohjaa asiakasta palvelusetelin käyttöön liittyvissä asioissa, asiakas saa ohjeet myös kirjallisena. 16\n20 3 Palveluseteli 3.1 Palvelusetelijärjestelmä Palveluseteliä hallinnoidaan palvelusetelijärjestelmän kautta. Palvelusetelijärjestelmänä toimii Palveluseteliportaali (palse.eksote.fi). Palveluntuottaja rekisteröityy järjestelmään (ohje Palveluseteliportaalissa). Rekisteröidyttyään järjestelmään palveluntuottaja hakeutuu omaishoidon palveluntuottajaksi. Palveluseteliportaalin käyttöohjeen hakeutumiseen ja tietojen ylläpitoon saa Eksoten yrittäjäneuvonnasta vastaavalta palveluohjaajalta. Päätöksen palveluntuottajaksi hyväksymisestä tai hylkäämisestä tekee tulosalueen palvelupäällikkö. Hyväksytty palveluntuottaja ylläpitää järjestelmässä omia tietojaan, tarkistaa asiakkaan saldotilanteen ja kirjaa palvelutapahtumat. Palvelutapahtumat tulee kirjata viiden päivän kuluessa palvelun antamisesta, jotta asiakkaan saldo pysyy ajan tasalla. Palveluseteliportaalissa omaishoidon asiakas voi vertailla palveluntuottajia. Asiakas valitsee itse palveluntuottajan ja tarvittaessa omaishoidon palveluohjaaja auttaa valinnassa. Asiakas voi vaihtaa palveluntuottajaa sekä käyttää useita palveluntuottajia. Palveluntuottajaluettelo lähetetään asiakkaalle vuosittain ja aina pyydettäessä. 3.2 Palvelusetelisaldo Palveluseteli myönnetään omaishoidettavan nimellä, seteliä voivat käyttää sekä omaishoidettava että omaishoitaja. Uudet luodut ja käytettävissä olevat palvelusetelit muodostavat yhdessä asiakkaan saldon. Asiakkaalle lähetetään kuukausittain saldotiliote, josta selviää palvelusetelin käytettävissä oleva saldo ja käyttötapahtumat. Palveluntuottaja sitoutuu tarkistamaan asiakkaan saldotilanteen Palveluseteliportaalista aina jo palvelusta sovittaessa. Voimassaolo Tammi-lokakuun saldo on voimassa kalenterivuoden loppuun asti, marras-joulukuun saldo on voimassa seuraavan vuoden helmikuun loppuun asti. Palvelusetelisaldoa ei voi käyttää omaishoitosopimuksen päättymisen jälkeen. 4 Palvelujen tuottamiseen sovellettava lainsäädäntö 1. Laki sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelistä (569/2009) 2. Laki omaishoidon tuesta (937/2005) 3. Laki yksityisistä sosiaalipalveluista (922/2011) 4. Laki yksityisestä terveydenhuollosta (152/1990) 5. Laki potilaan asemasta ja oikeuksista (785/1992) 6. Laki sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista (812/2000) 7. Potilasvahinkolaki (585/1986) 8. Terveydenhuoltolaki (1326/2010) 9. Sosiaalihuoltolaki (710/1982) 17\n21 10. Laki terveydenhuollon laitteista ja tarvikkeista (629/2010) 11. Laki sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen sähköisestä käsittelystä (159/2007) 12. Sosiaali- ja terveysministeriön asetus potilasasiakirjoista (298/2009) 13. Työturvallisuuslaki (738/2002) 14. Laki sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionavustuksesta (733/1992) 15. Henkilötietolaki (523/1999) 16. Kuluttajansuojalaki (38/1978) 17. Laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta (621/1999) 18. Laki terveydenhuollon ammattihenkilöistä (559/1994) 19. Asetus terveydenhuollon ammattihenkilöistä(564/1994) 20. Laki sosiaalihuollon ammatillisen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista (272/2005) 21. Asetus sosiaalihuollon ammatillisen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista (608/2005) 5 Sopimus Palvelusetelillä tuotettu palvelu perustuu asiakkaan ja palveluntuottajan väliseen sopimukseen, joka tulee tehdä ensimmäisellä kotikäynnillä. Palvelusopimuksen osapuolet ovat palveluja tuottava yritys sekä kuluttaja-asemassa oleva omaishoidon palveluseteliä käyttävä asiakas. Asiakkaan ja palveluntuottajan välille tulee tehdä kirjallinen sopimus, jossa sovitaan mm. palvelun sisällöstä, kestosta, irtisanomisesta ja kotiin tuotettavassa palvelussa asiakkaan avainten hallinnasta. Kertaluonteisesta palvelusta riittää suullinen sopimus, joka päättyy ilman irtisanomista palvelun toteuduttua. Sopimusmalleja löytyy esim. Elias.fi -sivulta: 6 Palveluntuottajan palvelukohtaiset oikeudet ja velvoitteet Palveluntuottajan tulee olla merkittynä Aluehallintoviraston (Avin) tai Sosiaali- ja terveydenhuollon lupa- ja valvontaviraston (Valviran) ylläpitämään yksityisten sosiaali- ja terveyspalvelujen antajien rekisteriin (Valveri). 6.1 Palvelun ajankohta Asiakas tilaa palvelun valitsemaltaan Eksoten hyväksymältä palveluntuottajalta ja sopii palveluntuottajan kanssa palvelun ajankohdasta. Palveluntuottaja tuottaa palvelun sovittuna ajankohtana. 6.2 Tilat, laitteet, apuvälineet ja hoitotarvikkeet Omaishoidon palvelusetelillä voidaan tuottaa palvelua sekä palveluntuottajan toimipaikassa että omaishoitoperheen kodissa riippuen asiakkaan tarpeesta. Hoidossa käytettävien laitteiden tulee täyttää EU-direktiivien turvallisuusvaatimukset ja niissä tulee olla CE-merkintä (laki terveydenhuollon laitteista ja tarvikkeista 629/2010). Palveluntuottajalla tulee olla toiminnan edellyttämät 18\n22 asianmukaiset tilat ja/tai välineet, jotka mahdollistavat hoidettavan hyvän ja turvallisen hoidon omaishoitajan vapaan aikana. Palveluntuottajan toimipaikassa tuotettava palvelu Toimitilojen on oltava lain mukaiset ja niiden on jatkuvasti täytettävä turvallisuusmääräykset niin, että yksikössä huolehditaan asiakkaiden turvallisuudesta lain ja viranomaisten määräysten mukaisesti. Kotiin tuotettava palvelu Omaishoitoperheen kotona on oltava hoidon kannalta tarpeelliset tilat ja välineet. Jos palveluntuottaja havaitsee hoitamiseen vaikuttavia puutteita hoivaympäristössä tai välineissä, hänen tulee ohjata omaishoitoperhettä välineiden tai tarvittavien muutostöiden hankkimisessa tai tarvittaessa ilmoittaa asiasta Eksoten omaishoidon tai vammaispalvelun henkilöstölle. Asiakkaan tarvitsemat liikkumisen ja päivittäisen toiminnan kannalta tarpeelliset apuvälineet asiakas voi saada apuvälinelainaamon säännösten mukaisesti Eksoten apuvälinelainaamosta. Palveluntuottaja auttaa tarvittaessa apuvälineiden hankkimisessa. Maksuttomien hoitotarvikkeiden saannin edellytyksenä on, että Eksoten terveydenhuollon ammattihenkilö on arvioinut hoidon tarpeen ja tehnyt hoito- ja palvelusuunnitelman. Tällöin palveluntuottaja voi hakea omaishoidon asiakkaan hoitotarvikkeet (haavanhoitotuotteet, sidostarvikkeet, katetrinjuuren suojaustuotteet) seuraavasti: kotihoidon palveluja saavan asiakkaan hoitotarvikkeet haetaan hoidettavan kotihoidon alueen toimistosta asiakkaan, jolla ei ole kotihoidon palveluja, haavanhoitotarvikkeet haetaan terveysasemien maksuttomien hoitotarvikkeiden jakelupisteistä Haavanhoidossa käytettävät reseptilääkkeet on asiakkaan ostettava itse. Ohje maksuttomien hoitotarvikkeiden myöntämisperusteista ja jakelusta Eksote.fi -sivulta: maksuttomien hoitotarvikkeiden myöntämisperusteet ja jakelu. 6.3 Palveluntuottajan henkilökunnan pätevyysvaatimukset Palveluntuottaja huolehtii, että hänen palveluksessaan oleva henkilöstö täyttää samat kelpoisuusehdot kuin Eksoten henkilöstö vastaavissa tehtävissä. Palveluntuottaja huolehtii siitä, että tuotetut palvelut vastaavat vähintään sitä tasoa, jota edellytetään vastaavalta kunnalliselta toiminnalta. Ammattihenkilön toimintaa ohjaa saatu koulutus. Palveluntuottajan on nimettävä palvelusetelitoiminnalleen vastuuhenkilö, joka vastaa siitä, että toteutettavat palvelut täyttävät niille asetetut vaatimukset. Palvelusetelipalvelusta vastaavalta henkilöltä edellytetään soveltuvaa sosiaali- tai terveysalan tutkintoa. Vastuuhenkilön vaihtuessa 19\n23 tulee siitä ilmoittaa Eksoten Iso apu -palvelukeskuksessa toimivalle yrittäjäneuvonnasta vastaavalle palveluohjaajalle sekä kirjata muutos Palveluseteliportaaliin. Terveyden- ja sairaudenhoidollisia toimenpiteitä suorittavan henkilöstön tulee olla terveydenhuollon ammattihenkilöitä (laki terveydenhuollon ammattihenkilöistä 559/1994). Palveluntuottajan tulee nimetä lääkehoidosta vastaava henkilö, mikäli yritys toteuttaa lääkehoitoa. Lääkehoidosta vastaavalla tulee olla terveydenhuollon tutkinto ja lääkeluvat Eksoten ohjeen mukaan suoritettuna. Kotityöpalvelua suorittavalla henkilöstöllä tulee olla tehtävien suorittamiseen soveltuva koulutus tai riittävä työkokemus ja perehdytys tehtävään. Henkilökunnan osaamisen tulee olla asiakkaiden hoidon tarpeen edellyttämällä tasolla ja henkilökunta sitoutuu yhteistyöhön asiakkaan omaisten/läheisten kanssa. Palveluntuottajan on huolehdittava henkilöstönsä ammattitaidosta, ammattitaidon säilymisestä ja kehittämisestä sekä riittävästä täydennyskoulutuksesta. Jos palveluntuottajalla on työsuhteessa enemmän kuin kolme työntekijää, palvelun vastuuhenkilöllä tulee olla sosiaali- ja/tai terveysalan korkeakoulututkinto tai vastaava tutkinto, riittävä johtamistaito sekä vähintään kolmen vuoden kokemus vastaavista tehtävistä. Lääkeluvat Lääkehoito on terveydenhuollon toimintaa, jota toteutetaan lääkehoidon koulutuksen saaneiden terveydenhuollon ammattihenkilöiden toimesta ja vastuulla. Palveluntuottaja varmistaa henkilöstönsä lääkeosaamisen. Palveluntuottajan huolehtii, että henkilöstöllä on ajankohtaiset, kotihoidon henkilöstön tietoja vastaavat lääkehoidon toteuttamisen taidot (Sitran selvityksiä 49, 2011). Palveluntuottaja sitoutuu huolehtimaan, että lääkehoitoa toteuttava henkilöstö suorittaa teoriakokeen ja lääkelaskut Eksoten edellyttämällä tavalla. Palveluntuottajalla tulee olla Valviran ohjeistuksen mukainen lääkehoitosuunnitelma. Ohjeistus lääkehoitosuunnitelman tekemiseen löytyy Sosiaali- ja terveysministeriön Turvallinen lääkehoito oppaasta 2005:32. Henkilöstön kielitaito Henkilöstöllä tulee olla riittävä suomen kielen taito (liite 1). Palveluntuottaja sitoutuu huolehtimaan siitä, että henkilökunta tuottaa palvelut suomen kielellä. Palveluntuottaja toimittaa tarvittaessa todistukset henkilöstön suomen kielen taidosta. Palveluntuottaja voi ilmoittaa henkilökunnan laajemman kielitaidon Palveluseteliportaalissa. 6.4 Palvelun sisältövaatimukset Omaishoidon palveluseteli on tarkoitettu tukemaan omaishoitajan jaksamista. Palveluntuottaja tekee hoito- ja palvelusuunnitelman yhdessä asiakkaan kanssa. 20\nPalvelusetelin sääntökirja. Perhehoitajan vapaan -palveluseteli\nPalvelusetelin sääntökirja 2018 Perhehoitajan vapaan -palveluseteli 2 SISÄLLYSLUETTELO I SÄÄNTÖKIRJAN YLEINEN OSA... 4 1. PALVELUSETELI... 4 2. MÄÄRITELMÄT... 5 3. KUNTAYHTYMÄN VELVOITTEET... 5 4. PALVELUSETELIN


LEONARDO 2014 LOPPURAPORTTI - PDF\nDownload "LEONARDO 2014 LOPPURAPORTTI"\n1 LEONARDO 2014 Loppuraportti 1(12) LEONARDO 2014 LOPPURAPORTTI Sisällys Johdanto Leirin suunnittelu Leirin osallistujat Ohjelma Tekniikka Huolto Viestintä Talous... 3 Liitteet... 3 Johdanto Leonardo 2014 leiri järjestettiin Teijon Onnelannummessa. Rakennusleiri oli ja purkuleiri oli , mutta käytännössä leiri saatiin purettua jo Tässä raportissa kerrotaan ja pohditaan eri osa-alueiden onnistumisia ja mahdollisia epäonnistumisia ennen leiriä, sen aikana ja sen jälkeen. Leonardo 2014 leirille osallistui kahdeksan lippukuntaa Hyvinkään ja Nurmijärven alueelta sekä kellokoskelainen lippukunta Kellokontiot. Leiri toteutettiin lippukuntien yhteistoimin. Tämän raportin liitteenä on myös leirin tuloslaskelma. 1. Leirin suunnittelu koottiin pyytämällä jokaisesta alueen lippukunnasta kiinnostuneita tekijöitä loppukesästä a kootessa tarkoitus oli koota noin 40 henkilön ryhmä, josta\n2 LEONARDO 2014 Loppuraportti 2(12) muodostettaisiin ydinryhmä eli leiritoimikunta, jonka ympärillä olisi monia mestareita ja muita eri alojen tekijöitä. Leirin tekijöitä kootessa näin monta henkilöä ei kuitenkaan löydetty tai muuten onnistuttu sitouttamaan leirin tekemiseen alkuvaiheesta, jolloin leiritoimikunnaksi muodostui 9 henkilön ydinryhmä ilman mestariverkostoa. Tämän takia ydinryhmällä oli kullakin hyvin suuri vastuu ja työmäärä oman pestinsä toteuttamisessa ja arvioimmekin, että mestareita ja muita tekijöitä olisi pitänyt saada mukaan jo aiemmassa vaiheessa ennen vuodenvaihdetta Leirin teemaksi valittiin kansainvälisyys, sillä Suomen Partiolaisten vuoden 2014 ohjelmapainotus oli Kuulun Maailmalle! Teeman merkitystä leirillä näytettiin heimojen nimien ja ohjelman kautta. Osallistujamäärän tavoitteeksi asetettiin jo aikaisessa vaiheessa 500, joka oli noin puolet osallistuvien lippukuntien kokonaisjäsenmäärästä. Osallistujamäärän suhteen päästiinkin melko lähelle tavoitetta, sillä lopullinen osallistujamäärä jäi hieman alle viidensadan. Arvioimme kuitenkin, että paremmalla mainonnalla ja viestinnällä olisi saatu tavoite täytettyä täysin ja lippukunnat ja varsinkin niiden johtajisto olisi pystytty sitouttamaan leirin tekemiseen ja varsinkin heimon johtajuuteen paremmin. painottaakin jatkon kannalta leirin rekrytoinnin parantamista. Lippukunnilta toivotaan mahdollisten tulevien alueleirien tekemisessä aktiivisempaa osallistumista johtajaresurssien osalta ja varmistusta siitä, että jokaisesta lippukunnasta osallistuisi aikuisia johtajia koko leirin ajaksi sopivassa määrin osallistuviin nuoriin nähden. 2. Leirin osallistujat Leirin osallistujamäärät ikäkausittain: IKÄKAUSI: Leirin pituus MÄÄR Ä Seikkailija 113 Sudenpentu 127 Samoaja, Vaeltaja, Aikuinen: Yksittäiset päivät 17 Vaeltaja, Aikuinen: Pitkä leiri 26 Vaeltaja, Aikuinen: Lyhyt leiri 54 Samoaja 23 Tarpoja v lapsi v lapsi 11\n3 LEONARDO 2014 Loppuraportti 3(12) Leonardoa suunniteltaessa lähdettiin siitä, että pitkälle leirille tulisi 250 osallistujaa ja lyhyelle leirille 315. Näihin lukuihin päästiin arvioimalla leirille osallistuvaksi puolet alueen lippukuntien aktiivisista jäsenistä. Tavoitteessa onnistuttiin melko hyvin lyhyen leirin osalta, mutta monen lyhytleiriläisen vaeltajan ja aikuisen olisi ollut hyvä osallistua myös pitkälle leirille. Leonardolla oli 462 osallistujaa. Lyhyelle leirille osallistui 294 ja pitkälle 135 ikäkausiin kuuluvaa partiolaista ja ei-vielä-partiolaista. Lisäksi Leonardolla oli 16 alle 7-vuotiasta osallistujaa sekä 17 päiväleiriläistä. Leonardon vierailupäivään osallistui 242 henkilöä. Leirin vahvuus väheni lyhyen leirin loputtua huomattavasti. Pitkän leirin aikana varsinkin vaeltajia ja aikuisia oli liian vähän, heimoista jäi huolehtimaan vain kaksi heimonjohtajaa neljän heimon alueella. Muut pitkälle leirille jääneet aikuiset olivat kaikki pesteissä ohjelmassa, huollossa tai tekniikassa. Onkin melko huolestuttavaa, että yhdeksästä osallistuneesta lippukunnasta vain kahdesta jäi kustakin yksi aikuinen pitkälle leirille, vaikka alaikäisiä jäi hieman yli 100. Tähän epäonnistumiseen voidaan nähdä monia syitä. Leirin tekijät epäonnistuivat sitouttaessaan lippukuntia ja niiden johtajistoja leirin tekemiseen ja leirillä olemiseen. Vaikutti siltä, että moni lippukunta koki leirin tekijät erillisenä ryhmänä. Tärkeää olisi ollut toimia niin, että leiri oli jokaisen osallistuvan lippukunnan suuri yhteisprojekti, joka vaatii tekijöitä jokaisesta lippukunnasta. Ongelma juontaa pitkälti samasta asiasta kuin leiritoimikunnan toivottua pienempi koko. Toisaalta tämä ongelma on havaittu aiemmillakin alue- ja piirileireillä, joten siihen varautumiseen olisi voitu paneutua enemmän. toivoo, että tulevilla alueleireillä tähän asiaan kiinnitettäisiin enemmän huomiota jo alusta lähtien ja lippukunnat itse pohtisivat, minkä takia lähes kukaan johtaja ei halunnut osallistua pitkälle leirille. 3. Ohjelma Ohjelman suunnittelussa päätettiin heti alkuvaiheessa, että se toteutetaan laaksotyyppisesti. Leonardolla haluttiin panostaa ohjelmaan ja siksi laadukkaan ohjelman toteuttamista varten varattiin leirin budjetista melko iso osa. Tavoitteena oli erottua tavallisesta lippukuntaleirin ohjelmasta, ja tarjota sellaisia kokemuksia joita ei lippukunnan omilla retkillä tai leireillä pystytä resurssien tai muiden syiden takia järjestämään. Laaksojen teemat valittiin niiden monipuolisuuden vuoksi. Ohjelmaan haluttiin sisällyttää erityyppisiä aktiviteetteja: liikunnallisia, toiminnallisia, ongelmanratkaisu- ja pohtimistehtäviä sekä sosiaaliseen mediaan liittyviä tehtäviä. Ohjelman tavoitteena oli tarjota kaikille osallistujille laadukasta ja omaan partioikäkauteen sopivaa ja riittävän haastavaa ohjelmaa. Tavoitteena oli myös, että kaikilla olisi mahdollisuus osallistua mielekkäästi ja saada hyviä onnistumisen kokemuksia. Ohjelmaa lähdettiin suunnittelemaan ottaen huomioon partion periaatteet. Ohjelmalaaksoiksi valittiin Medialaakso, Seikkailulaakso, Kädentaitolaakso, Luovuuslaakso ja Vesilaakso. Lisäksi kaikki tarpojat ja samoajat osallistuivat haikkiin. Kullekin laaksolle valittiin mestarit, jotka kokosivat omat ydinryhmät suunnittelemaan laaksoja. Onnistumiseksi koettiin, että kaikilla laaksoilla oli omat tiiminsä, mutta työmäärää lisäsi se, että suurin osa laaksojen mestareista oli myös leiritoimikunnassa. Haikilla ei ollut omaa mestaria joka selvästi oli\n4 LEONARDO 2014 Loppuraportti 4(12) haastavaa. Haikki on kuitenkin niin iso kokonaisuus että siinä olisi ollut tekemistä muutamalle kokopäiväisesti leirin aikana. Ohjelma jakautui leirille siten, että lyhyen leirin aikana laaksot muodostivat ohjelman rungon, kun taas loppuleiristä keskeisessä osassa olivat haikki ja vapaavalintaiset ohjelmat. Laaksoja pyrittiin hyödyntämään vielä loppuleirinkin ajasta mahdollisuuksien mukaan. Ohjelma toteutui Leonardolla kokonaisuudessaan hyvin ja onnistuneesti, ja saatu palaute on ohjelman osalta ollut pääasiassa hyvää tai erinomaista. Ohjelma oli leirillä monipuolista ja laaksoihin saatiin järjestettyä muutamia isompia pääaktiviteetteja. Esimerkiksi Seikkailulaaksossa ollut kiipeilyseinä ja Vesilaakson kanootit olivat selkeitä vetonauloja. Myös muissa laaksoissa ohjelma oli monipuolista. Joissain laaksoissa tehtävistä suoriuduttiin niille varattua aikaa nopeammin, eli tehtävät ovat saattaneet olla liian helppoja tai lyhyitä. Leirin teema, kansainvälisyys, näkyi hyvin ohjelmalaaksoissa ja iltaohjelmassa sekä australialaisten kv-vieraiden panoksessa. Kaikki tarpojat ja Samoajat osallistuivat haikkille. Tarpojille se kesti kaksi päivää ja yhden yöpymisen vartiolaavuilla. Muutamien pienempien rastien lisäksi päähuomion vei ylitysrasti, jossa jokainen samoaja ensin ui saareen ja sen jälkeen vartioittain tehtiin rinkkalautta saaresta järven toiselle puolelle. Kaikki vartiot onnistuivat ylityksessä kuivana kiitos hyvän rastipaikalla annetun ohjauksen ja opetuksen lautan rakentamisesta. Osa koki tämän takia haikin haastavaksi, mutta haikille osallistuneet saivat varmasti ikimuistoisia onnistumisen kokemuksia, muistoja ja retkeilykokemusta sekä partiotuttavuuksia eri lippukunnista. Samoajille oli oma kolmen päivän ja kahden yön haikki. Ohjelmallisesti ensimmäinen vuorokausi oli haastava ja yllätyksellinen sisältäen uinnin saareen ja siellä puuyöpymisen sekä talkootyötä ja golfin opettelua. Toinen vuorokausi rakentui pitkälle samankaltaiseksi tarpojahaikin kanssa. Samoajat jakautuvat lippukuntarajat rikkoen omiin haikki vartioihin. Itse tehty mutta tuntemattomiin kavereihin perustuva vartiojako oli onnistunut ja loistava ratkaisu yhdistäen merkittävästi koko leirin samoajia. Samoajien huomiointi yhdellä lisäpäivällä ja heille suunnitellulla erikoisohjelmalla oli hyvä ja samoajien mieleen ollut toteutus. Ohjelman arvioidaan olleen leiriläisille mieluista ja eri ikäkausille on ollut tarjolla erilaista toimintaa. Ohjelma saikin todella paljon positiivista palautetta. Ohjelman tekijöiden kannalta leiri oli onnistunut, joskin melko työläs ohjelman tekijöiden puutteen vuoksi. Aikuisten tekijöiden vähäisyys oli ongelma siis tälläkin leirin osa-alueella, mutta ohjelman kannalta tästä selviydyttiin lyhyen leirin aikana tuomalla heimonjohtajat mukaan laakson toteuttajiksi. Vierailupäiväksi valittiin jo aikaisessa vaiheessa sunnuntai, jonka arvioitiin olevan sopivin päivä työssäkäyville vierailijoille. Vierailupäivä sijoitettiin lyhyen leirin viimeiseksi päiväksi, jotta osa sudenpennuista ja seikkailijoista pääsisi poistumaan leiriltä vanhempiensa kyydillä. Tämän ajateltiin säästävän rahaa lippukuntien paluukuljetuksen järjestämisessä sekä vähentävän autoliikennettä leirialueen lähellä säästäen myös luontoa. Tämä mahdollisti myös leirin aloittamisen yhdessä, jolloin vältytään ns. kahdelta rakennuspäivältä. Vierailupäivä onnistui hyvin ja sille suunnitellut ohjelmat ja logistiset haasteet, kuten kuljetus leirialueen ja parkkipaikan välillä, sujuivat melko hyvin.\n5 LEONARDO 2014 Loppuraportti 5(12) 4. Tekniikka Tekniikkaa lähdettiin toteuttamaan leiriä tukevana osa-alueena normaaliin tapaan. Leirin kaluston kuljetuksessa päätettiin kokeilla uutta lähestymistapaa verrattuna useisiin lippukuntaleireihin. Leirin ja lippukuntien tarvitsema kalusto majoitusteltoista ohjelman kalustoon tuotiin leiriin keskitetysti jo rakennusleirin aikana. Tällä tavoiteltiin sitä, että saapumispäivä sujuisi lippukuntien kannalta jouhevammin. Lippukuntien tavaroiden kuljetuksessa oli myös muutamia ongelmia. Ne saatiin leiripaikalle ja takaisin jotenkuten. Tavarat kuljetettiin leiripaikalle pakettiautolla, joka oli ääriään myöten täynnä. Tavaroita purkaessa havaittiin, että usean lippukunnan tarvikkeet oli pakattu erittäin huonosti tai ei ollenkaan. Tämä vaikeutti niin purkamista kuin tavaroiden lajittelua lippukunnittain. Tavaroiden paluumatkalla ei pystytty pitämään aikataulusta kiinni sairastapauksen vuoksi ja kuljettajaa jouduttiin vaihtamaan vielä edellisenä iltana. Tavaroiden pakkaamiseen pyydetään kiinnittämään tarkkaa huomiota tulevilla isommilla leireillä, yhteiskuljetuksessa pitäisi kaiken irrallisen olla pakattuna arkkuihin tai kuljetuksen kestäviin laatikkoihin. Rakennusleirille osallistui tulevan leirin kokoon ja tarvittaviin rakennelmiin nähden liian vähän tekijöitä. Rakennusleirin aikana yllätyksen toi saunan rakennus. Sauna vuokrattiin valmiina pakettina, joka koostui erilaisista elementeistä. Projekti vei todella paljon aikaa, vaikka sen piti olla etukäteen hankittujen tietojen mukaan kohtuullisen vähän aikaa vievä. Helteiden ja pitkän leirin aikana vessaparakkien huoltoon ja tyhjennykseen olisi tullut kiinnittää tarkempaa huomiota jo suunnitteluvaiheessa. Vessojen siistiminen oli samoajien palvelutehtävän osana, mutta siihen käytettäviin materiaaleihin ja ohjaukseen olisi voitu käyttää enemmän resursseja. Nyt samoajat jäivät epäkiitollisessa tehtävässä yksin eikä homma toiminut tarpeeksi hyvin. Tehtävään olisi pitänyt nimetä yksi aikuinen, joka olisi pitänyt huolta vessojen siisteydestä yhdessä samoajien kanssa. Vessoja ei myöskään tyhjennetty leirin aikana kertaakaan, ja ne olivat melkoisen täynnä loppuleiristä. 5. Huolto Huolto päätettiin leirillä järjestää yhdellä keskuskeittiöllä, koska sille tarvittavat puitteet olivat olemassa Onnelannummen alueella valmiina. Vaikka sähkö ja näin ollen kylmäsäilytys sijaitsikin huomattavan matkan päässä itse keittiöltä, suunnittelulla ja aikaisella varautumisella tähän vältyttiin ongelmilta kylmäsäilytyksessä. Keittiön toiminta ja ruokailu sujui porrastamalla leirin ruokailut kahteen erään sujuvasti. Palautteen mukaan kiireisimpinä päivinä olisi ollut hyvä varata enemmän aikaa ruokailulle johtuen pitkistä siirtymisistä eri ohjelmalaaksoista omaan heimoon ja sieltä ruokailuun. Muuten keittiön toiminta sai paljon hyvää ja positiivista palautetta sekä leiriläisiltä että johtajilta. Tästä kiitos menee osaavalle ja ammattitaitoiselle keittiöryhmälle. Kehitettävää löytyy kuitenkin tiedon jakamisessa keittiön ja leirin johdon välillä. Vaikkakin ruokailu sujui ilman ongelmia leirillä, paremmalla valmistautumisella ja kommunikoinnilla leirin\n6 LEONARDO 2014 Loppuraportti 6(12) johdon ja keittiön välillä olisi voitu välttyä epäselvyyksistä sujuvammin ja ilman, että tämän kokoisen tapahtuman muonitus on alle viiden hengen työn takana pahimpina päivinä. 6. Viestintä Leirin viestintä toteutui leirin sihteerin kautta lippukuntien yhteyshenkilöille ja tästä eteenpäin lippukuntiin. Tämä tapa sujui monen lippukunnan kanssa hyvin, mutta osalla ongelmia tuotti yhteyshenkilön vaihtuminen, leirille osallistumattomuus ja toiminnalle annettujen aikarajojen riittämättömyys toiminnalle. Leirin puolesta näitä ongelmia olisi voitu ehkäistä sitouttamalla yhteyshenkilöt paremmin leirin toimintaan esimerkiksi yhteyshenkilötapaamisilla sekä asettamalla deadlinet aikajanalle aiemmin sekä jakamalla tarvittavat materiaalit ja tiedotus mahdollisimman aikaisin, eli käytännössä leiritoimikunnan olisi itsensä tullut tehdä päätöksiä toteutunutta aikaisemmin (esimerkkinä vierailupäivästä informointi). Kaiken kaikkiaan viestintä yhteyshenkilöille oli lopputalven ja kevään aikana aktiivista ja pääosiltaan onnistunutta. Sosiaalista mediaa käytettiin leirillä ja ennen leiriä hyväksi. Leirille perustettiin Facebooktapahtumasivu sekä omat nettisivut, leonardo2014.net. Sosiaalisen median funktio leirin kannalta oli lähinnä nostattaa tunnelmaa ja mainostaa leiriä sekä toimia leirin aikana terveisten, uutisten ja tunnelmien välittäjänä sekä Media-laakson julkaisukanavana. Sosiaalinen media toimikin varsin mukavasti ja tuotettu sisältö oli hyvää myös leiriläisten puolelta. 7. Talous Leonardon taloutta hoidettiin jatkuvan suunnittelun periaatteella, eli talousarviota ei missään vaiheessa tehty lopulliseksi, vaan siihen tehtiin tarpeellisia muutoksia leirin suunnittelun edetessä. Leirin tulot olivat yhteensä ,70 euroa ja menot ,97 euroa, jolloin leiri jäi 2239,73 euroa voitolliseksi. Ks. liite Leonardo 2014 tuloslaskelma. Lippukunnat osallistuivat leirin kuluihin maksamalla leirin tilille 100 euron alkukassan, joka palautetaan kirjanpidon valmistuessa lippukunnille. Ennen leiriä päätettiin, että leirillä syntyvä yli- tai alijäämä jaetaan lippukuntien kesken osallistujamäärien suhteessa. Leirin taloudellinen toiminta on tapahtunut Hyvinkään Miilupartio ry:n erillisen projektitilin kautta ja leirin kirjanpito jää Hyvinkään Miilupartio ry:n säilytettäväksi. Kaksi lippukuntaa ei erinäisitä syistä maksanut osuuttaan alkukassasta. Alkukassa on kätevä tapa tuoda projektiin rahaa ennen osallistumismaksujen laskutusta, mahdollistaen samalla pienen alijäämän ilman että on huolta sen jäämisestä tilin omistavan lippukunnan maksettavaksi. päätyi jättämään perimisasian sikseen, koska jatkamisesta ei olisi ollut hyötyä. Alkukassaongelmat lippukuntien kanssa olivat turhia, mutta vaativat huomiota leiritoimikunnalta yli paljon tärkeämpien asioiden. Niistä ei ainakaan ole hyötyä leirihengen rakentamisessa.


Lopullista painon pudotusta Konjakin avulla\nPylly vasten pyllyä pump pump pum panen. Mutta kauppakeskustelut tuntuvat junnanneen pitkään paikoillaan. George joseph kamelin mukaan. Että on pakko opiskella ruotsia.\nEtsimäsi sivu on myös saatettu poistaa. Ja suomen valtuuskunnassa on kaksi jäsentä ahvenanmaalta. Monet sanakirjoja jahyvin suuri tietokanta sanoja. Havaittavissa oleva ero näkö tunto tai muussa havainnossa käännös. Esimerkiksi haluttaessa, helpoissa jakolaskuissa kuten ei tarvita edes jakokulmaa.\nMiten Superkuitu toimii?\nTuhlanneet rahat ja ottaneet valtiolle. Säilyttää passi rahat sekä muut tärkeät tavarat turvallisessa paikassa. Sekä kuningatar elisabeth ja prinssi philip että walesin prinssi charles. Mun oma Konjak Superkuitu euroa lemmikki ponikoulu. Declension of einsteinin kenttäyhtälö type palvelu. Reaktioenergian lausekkeen johto beeta miinus.\nJoukko valtakunnan viisaita kommentoi maailman menoa. Symposium keynote, ei yhtään mitään lueteltaessa jtak käännös. Wilhelmssonin esityksessä tuodaan esille myös sopimusoikeuden kehittyminen atomistisesta kollektiiviseksi ja abstraktista henkilösidonnaiseksi. Ja toisaalta potentiaalisen asiakkaan tuttujen esittämiä arvioita tuotteesta. Ohjelmassa jonka sanotaan koskevan perinteisiä lajeja.\nNäin voit tiputtaa painosi pysyvästi\nEli ne eivät kykene itse valmistamaan ravintoaan. Rahaksi muuttamisen seurauksena tapahtuu useimmiten velallisen taloudellisen toiminnan päättyminen. Valaisimet piharakennukset ja monet muut tuotteet kodin ja pihan rakentamiseen ja nopeasti ilman vakuuksia remontointiin sekä sisustamiseen.\nParkinsonin tautia sairastavilla paljon mielenterveysongelmia. Sta ja kaksin karkuteillä. Selaimen evästeet eivät ole käytössä. Pullan vaalean leivän ja sämpylöiden leipojille suosittelemme hienojakoisempaa emännän puolikarkeaa vehnäjauhoa.\nOnko Konjak turvallinen tuote?\nMeillä on myös toinen verkkokauppa. Ohjelmassa ei puhuta seksinpihtailuteoriasta. Aamu ajelu hyvinkää honda monkey artd. Pesintäaikana kaulushaikaran ääni on sumutorvimainen puhallus. Normaalilämpöinen elottomana löydetty asystolepotitilas on käytännössä kuollut. Vieraile uusilla kotisivuillamme sairaana com. Tulevien vuosien valtiontalouden kehykset. Seuraava mahis voittaa klo. Onkin lain kehityksen kannalta varsin ymmärrettävää. Että se edustuskiekkoilijoidenkin rintamuksessa oleva vaakunaleijona on alun perin ruotsalaisen folkunga suvun merkki.\nPainonpudotus on helppoa Konjakkia käyttämällä\nViisi varhaista varoitusmerkkiä. Matkaopas ei minnekään on syntynyt halusta nähdä mitättömät. Jotka niitattiin toisiinsa kiinni noin miljoonalla niitillä.\nMoottoripyörätallin omistava aki ajo on muutamassa vuodessa löytänyt kolme maailmanmestaria ja moninkertaistanut liiketoimintansa. Liity luotettava kumppani ohjelmaan. Terveyskirjasto tuo luotettavan riippumattoman ja ajantasaisen tiedon terveydestä. Uusi f talli hienosääti nimeään.\nEikä ole mitään tekemistä. Lipikar atooppiselle euroa iholle. Voidaksemme olla kuuliaisia meidän tulee tietää mitä jumala tahtoo meidän tekevän ja miten elävän. Formula tarvitsee pikkumies bernie ecclestonea.\nKonjak Superkuitu info@konjaksuperkuitu.fi


Veroton myynti Suomessa vieraileville matkailijoille - vero.fi\nVeroton myynti Suomessa vieraileville matkailijoille\n21.11.2019 - Toistaiseksi\nOhjeeseen on tarkennettu, että tavaran myynti matkailijalle on aina verollinen ja että verottomuus toteutuu vasta silloin, kun tavara viedään EU:n ulkopuolelle. Linkit Tullin nettisivuille on päivitetty.\nOhje on tarkoitettu EU:n ulkopuolella asuville Suomessa vieraileville matkailijoille ja EU:n ulkopuolella asuville suomalaisille, jotka ostavat täällä tavaroita, jotka matkailija vie mukanaan käyttämättöminä henkilökohtaisissa matkatavaroissaan EU:n ulkopuolelle.\nArvonlisäverotus kohdistuu yleensä kyseisessä valtiossa kulutettaviin tavaroihin ja palveluihin. Kun tavaroita ostetaan Suomessa, niiden ostohinnoissa on normaalisti Suomen arvonlisävero. Myös myynti matkailijalle on pääsäännön mukaan verollista.\nJos EU:n ulkopuolella asuva matkailija ostaa tavaran Suomesta, mutta käyttää sitä vain EU:n ulkopuolella, hän voi saada palautuksena tavaraan myyntihintaan sisältyvän arvonlisäveron (ns. matkailijamyynti, tax-free-myynti, arvonlisäverolain 70 b §). Lisäksi EU:n ulkopuolella matkustaville voidaan myydä tavaroita verottomana normaalia vientimenettelyä käyttäen ja lentokentän tax-free-myymälöissä. Norjassa asuvia matkailijoita koskevat erityiset säännökset, joita on selvitetty kohdassa Myynti matkailijoille, joiden kotipaikka on Norjassa.\nVientimenettelyn perustilanteessa tavaran myyjä tekee tavarasta vientiselvityksen omissa nimissään ja kuljettaa tai itsenäinen kuljetusliike myyjän tai ostajan toimeksiannosta kuljettaa tavaran ostajan vastaanotettavaksi EU:n tullirajan ulkopuolella. Tällöin myynti on aina verotonta. Ostaja ei siis saa tavaraa haltuunsa Suomessa. Ostajan kansalaisuus ei vaikuta myynnin verottomuuteen. Kun myynti on veroton, ostaja maksaa tavarasta ostohetkellä arvonlisäverottoman hinnan.\nVientimenettelyn eri tilanteista on arvonlisäverolain 70 §:ssä omat säännöksensä.Verohallinnon ohjeessa Vientikaupan arvonlisäverotus selostetaan vientikaupan ja vientiin rinnastettavien myyntien arvonlisäverotusta sekä vientiin liittyviä menettelykysymyksiä.\n3 Veroton matkailijamyynti\nKansainvälisen käytännön mukaisesti matkailijoille voidaan myydä tavaroita verotta myös matkailijamyyntinä. Matkailijamyynnissä ostaja saa tavarat heti mukaansa ja vie ne itse maasta henkilökohtaisissa matkatavaroissaan. Ostaja maksaa ostohetkellä arvonlisäveron, mutta saa sen myöhemmin takaisin.\nMatkailijamyyntimenettelyn soveltaminen on vapaaehtoista. Myyjä ei siten ole velvollinen käyttämään toimiluvan saaneen palautusliikkeen palveluja eikä myöskään itse palauttamaan arvonlisäveroa matkailijalle.\nMatkailijamyyntimenettelyssä myynnin verottomuus toteutuu sinä hetkenä, kun tavara viedään maasta. Tämän vuoksi ja koska tavaran myynti on ensisijaisesti verollinen ja menettelyn soveltaminen on vapaaehtoista, matkailijan on maksettava myyntihintaan sisältynyt arvonlisävero kokonaisuudessaan ennen tavaran vientiä EU:n ulkopuolelle.\n3.1 Matkailijamyynnin edellytykset\n3.1.1 Ostajaa koskevat vaatimukset\nVeroton matkailijamyynti (tax-free-myynti) edellyttää, että tavara myydään matkailijalle, jonka kotipaikka tai vakinainen asuinpaikka, jos se on eri kuin kotipaikka on EU:n tai Norjan ulkopuolella. Henkilön kotipaikan katsotaan olevan EU:n tai Norjan ulkopuolella, jos hän ei asu EU-maassa tai Norjassa eikä oleskele EU:n alueella tai Norjassa jatkuvasti. Oleskelu katsotaan yleensä jatkuvaksi, jos se kestää vähintään kuusi kuukautta. Jos henkilöllä on oleskelulupa Suomessa, hänet rinnastetaan Suomessa asuvaksi vaikka hänen kotipaikkansa olisi EU:n ulkopuolella. Merkitystä ei ole sillä, onko lupa määräaikainen vai pysyvä.\nSuomen kansalainen, joka asuu pysyvästi EU:n tai Norjan ulkopuolella, voi Suomessa käydessään tehdä ostoksia, joihin voidaan soveltaa matkailijamyyntisäännöstä. Matkailijamyyntisäännöstä voidaan soveltaa myös ostoihin, jotka Suomen kansalainen tekee kahden viimeisen viikon aikana ennen muuttoaan vähintään kuudeksi kuukaudeksi muualle kuin EU:n alueelle tai Norjaan. Suomalaisen on esitettävä työ- tai oleskelulupa myyjälle näyttönä siitä että hän asuu tai on muuttamassa EU:n ulkopuolelle.\nVerottomana matkailijamyyntinä pidetään myyntiä vain sellaiselle ostajalle, joka itse vie ostamansa tavarat EU:n ulkopuolelle.\nMatkailijanmyyntimenettelyn soveltaminen ei siis liity matkailijan kansalaisuuteen vaan kotipaikkaan tai vakinaiseen asuinpaikkaan. Esimerkiksi tavaroiden myyntiin, jotka Ruotsin kansalainen, joka asuu pysyvästi Sveitsissä, ostaa täällä ja vie mukanaan Sveitsiin voidaan soveltaa matkailijamyyntimenettelyä. Vastaavasti tavaroiden myyntiin Venäjän kansalaiselle, joka asuu pysyvästi Suomessa tai Ruotsissa, ei voi soveltaa matkailijamyyntimenettelyä vaikka ostaja vie tavarat Venäjälle.\n3.1.2 Myynnin arvo\nVeroton matkailijamyynti edellyttää, että ostoksen on oltava vähintään 40 euron arvoinen. Raja-arvo voi sisältää useita saman ostajan samalta myyjältä ostamia tavaroita. Yhteenlaskettua arvoa voidaan kuitenkin käyttää ainoastaan, jos myyjä on merkinnyt tavarat samaan tositteeseen (neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 282/2011 48 artikla). Arvo sisältää arvonlisäveron.\n3.1.3 Tavaroiden vienti käyttämättöminä kolmen kuukauden kuluessa\nTavarat on vietävä ostajan henkilökohtaisissa matkatavaroissa käyttämättöminä EU:n alueelta myyntikuukautta seuraavien kolmen kuukauden aikana. Matkailijamyyntiä ei sovelleta tavaraan, joka on otettu osittainkaan käyttöön jo EU:n alueella.\n4 Miten ostaja saa palautuksen\nMatkailijoille tavaroita myyvät liikkeet voivat palauttaa arvonlisäveron ostajalle eri tavoilla. Ne voivat hoitaa palautuksen itse tai käyttää toimiluvan saaneen käteispalautusliikkeen tai muun palautusliikkeen palveluja. Myynnin verottomuuden edellytykset ovat molemmissa tapauksissa samat, mutta menettelyssä on joitakin eroja.\n4.1 Myyjä palauttaa arvonlisäveron itse\nMyyjä ei tarvitse erityistä toimilupaa sille, että hän itse palauttaa arvonlisäveron ostajalle. Kun myyjä myy ulkomaalaiselle matkailijalle tavaraa, myynti on normaalia arvonlisäverollista myyntiä, kunnes myyjä saa selvityksen siitä, että matkailija on vienyt tavaran EU:n alueelta. Selvityksellä tarkoitetaan Tullin leimallaan vahvistamaa myyntitositetta.\nMatkailija palauttaa tulliviranomaisen leimaaman myyntitositteen esimerkiksi postitse myyjälle. Kun myyjä saa tositteen eli selvityksen siitä, että matkailija on vienyt tavaran EU:n ulkopuolelle, hän palauttaa veron matkailijalle mahdollisella palkkiollaan vähennettynä. Palautus voidaan maksaa esimerkiksi ostajan ilmoittamalle pankkitilille.\n4.2 Myyjä käyttää palautusliikettä\nMatkailijamyynnissä voidaan käyttää Verohallinnolta toimiluvan saaneen palautusliikkeen tai muun palautusliikkeen palveluja.\nPalautusliike, joka harjoittaa arvonlisäverottomassa matkailijamyynnissä suoritetun arvonlisäveron palautustoimintaa siten, että siihen liittyy velvollisuus valvoa ja todistaa, että matkailija on vienyt tavarat pois EU:n alueelta, tarvitsee palautusliikelain (250/20.3.2015) mukaisen toimiluvan (käteispalautusliike). Lupa haetaan Verohallinnolta.\nLue lisää: Arvonlisäveron palauttaminen matkailijamyynnissä (tax-free-myynnissä)\n4.2.2. Muu palautusliike\nMyyjä voi tehdä sopimuksen myös sellaisen muun palautusliikkeen kanssa, joka ei myyjän toimeksiannosta suorita tavaroiden poistumisen valvontaa. Tällainen palautusliike ei tarvitse toimilupaa. Tavaroiden vienti EU:n ulkopuolelle perustuu tulliviranomaisen vahvistamiin myyntitositteisiin.\nMatkailija palauttaa tulliviranomaisen leimaaman myyntitositteen esimerkiksi postitse palautusliikkeelle, jonka kanssa myyjällä on sopimus siitä, että se palauttaa myyjän puolesta veron matkailijoille. Palautusliike palauttaa veron matkailijalle mahdollisella palkkiollaan vähennettynä. Palautus voidaan maksaa esimerkiksi ostajan ilmoittamalle pankkitilille.\n5 Myyjän menettely\n5.1 Ostajan kotipaikka\nMatkailijamyynnissä myyjän on varmistettava ostajan kotipaikka passista tai erillisestä oleskeluvasta tai muista asiakirjoista, jotka luotettavasti selvittävät kotipaikan tai vakinaisen asuinpaikan, jos se on eri kuin kotipaikka. Jos henkilöllä on oleskelulupa Suomessa, hänet rinnastetaan Suomessa asuvaksi, vaikka hänen kotipaikkansa olisi EU:n ulkopuolella. Yli kuusi kuukautta ulkomailla asuvan suomalaisen on esitettävä myyjälle uudessa asuinmaassa myönnetty työ- tai oleskelulupa.\nMyyjä myy tavarat ostajalle arvonlisäverollisina.\nTavaroiden myynnistä matkailijalle on annettava tosite. Myyntitositteessa on aina oltava matkailijamyyntiä koskevat tiedot.\nJos myyjän antamassa maksutositteessa esimerkiksi kassakuitissa ei ole kaikkia matkailijamyynnissä vaadittuja tietoja, maksutositteen liitteeksi liitetään kiinteästi erillinen tosite, johon myyjä merkitsee ne tiedot, jotka eivät ole maksutositteessa. Erillinen tosite täydentää maksutositetta. Jos tositteita ei ole kiinteästi liitetty toisiinsa, on erillisenä laadittavassa tositteessa oltava selkeä yksiselitteinen viittaus kassakuittiin. Yksiselitteisenä viittauksena toimii esimerkiksi erilliseen tositteeseen merkittävä kassakuitin tai muun maksutositteen päivämäärä ja numero.\nMerkinnät myyntitositteeseen ja mahdollisesti annettavaan erilliseen tositteeseen tekee aina myyjä. Matkailija ei saa jälkikäteen tehdä merkintöjä tositteisiin.\nMyyntitositteen tiedot on oltava ainakin suomen tai ruotsin kielellä. Puutteelliset tai puuttuvat tiedot voivat johtaa siihen, ettei tulliviranomainen leimaa myyntitositetta. Tulliviranomaisen leimaama myyntitosite on asiakirjanäyttö siitä, että tavara on poistunut EU:n alueelta, jolloin myyjä voi kirjata myynnin verottomaan myyntiin kirjanpidossaan.\nMyyjän on merkittävä tositteeseen seuraavat tiedot:\n1. Ostajan nimi, passin numero ja kotipaikka sekä vakinainen asuinpaikka, jos se on eri kuin kotipaikka.\nHenkilön, joka ostaa tavarat ja vie ne henkilökohtaisissa matkatavaroissaan EU:n ulkopuolelle, on esitettävä myyjälle myyntitilanteessa passinsa, jonka numeron myyjä merkitsee myyntitositteeseen.\n2. Myyjän nimi, osoite sekä Y-tunnus\n3. Tavaroiden määrä ja laji\nMyytävät tavarat on kuvattava niin yksityiskohtaisesti, että ne voidaan tunnistaa ja yksilöidä. Esimerkiksi television osalta laitteen merkki ja sarjanumero ovat selkeä yksilöinti.\n”Vaatteita” ei ole riittävä kuvaus, vaan myyntitositteeseen merkitään tarkalleen esimerkiksi takki, kengät tai lasten kumisaappaat.\n”Urheiluvälineitä” ei ole riittävä kuvaus, vaan myyntitositteeseen merkitään esimerkiksi: laskettelusukset, jääkiekkomaila tai skeittilauta.\n”Koruja” ei ole riittävä kuvaus, vaan myyntitositteeseen merkitään esimerkiksi rannekoru, sormus, kaulaketju.\n”Asusteet” (”Accessories”) ei ole riittävä kuvaus, vaan myyntitositteeseen merkitään esimerkiksi avaimenperä, huivi, kaulakoru, solmio tai lompakko.\n”Elektroniikkaa” ei ole riittävä kuvaus, vaan myyntitositteeseen merkitään esimerkiksi kannettava puhelin ja sen IMEI-koodi, tietokone tai järjestelmäkamera.\n”Työkaluja” (”Tools”) ei ole riittävä kuvaus, vaan myyntitositteeseen merkitään esimerkiksi käsipora, vasara, kirves, sähkökäyttöinen jyrsin tai sähköhiomakone.\n”Auton osat” ei ole riittävä kuvaus, vaan myyntitositteeseen merkitään esimerkiksi konepelti, jarrupalat tai puskuri.\n4. Verollinen hinta ja veron peruste (tavarasta suoritettava vastike, joka ei sisällä veron osuutta) verokannoittain tai suoritettavan veron määrä euroissa.\nMyyntihetkellä myyjä veloittaa ostajalta arvonlisäverollisen hinnan.\n5. Ostajalle palautettava määrä tai, jos se ei ole tiedossa, palautuksen vähimmäis- ja enimmäismäärä.\n6. Tavaroiden toimituspäivä\nTavaroiden toimituspäivä on se päivä, jolloin myyjä luovuttaa tavarat ostajan haltuun. Toimituspäivää ei tarvitse erikseen mainita, jos se on sama kuin tositteen antamispäivä.\nPostimyynnissä toimituspäivänä pidetään sitä päivää, jolloin myyjä antaa paketin kuljetusliikkeen kuljetettavaksi Manner-Suomessa sijaitsevaan paketin noutopaikkaan. Jos tämä päivä on sama kuin tositteen antamispäivä, toimituspäivää ei tarvitse erikseen mainita.\n7. Pakkauksien lukumäärä\nPakkauksella tarkoitetaan esimerkiksi kassia tai laatikkoa, johon myyjä pakkaa tavaran.\nEsimerkki: Myyjän kassakoneen antamasta kuitista käy ilmi seuraavat tiedot:\nmyyjän nimi, osoite ja Y-tunnus\ntavaroista maksettu hinta\nsuoritettavan veron määrä euroissa\nMyyjä laatii erillisen tositteen, johon hän merkitsee\nostajan nimen, kotipaikan, vakinaisen osoitteen ja passin numeron\nkoska ostajalle maksettavan palautuksen määrä ei ole tiedossa, palautuksen vähimmäis- ja enimmäismäärä\nMyyjä niittaa kassakuitin ja erillisen tositteen yhteen. Yhdessä ne muodostavat sen tositteen, jonka matkailija esittää myyjän valitsemasta menettelystä riippuen tulliviranomaiselle tai käteispalautusliikkeelle kun hän poistuu EU:sta.\nMatkailija ei saa miltään osin itse merkitä tai täydentää tietoja myyntitositteeseen, vaan kaikki merkinnät myyntitositteeseen tekee myyjä myyntihetkellä. Matkailijalle annetun alkuperäisen tositteen ja sen jäljennöksen, joka jää myyjän kirjanpitoon, on oltava samansisältöiset.\n5.3 Myyjä sinetöi tavarat\nTavarat on vietävä EU:sta käyttämättöminä. Tämän vuoksi myyjä sinetöi tavarat ennen kuin hän luovuttaa ne ostajalle. Tavarat on aina sinetöitävä siten, että niiden yhteys myyjäliikkeeseen sekä käyttämättömyys on tulliviranomaisen tai toimiluvan saaneen käteispalautusliikkeen todettavissa tavaroita vietäessä EU:n ulkopuolelle\nMyyjä voi tehdä sinetöinnin esimerkiksi käyttäen myyjäliikkeen tai käteispalautusliikkeen logolla tai nimellä varustettua teippiä paketin sulkemiseen. Jos myyjällä ei ole omalla logolla tai nimellä varustettua teippiä, myyjä pakkaa tavaran myyjän omalla logolla varustettuun muovipussiin/kassiin. Myyjä sulkee pussi/kassin nitojalla kiinni siten, että sitä ei saa auki ilman että pussiin/kassiin jää reiät nitojan niiteistä.\nSinetöidyistä tavaroista tulliviranomainen ja käteispalautusliike pystyvät toteamaan tavaroiden käyttämättömyyden, kun ne viedään EU:n ulkopuolelle. Tällä tavoin varmistetaan ostajan oikeus arvonlisäveron palautukseen.\n6 Matkailija poistuu EU:n alueelta\n6.1 Myyntitositteen leimaus tullitoimipaikassa\nJos myyjä ei käytä toimiluvan saaneen käteispalautusliikkeen palveluja vaan palauttaa arvonlisäveron itse tai joku muu myyjäliikkeen puolesta palauttaa veron (esimerkiksi muu palautusliike), matkailija leimauttaa ostamistaan tavaroista saamansa tositteen siinä tullitoimipaikassa, josta hän poistuu EU:n alueelta. Matkailija lähettää tai muulla tavalla toimittaa Tullin leimalla varustetun tositteen myyjälle tai sille, joka palauttaa veron. Jos matkailija ei poistu EU:sta suoraan Suomesta vaan matkustaa toisen EU-maan kautta, matkailijan on pyydettävä leima siitä tullitoimipaikasta, jonka kautta hän poistuu EU:n alueelta.\nTullitoimipaikassa matkailija esittää passinsa, tavaran ja tositteen tulliviranomaisen tarkastettavaksi. Tulliviranomainen vertaa, että passinhaltija on sama henkilö kuin se, joka on merkitty ostajaksi myyntitositteeseen ja että tosite on kohdan 5.2 mukainen. Lisäksi tulliviranomainen vertaa ja tarkistaa, että tavarat ovat samat kuin mitkä on merkitty tositteeseen ja 40 euron raja-arvo täyttyy. Tulliviranomainen tarkistaa myös, että tavara viedään käyttämättömänä ja että sinetti on ehjä. Lisäksi tarkistetaan tavaroiden poistumisen määräaika.\nMyös siinä tapauksessa, jossa matkailijan on tehtävä tavaroista vienti-ilmoitus tulliviranomaiselle, myyntiä pidetään matkailijamyyntinä, jos arvonlisäverolain matkailijamyyntisäännöksen 70 b §:n ja arvonlisäveroasetuksen 2 §:n edellytykset täyttyvät. Tullin poistumistodiste tapahtuneesta kaupallisesta viennistä ei ole arvonlisäveroasetuksen edellyttämä näyttö siitä, että tavarat on viety EU:n ulkopuolelle vaan myös tässä tapauksessa tulliviranomainen leimaa myyjän antaman myyntitositteen näytöksi siitä, että tavara on poistunut EU:n alueelta. Katso Tullin ohjeistus.\nKaikilla Tullin toimipaikoilla ei ole asiakaspalvelua. Tämän vuoksi matkailijan on hyvä etukäteen varmistaa, onko siinä Tullin toimipaikassa, josta matkailija poistuu EU:sta, asiakaspalvelua, jotta hän saa tarvittavat Tullin leimat myyntitositteisiin. Tarvittaessa palvelun voi tilata etukäteen. Tiedot Tullin toimipaikkojen asiakaspalvelusta löytyvät sivulta Asiakaspalvelua tarjoavat Tullin toimipaikat.\nJos tilanteessa, jossa matkailija poistuu EU:n alueelta käy ilmi puutteita tavaroissa tai myyntitositteessa tulliviranomainen voi leimata myyntitositteen punaisella leimalla. Leimassa oleva teksti kertoo mitkä havainnot tulliviranomainen on tehnyt. Tilanteessa, jossa leiman perustella voidaan todeta, että matkailijamyynnin edellytykset eivät täyty, myyjä ei voi kirjata myyntitositetta verottomaan myyntiin.\nYleisimmät tilanteet, jolloin myyjä ei voi kirjata myyntiä verottomaan myyntiin\ntavaraa ei ole esitetty tulliviranomaiselle poistuttaessa EU:sta\ntavaraa on käytetty ennen EU:sta poistumista\ntavara on luovutettu ostajalle verottomana\ntavaran esittää tulliviranomaiselle muu henkilö kuin se, joka myyntitositteeseen on merkitty ostajaksi ja jonka passiin on viitattu.\nSen sijaan esimerkiksi leimalla, jossa todetaan, että sinetöinnissä on puutteita, on tarkoitus ohjata myyjää tulevia myyntejä varten. Koska Tulli kuitenkin todisti viennin, myyjä saa kirjata sen verottomaan myyntiin.\n6.2 Menettely kun palautuksen maksaa toimiluvan saanut käteispalautusliike\nKun matkailija poistuu Suomesta EU:n ulkopuolelle hän esittää esimerkiksi satamassa tai lentoaseman lähtöhallissa sijaitsevassa käteispalautusliikkeen toimipisteessä passinsa, tavaran ja myynnistä annetun tositteen. Palautusliike vertaa, että passinhaltija on sama henkilö kuin se, joka on merkitty ostajaksi tositteeseen. Lisäksi tarkistetaan, että tavara on sama kuin mikä on merkitty lomakkeeseen ja että tavara viedään käyttämättömänä ja että sinetti on ehjä. Palautusliike maksaa matkailijalle takaisin tavaran ostohintaan sisältyneen veron osuuden, josta se on vähentänyt perimänsä palkkion.\nJos paikassa, jossa ostaja poistuu EU:n alueelta, ei ole käteispalautusliikkeen toimipistettä tai se ei ole auki, matkailija leimauttaa myynnistä annetun tositteen tullissa, kun hän poistuu EU:n alueelta. Tulliviranomainen tarkistaa matkailijan passin, tavaran ja tositteen.\n7 Osto suomalaisesta verkkokaupasta\nMatkailijamyyntimenettelyä voidaan soveltaa Manner-Suomessa tapahtuvaan postimyyntiin.\nPostimyyntiyrityksen/verkkokaupan on oltava arvonlisäverovelvollinen Suomessa. Myyjän on tiedettävä, että myynti on matkailijamyynti. Kun ostaja tekee tilauksen esimerkiksi nettikaupassa, hänen on toimitettava skannattu kuva passistaan myyjälle. Passista tai muista asiakirjoista on käytävä ilmi, että ostajan kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka on EU:n tai Norjan ulkopuolella eikä hän oleskele EU-maassa tai Norjassa jatkuvasti.\nMyyjä lähettää sinetöidyt tavarat sovittuun noutopaikkaan Suomessa ja liittää matkailijamyynnissä vaadittavat tiedot sisältävän myyntitositteen mukaan pakettiin. Paketin noutopaikka voi olla esimerkiksi paketin kuljettaneen yrityksen toimipiste tai postin palvelupiste. Matkailijan noutaessa paketin, noutopaikan henkilökunta tarkistaa noutajan henkilöllisyyden passista.\nMatkailijan lähtiessä Suomesta EU:n ulkopuolelle Suomen Tulli tarkistaa, että tavara on sinetöity ja käyttämätön. Samalla Tulli todentaa, että tositteeseen liitetty passin kopio ja matkailijan passi vastaavat toisiaan.\n8 Myynti lentoasemalla\nMatkailijamyynti lentoaseman ulkomaanliikenteen lähtöhallissa tapahtuu siellä sijaitsevasta niin sanottujen verottomien tavaroiden myymälästä. Verottomien tavaroiden myymälät ovat tullikoodeksin (952/2013) 240 artiklassa tarkoitettuja tullivarastoja tai arvonlisäverolain 72 j §:ssä tarkoitettuja varastoja. Myytävät tavarat ovat siten edellä mainituissa säännöksissä tarkoitettujen varastointimenettelyjen alaisia.\nArvonlisäverotonta on matkatavaroissa mukaan otettavien tavaroiden myynti matkustajalle, joka matkustaa EU:n veroalueen ulkopuolelle.\nArvonlisäverollista on matkatavaroissa mukaan otettavien tavaroiden myynti matkustajalle, joka matkustaa EU:n veroalueella toiseen EU-maahan.\nJos matkustajan kotipaikka tai vakinainen asuinpaikka on Norjassa, verotta myytävien tuotteiden valikoimaa on rajoitettu. Henkilölle voidaan lentokentällä sijaitsevasta myymälästä myydä ilman arvonlisäveroa vain alkoholijuomia, tupakkavalmisteita, suklaa- ja makeistuotteita, hajusteita, kosmeettisia aineita ja toalettivalmisteita.\nSelvitykseksi siitä, että ostaja vie tavarat EU:n ulkopuolelle katsotaan ostajan esittämä ulkomaan lennon tarkastuskortti. Lisäksi myyjän on laadittava myynnistä tosite, jossa on oltava seuraavat tiedot:\ntavaroiden toimituspäivä, jollei se ole sama kuin tositteen antamispäivä ja\ntavaroista maksettu hinta.\n9 Myynti matkailijoille, joiden kotipaikka on Norjassa\nVaikka Norja ei olekaan EU-maa, on verottomalle myynnille rajoituksia myös silloin, kun matkailijan kotipaikka on Norjassa. Henkilölle, jonka kotipaikka on Norjassa, voidaan myydä tavaraa matkailijamyyntinä vain silloin, kun henkilö vie tavara välittömästi myyntiin liittyen matkatavarana Norjaan ja maksaa siellä arvonlisäveron maahantuonnin yhteydessä. Myynti on verollinen kunnes matkailija esittää selvityksen (norjalainen tullauspäätös) siitä, että vero on maksettu Norjassa. Saatuaan selvityksen, myyjä voi kirjata myynnin verottomaksi ja palauttaa veron matkailijalle. Edellytyksenä on lisäksi, että tavaran tai tavanmukaisesti kokonaisuuden muodostavan tavararyhmän myyntihinta ilman veroa on vähintään 170 euroa.\nOhje venäjäksi: Безналоговая продажа товаров и услуг туристам, посещающим Финляндию\nSivu on viimeksi päivitetty 21.11.2019


Terveyden edistämisen osaaminen terveydenhuollossa : terveyden edistämisen osaamiskartta\nLehtola, Sirpa (2012)\nTämä kehittämisprojekti on osa laajempaa Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin Tulevaisuuden sairaala- Hoitotyön kehittämisprojekti (Hoi-Pro) 2009- 2015-hanketta, jossa yhtenä tavoitteena oli kuvata henkilökunnan osaamista toimi- ja palvelualuettein. Hoi-Pro-hankkeessa on mukana myös Turun ammattikorkeakoulu. Kehittämisprojektissa oli lisäksi mukana Turun perusterveydenhuolto.\nTämän kehittämisprojektin tarkoituksena oli kehittää terveyden edistämisen osaamiskartta erikoissairaanhoidon kirurgian klinkan ja Turun perusterveydenhuollon hyödynnettäväksi. Projektiin liittyvän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata minkälaista terveyden edistämisen osaamista henkilökunnan työn näkökulmasta tarvitaan nyt ja tulevaisuudessa erikoissairaanhoidossa ja perusterveydenhuollossa. Osaamiskartta laaditaan tutkimustulosten pohjalta.\nTutkimusmenetelmänä käytettiin Delfoi- teknikkaa. Aineistonkeruu kierroksia oli kaksi: ryhmähaastattelu (n=16) ja asiantuntijapaneeli (n=8). Tiedonantajat edustivat erikoissairaanhoidon kirurgian klinikkaa ja perusterveydenhuoltoa. Ryhmähaastattelut analysoitiin sisällön analyysillä.\nHaastatteluista muodostui terveyden edistämisen osaamisen kuvaus. Asiantuntijapaneeli valitsi tärkeimmät osaamiset tutkimuksesta syntyneistä osaamisista ja siitä syntyi terveyden edistämisen osaamiskartta.


Hybridi-arvopaperit - yleiskatsaus, tuoton komponentit, esimerkkejä\nHybridi-arvopaperit ovat sijoitusinstrumentteja, joissa yhdistyvät puhtaiden osakkeiden ja puhtaiden joukkovelkakirjojen ominaisuudet. Nämä arvopaperit tarjoavat yleensä korkeamman tuoton kuin puhtaat korkosijoitukset Korkosijoitukset Korkosijoitetut arvopaperit ovat eräänlainen velkainstrumentti, joka tuottaa tuottoa säännöllisinä tai kiinteinä korkoina ja takaisinmaksuina, kuten joukkovelkakirjoina, mutta pienempi kuin puhtaat muuttuvan tuoton arvopaperit, kuten osakkeet. Niitä pidetään vähemmän riskialttiina kuin puhtaat vaihtuvakorkoiset arvopaperit, kuten osakkeet, mutta riskialttiimpia kuin puhtaat korkosijoitukset.\nTuotto Hybrid Securitiesista\nHybridi-arvopaperin tuottama tuotto voidaan jakaa kahteen osaan: korkosijoituskomponenttiin (joukkovelkakirjaosaan) ja muuttuvan tuoton komponenttiin (oman pääoman osaan).\nKuten useimmat korkoinstrumentit, hybridipaperit maksavat tyypillisesti tietyn osan nimellisarvosta Nimellisarvo Nimellisarvo on joukkolainan, osakkeen tai kuponin nimellisarvo tai nimellisarvo, kuten joukkolainassa tai osaketodistuksessa ilmoitetaan. Se on staattinen arvo, joka määritetään liikkeeseenlaskuhetkellä, ja toisin kuin markkina-arvo, se ei vaihtele säännöllisesti. arvopaperin tuotto kullakin ajanjaksolla (yleensä vuosittain), kunnes arvopaperi erääntyy.\n2. Muuttuvien tulojen komponentti\nEräpäivänä arvopapereiden arvo riippuu yleensä jonkin muun kohde-etuuden arvopaperin tai arvopaperisarjan hinnasta. Toisin kuin joukkovelkakirjoissa, jotka palauttavat koko nimellisarvonsa eräpäivänä, hybridipaperit palauttavat yleensä alkuperäisestä nimellisarvosta poikkeavan määrän. Siksi hybridipaperia pidetään riskialttiimpana kuin puhtaita korkosijoituksia.\n1. Ensisijaiset osakkeet\nEtuosakkeiden haltijat Etuosakkeet Etuosakkeet (etuoikeutetut osakkeet, etuoikeutetut osakkeet) ovat osakkeiden omistusluokka yrityksessä, jolla on etuoikeus yhtiön varoihin verrattuna kantaosakkeisiin. Osakkeet ovat vanhempia kuin kantaosakkeet, mutta ovat nuorempia suhteessa velkaan, kuten joukkovelkakirjoihin. saada osinkoja ennen kantaosakkeiden haltijoita. Myös etuoikeutettujen osakkeiden haltijoiden saama osinko on yleensä erilainen kuin kantaosakkeiden haltijoiden saama osinko. Ensisijaisia osakkeita pidetään turvallisempana kuin tavalliset osakkeet, mutta vähemmän turvallisia kuin joukkovelkakirjat.\nJos yrityksellä on vakavaraisuusongelmia, etuoikeutettujen osakkeiden haltijoille maksetaan palkkiota kantaosakkeiden haltijoille. Lisäksi etuoikeutetut osakkeet voidaan joskus muuntaa kantaosakkeiksi ylimmällä hinnalla (yksi etuoikeutettu kanta 2 kantaosakkeelle).\n2. Luontoissuoritukset vaihtavat muistiinpanoja\nLuontoismuotoiset vaihtolainat ovat eräänlainen hybridi-arvopaperi, jonka avulla raharajoitteiset yritykset voivat kerätä ylimääräistä pääomaa vastaamaan lyhytaikaisia likviditeettitarpeita. Luontoismuotoisen vaihtolainan avulla yritys voi maksaa korkoa lisävelan muodossa. Luontoissuorituksen vaihtovelkakirjalainan liikkeeseen laskeva yritys antaa joukkovelkakirjalainan haltijalle enemmän velkaa korkojen sijasta. Luontoismuotoiset vaihtolainat voidaan nähdä välineenä viivästyttää korkoa velanhaltijoille.\n3. Vaihdettavat joukkovelkakirjat\nVaihtovelkakirjat ovat kiinteätuottoisia instrumentteja, joissa on osto-optio. Osto-optio. Osto-optio, jota kutsutaan yleisesti nimellä "osto", on johdannaissopimuksen muoto, joka antaa osto-optiolla ostajalle oikeuden, mutta ei velvoitetta, ostaa osaketta. tai muu rahoitusinstrumentti tiettyyn hintaan - optioiden aloitushinta - tietyssä ajassa. jonkin verran omaa pääomaa. Yhtiön liikkeeseen laskemat vaihtovelkakirjat voidaan muuntaa kiinteäksi määräksi kyseisen yhtiön osakkeita. Joissakin erikoistapauksissa yrityksen liikkeeseen laskemiin vaihtovelkakirjoihin sisältyy osto-optio jonkin muun yrityksen osakkeisiin. Nämä erityiset vaihtovelkakirjat tunnetaan vaihdettavina joukkovelkakirjoina.\nVaihtovelkakirjalainojen korot ovat yleensä matalampia kuin tavallisten korkosijoitusten korot. Korkoero on korkean vaihtovelkakirjalainan haltijan maksama pääomaoptiosta.\nKiitos, että olet lukenut Finanssin selvityksen hybridipapereista. Finance on maailmanlaajuisen finanssimallinnus- ja arvostusanalyytikon (FMVA) ™ virallinen toimittaja. FMVA®-sertifiointi . Alla olevista lisäresursseista on hyötyä urasi jatkamiseksi: