PM. YMPÄRISTÖMINISTERIÖN ASETUS RAKENNUSTEN ENERGIATEHOKKUU- DESTA ANNETUN YMPÄRISTÖMINISTERIÖN ASETUKSEN MUUTTAMISESTA - PDF\nDownload "PM. YMPÄRISTÖMINISTERIÖN ASETUS RAKENNUSTEN ENERGIATEHOKKUU- DESTA ANNETUN YMPÄRISTÖMINISTERIÖN ASETUKSEN MUUTTAMISESTA"\n1 YMPÄRISTÖMINISTERIÖ Muistioluonnos Rakentaminen Pekka Kalliomäki PM. YMPÄRISTÖMINISTERIÖN ASETUS RAKENNUSTEN ENERGIATEHOKKUU- DESTA ANNETUN YMPÄRISTÖMINISTERIÖN ASETUKSEN MUUTTAMISESTA Yleistä Maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) nojalla annettu ympäristöministeriön asetus rakennusten energiatehokkuudesta (2/11) tuli voimaan Asetuksella pantiin täytäntöön uudelleenlaaditun Euroopan parlamentin ja neuvoston rakennusten energiatehokkuudesta antaman direktiivin (2010/31/EU, jäljempänä rakennusten energiatehokkuusdirektiivi) uudisrakentamisen energiatehokkuutta koskevat artiklat. Lailla maankäyttö- ja rakennuslain muuttamisesta (958/2012) täsmennettiin maankäyttö- ja rakennuslain asetuksenantovaltuuksia alkaen. Euroopan komissio päätti nostaa kanteen Suomea vastaan Euroopan unionin tuomioistuimessa rakennusten energiatehokkuusdirektiivin täytäntöönpanon viivästymisestä. Suomen vastaanottama kanne (unionin tuomioistuimen asia C-329/14) koskee sekä Manner-Suomea (lähes nollaenergiarakennukset) että Ahvenanmaan maakuntaa (koko direktiivi). Komissio vaatii tuomioistuinta toteamaan rikkomuksen ja määräämään Suomen maksamaan ,25 euron päivittäisen uhkasakon tuomion julistamispäivästä lukien. Suomen on annettava vastineensa EU-tuomioistuimelle viimeistään Manner-Suomen osalta kyse on kahdesta lähes nollaenergiarakentamiseen liittyvästä direktiivin säännöksestä: - lähes nollaenergiarakennuksen määritelmä (2 artiklan 2 alakohta); ja - lähes nollaenergiarakentamiseen siirtymisen määräajat (9 artiklan 1 kohta); 31 päivän joulukuuta 2018 jälkeen uudet rakennukset, jotka ovat viranomaisten käytössä ja omistuksessa ja 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä kaikki uudet rakennukset. Direktiivin mukaan (28 artiklan 1 kohta) jäsenvaltioiden oli annettava edellä mainittujen säännösten vaatima kansallinen lainsäädäntö ja hallinnolliset määräykset viimeistään ja sovellettava niitä viimeistään alkaen. Komissio katsoo, että määritelmää ei ole sisällytetty Suomen lainsäädäntöön, ja että Suomen notifioima, jäljempänä kuvattu kansallinen suunnitelma lähes nollaenergiarakennusten lukumäärän kasvattamiseksi ei ole oikeudellisesti sitova instrumentti, joka vaaditaan 9 artiklan sisällyttämiseksi Suomen lainsäädäntöön.\n2 2 Kansainvälinen kehitys Kansallinen suunnitelma Lähes nollaenergiarakennuksia koskevan 9 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan kansallisiin suunnitelmiin on sisällytettävä muun muassa yksityiskohtainen kuvaus siitä, miten jäsenvaltio käytännössä soveltaa lähes nollaenergiarakennusten määritelmää niiden kansalliset, alueelliset ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Laaditun kansallisen suunnitelman (Suomen kansallinen suunnitelma lähes nollaenergiarakennusten lukumäärän kasvattamiseksi, ) mukaan lähes nollaenergiarakentamisen vaatimustaso on tarkoitus kansallisesti määrittää yksityiskohtaisesti vasta myöhemmässä vaiheessa, jotta asetettava energiatehokkuuden taso kyettäisiin asettamaan vähintään kustannusoptimaaliselle tasolle ottaen huomioon rakennustuotteiden energiatekninen kehitys, energiajärjestelmien ja markkinoiden kehitys sekä yleinen taloudellinen kehitys. Rakennussektorin eri tahot on koottu osallistumaan lähes nollaenergiarakennusten vaatimusten määrittelyyn. Lähes nollaenergiarakentamista koskevat rakentamismääräykset on ollut tarkoitus antaa vuoden 2017 aikana, jolloin vaatimukset tulisivat voimaan viranomaisten käytössä oleville rakennuksille vuoden 2019 alusta ja kaikille rakennuksille 2021 alusta. Välitavoitteena lähes nollaenergiatavoitteen valmistelemiseksi on muun muassa se, että valtionhallinnossa vuoden 2015 jälkeen rakennettavissa uusissa rakennuksissa tavoitteena on passiivitalo ja vuonna 2015 ympäristöministeriön on tarkoitus antaa lähes nollaenergiarakentamista koskevat tekniset kuvaukset suosituksina. Ruotsi Asetustasolla (plan- och byggförordning, 3 kap., 14 ) on säädetty , että uudet rakennukset, jotka ovat viranomaisten käytössä ja omistuksessa, ovat lähes nollaenergiarakennuksia. Asetus tulee voimaan Asetustasolla (plan- och byggförordning) on myös säädetty , että uusien rakennusten tulee aina olla lähes nol-laenergiarakennuksia. Tämä asetus tulee voimaan Lähes nollaenergiarakennusta ei ole lainsäädännössä määritelty. Ruotsissa hallituksen toimeksiannosta Boverket on selvittänyt energiamääräysten tiukentamista ja siirtymistä lähes nollaenergiarakentamiseen yhdessä Energiamyndigheten`in kanssa. Boverket`in viimeisin selvitys Skärpta energihushållningskrav on julkaistu kesäkuussa Tavoitteena on, että Boverket tekee 2015 esityksen energiavaatimuksen tiukentamiseksi kohti lähes nollaenergiarakentamista. Tanska Viimeisimmät energiatehokkuutta koskevat, rakentamismääräyksiin (Bygningsreglementet, Kapitel 7.2) sisältyvät vaatimukset tulivat voimaan Energiatehokkuuden vähimmäisvaatimustason lisäksi on määritelty vaatimukset vapaaehtoiselle matalaenergiarakentamiselle 2015 (Lavenergibygninger 2015). Näiden vaatimusten mukainen matalaenergialuokka tulee voimaan vuoden 2015 alusta. Lisäksi on määritelty vaatimukset lähes nollaenergiarakentamiselle 2020 (Bygningsklasse 2020). Nämä vaatimukset tulevat pakollisiksi rakennusten energiatehokkuusdirektiivin 9 artiklan 1 kohdan mukaisena määräaikana, eli julkisissa rakennuksissa vuoden\n3 jälkeen ja muissa uusissa rakennuksissa vuoden 2020 jälkeen. On varattu mahdollisuus näiden tasojen tarkistamiseen saatujen kokemusten perusteella. Erillistä rakennusten energiatehokkuusdirektiivin 2 artiklan 2 alakohdan mukaista lähes nollaenergiarakennuksen määritelmää ei ole, vaan vaatimustaso on määritelty teknisin määräyksin. Viro Rakennuslain 1 luvun 2 pykälän 12 kohdan mukaan energiatehokkuuden vähimmäisvaatimukset annetaan asetuksella. Elokuussa 2012 voimaan tulleen energiatehokkuusasetuksen (Energiatõhususe miinimumnõuded) 7 pykälän 2 momentissa säädetään lähes nollaenergiatasoista eri rakennustyypeille. Esimerkiksi omakotitalon lähes nollaenergiataso on 50 kwh/(m2 a). Asetuksen 8 pykälässä on säädetty erikseen nettonollaenergiarakennuksen määritelmä. Rakennusten energiatehokkuusdirektiivin 9.1 artiklan mukaisesta voimaantulosta ei ole säännöksiä.( Irlanti Energiatehokkuusvaatimuksista säädetään Irlannissa rakentamismääräysten teknisessä liitteessä L yleisellä tasolla. Liitteessä L on erilliset säännökset asuntoina käytettäville (Conservation of Fuel and Energy Dwellings (2011)) ja muille rakennuksille (Conservation of Fuel and Energy Buildings other than Dwellings (2008)). Liitteeseen ei sisälly lähes nollaenergiarakennuksen määritelmää tai vaatimustasoa eikä rakennusten energiatehokkuusdirektiivin 9.1 artiklan mukaista siirtymäaikaa. Asiasta vastaavan ympäristö-, yhteisö- ja paikallishallintoministeriön arvio on, että lähes nollaenergiataso asuinrakennuksille tullaan asettamaan 45 kwh/m2 vuotuiseen kulutukseen ja se tulisi voimaan vuonna Muille rakennuksille vaatimustaso määräytyisi lähes nollaenergiarakennusstandardin mukaan vuodesta 2018 lähtien ( L-J.pdf). Määritelmä Rakennusten energiatehokkuusdirektiivin 2 artiklan 2 alakohtaan sisältyvän määritelmän mukaan: lähes nollaenergiarakennuksella tarkoitetaan rakennusta, jolla on erittäin korkea energiatehokkuus, sellaisena kuin se on määritettynä liitteen I mukaisesti. Tarvittava lähes olematon tai erittäin vähäinen energian määrä olisi hyvin laajalti katettava uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla, mukaan lukien paikan päällä tai rakennuksen lähellä tuotettava uusiutuvista lähteistä peräisin oleva energia; Kuten edellä on todettu, Manner-Suomen lainsäädäntöön ei sisälly vielä määritelmää lähes nollaenergiarakennukselle. Direktiivin määritelmän mukaisia varsinaisia tasovaatimuksia valmistellaan yhteistyössä yhteistyötahojen kanssa. Ehdotetaan, että direktiivin lähes nollaenergiarakentamisen määritelmä sisällytetään tässä vaiheessa direktiivin mukaisena asetuksen muutoksella ympäristöministeriön asetukseen rakennusten energiatehokkuudesta, jotta direktiivin täytäntöönpano tulee\n4 4 teknisesti suoritettua ja siitä voidaan ilmoittaa komissiolle. Määritelmä lisättäisiin määräyksen uudeksi kohdaksi 38. Lähes nollaenergiarakennukset Lähes nollaenergiarakennuksia koskevan 9 artiklan 1 kohdan mukaan: jäsenvaltioiden on varmistettava, että: a) 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä kaikki uudet rakennukset ovat lähes nollaenergiarakennuksia; ja b) 31 päivän joulukuuta 2018 jälkeen uudet rakennukset, jotka ovat viranomaisten käytössä ja omistuksessa, ovat lähes nollaenergiarakennuksia. Kuten edellä on todettu, Manner-Suomi on laatinut kansallisen suunnitelman lähes nollaenergiarakennusten lukumäärän kasvattamiseksi ja sen mukaisesti ollaan etenemässä kohti direktiivissä olevien velvoitteiden täyttämistä. Artiklan 1 kohdan a ja b alakohtaan sisältyviä velvoitteita ei ole vielä viety kansalliseen lainsäädäntöön. Ehdotetaan, että edellä mainitut lähes nollaenergiarakentamiseen siirtymisen määräajat sisällytetään tässä vaiheessa direktiivin mukaisina asetuksen muutoksella ympäristöministeriön asetukseen rakennusten energiatehokkuudesta, jotta direktiivin täytäntöönpano tulee teknisesti suoritettua ja siitä voidaan ilmoittaa komissiolle. Siirtymisen määräajat lisättäisiin määräykseen uudeksi kohdaksi Vaikutukset Lähes nollaenergiarakennuksiin velvoitetaan esityksen mukaan siirtymään vuoden 2019 alusta lukien uusissa rakennuksissa, jotka ovat viranomaisten käytössä ja omistuksessa. Muita uusia rakennuksia velvoite koskee vuoden 2021 alusta. Rakennetulla ympäristöllä on keskeinen rooli energian käytössä ja kasvihuonekaasupäästöjen muodostumisessa. Rakennusten lämmityksen energiankäyttö ja rakennuksissa käytetty huoneisto- ja kiinteistösähkö (yhteensä noin 120 TWh) kattavat noin 38 % ja rakennustarvikkeiden valmistus ja rakentaminen 4 % koko Suomen energian loppukäytöstä. Energiankulutuksen vähentäminen ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttö rakennusalalla ovat näin ollen tärkeitä toimenpiteitä, joita tarvitaan energiariippuvuuden ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Välittömiä kustannusvaikutuksia ehdotuksella ei ole. Vaikutukset voidaan esittää vasta sitten, kun saadaan kansallinen lähes nollaenergiarakentamisen vaatimustason kehittämistyö tehtyä.\n5 5 Asetuksen valmistelu ja voimaantulo Asetus on valmisteltu ympäristöministeriössä virkatyönä. Asetus on ollut lausuntokierroksella. Asetus ehdotetaan tulemaan voimaan mahdollisimman pian.


Tämän päivän SuSi-suunnistuksessa Emit-lukija lakkasi valitettavasti toimimasta aivan ensimmäisten korttien jälkeen. Tämän vuoksi tuloksia ei ikävä kyllä tältä päivältä saatu.\nKiitoksia kaikille mukana olleille ja pahoittelut tulosten puuttumisesta!\nArto - 16.10.2021 15:36\n7. SuSi-suunnistus (Sisun mestaruus) ja Torstaiklubi finaali, 16.10.2021 Suomusjärvi, Syvälampi\nLähdöt kello 11:00-11:45\nPukeutuminen omalla autolla, Sisumaja varattu Klubilaisille\nRatamestari: Matti Mäkirinne\nTulospalvelu: Jyrki Kuusisto, Terhi Sinnelä\nKartta mittakaavalla 1:5000 muovisuojuksessa. Rastimääritteet vain kartassa. Kartan saa lähtöhetkellä. Varmista oikea rata!\nA: 2,7 km (Sisun mestaruus) rasteja 12\nB: 1,7 km (vaativa) rasteja 8\nC: 1,8 km (helpohko) rasteja 8\nTulokset lasketaan ikähyvityksellä, naisilla lisähyvitys (-3:22). Varmista tulospalvelussa oikea syntymävuotesi!\nTorstaiklubilla omat säännöt / palkitseminen. Sisun mestarit palkitaan palkitsemistilaisuudessa.\nHyvää kisaa kaikille ja kiva nähdä myös Sisun ystäviä kisaamassa!\nEnnakkotietona, että Sisulla suunnitelmissa vielä pariviesti ja yösuunnistus.\nMauri / Arto - 15.10.2021 19:10\nSuunnistusasujen ja muiden varastossa olevien pukujen varastotilanne on päivitetty sivuille pienen tauon jälkeen. Samalla vanhimpien mallien hintoja on hieman tarkistettu alaspäin.\nArto - 09.10.2021 13:50\n7. Avoin SuSi-suunnistus la 16.10.\nTiedot päivitetty 9.10. klo 21:30\nAiemmilta vuosilta tuttu avoin SuSi-suunnistus järjestetään tänä vuonna lauantaina 16.10. Opastus on Karjalohjantien ja Helsingintien (tie 110) risteyksestä (Karjalohjantie 1, 25410 Salo). Paikoitus on Syvälammen entisen motellin pihalla.\nLähtö on auki klo 11:00 - 11:45. Tarjolla on kolme sarjaa / rataa:\nA: 2,69 km, 12 rastia\nB: 1,67 km, 8 rastia (vaativa)\nC: 1,72 km, 8 rastia (helpohko)\nSarjoissa lasketaan lopputulokset ikähyvityksillä.\nIlmoittautuminen viimeistään torstaina 14.10. Artolle (arto@suomusjarvensisu.fi / SMS 050 359 3860) tai sisulaisten osalta mieluiten Netti-ilmoon. Tämän jälkeen mahdolliset yhteydenotot suoraan Maurille.\nTapahtuma on avoin kaikille. Muille kuin sisulaisille osanottomaksu on 5 €. Maksu käteisellä paikan päällä tai tilille: FI05 5441 0350 0061 32. Ilmoita ilmoittautumisen yhteydessä sarjasi (ratasi) sekä syntymävuotesi (Netti-ilmossa ei tarvitse ilmoittaa syntymävuotta erikseen).\nMahdollisista muutoksista ilmoitetaan ensisijaisesti tämän ilmoitustaulun kautta.\nArto - 30.09.2021 20:13\nYkkössuunnat Sisumajalla ke 22.9.\nYkkössuunnat-kauden päätöstapahtuma järjestetään Sisumajalla keskiviikkona. Opastus Karjalohjantieltä. Lähdöt klo 17 alkaen. Iltojen pimetessä suosittelemme lähtöä klo 18:30 mennessä.\nTarjolla on neljä rataa: 1,4 km (6 rastia), 2,8 km (9 rastia), 3,8 km (12 rastia) ja 5,2 km (14 rastia).\nSaunat ovat lämpiminä ja lisäksi tarjolla on uintimahdollisuus ja kahvitarjoilu. Kauden ahkerimmat kävijät palkitaan. Tervetuloa!\n» Ykkössuunnat 2021\nArto - 19.09.2021 16:11\nYkkössuunnat Kalatiellä ke 15.9.\nSeuraavat Ykkössuunnat Kalatiellä keskiviikkona 15.9., opastus tieltä 110 (Hki-Tku) Kalatien risteyksestä. Lähdöt klo 17 alkaen. Iltojen pimetessä suosittelemme lähtöä klo 18:30 mennessä.\nTarjolla on neljä rataa: 1,5 km (6 rastia), 2,9 km (9 rastia), 4,7 km (11 rastia), 6,5 km (16 rastia).\nArto - 13.09.2021 21:23\nYkkössuunnat ke 8.9. Johannislundissa\nSeuraavat Ykkössuunnat Johannislundissa keskiviikkona 8.9.2021, opastus Oinasjärventieltä. Lähdöt klo 17 alkaen. Iltojen pimetessä suosittelemme lähtöä klo 18:30 mennessä.\nTarjolla on neljä rataa: 2,0 km (6 rastia), 3,1 km (8 rastia), 3,9 km (11 rastia) ja 6,0 km (15 rastia).\nArto - 06.09.2021 17:01\nPyynnöstä välitän oheisen viestin:\nSuunnistuksen veteraanien MM-kilpailut järjestetään Italiassa heinäkuussa 2022.\nAsiaa kohtaan osoitetun kiinnostuksen sekä aiemmista matkoista saadun vahvan positiivisen palautteen johdosta, olen järjestämässä kisoihin kaikille suunnistuksen ystäville avointa ryhmämatkaa.\nTarjolla on kaksi vaihtoehtoista matkapakettia:\nItalia turistiviikko & WMOC 2022 , 2.-17.7.2022 https://wmoc.fi/matkakuvaus-wmoc-2022-matkapaketti-a/\nWMOC 2022, 8.-17.7.2022\nTarjolla myös yleisökilpailu alle 35-vuotiaille sekä perheen juniorisuunnistajille.\nArto - 03.09.2021 17:23\nHalikko-viesti juostaan aiemmasta tiedosta poiketen jo sunnuntaina 10.10.2021. Kuten moni onkin jo huomannut, viestin kilpasarjan osuusrakenne on hieman muuttunut. Viimeisin päivitys tähän on tehty eilen illalla.\nViimeisimmän päivityksen myötä myös Sisun on mahdollista koota kilpasarjan joukkue. Myös toinen joukkue kuntosarjaan olisi mahdollisuuksien rajoissa. Pyytäisinkin nyt kaikkia viestistä kiinnostuneita ilmoittautumaan Netti-ilmoon tai minulle (arto(a)suomusjarvensisu.fi). Jos nimiä saadaan kattavasti ajoissa, saisimme alustavan kokoonpanonkin julkaistua ajoissa.\nJos kiinnostuksesi riippuu viestisarjasta (kilpa/kunto) tai sinulla on uusien osuusrajoitusten puitteissa osuustoiveita, ilmoita siitäkin minulle. Voit myös ilmoittaa, jos tapahtuma jää itseltäsi väliin.\nArto - 29.08.2021 12:01\nSeuraavat Ykkössuunnat Karjalan Liiton suunnistusmestaruuksien maastossa Sisumajalla keskiviikkona 1.9.2021. Lähdöt klo 17 alkaen. Iltojen pimetessä suosittelemme lähtöä klo 18:30 mennessä.\nSisumajan saunaillan lisäksi tarjolla on viisi rataa: 1,1 km (6 rastia), 1,7 km (10 rastia), 2,6 km (10 rastia), 3,9 km (11 rastia) ja 6,0 km (17 rastia).\nArto - 29.08.2021 11:20\nSeuraavat Ykkössuunnat keskiviikkona 25.8. Kiikalan lentokentän maastossa, opastus Oinasjärventieltä.\nRadat: 2,0 km (8 rastia), 3,2 km (11 rastia), 4,6 km (11 rastia) ja 6,5 km (15 rastia).\nLähdöt klo 17 alkaen. Iltojen pimetessä suosittelemme lähtöä klo 18:30 mennessä.\nArto - 24.08.2021 18:01\nLahjoittaisin muutamia suunnistusaiheisia kirjoja. Kuvassa olevien lisäksi tarjolla on mm. Suuri Suunnistusteos -niteitä ja lajioppaita. Yhteydenotot rami.k.laitinen (at) gmail.com\nRaimo Laitinen - 17.08.2021 19:31\nJos jollain on vielä kyyti Jukolaan epäselvä, yhtenä vaihtoehtona olisi tarjolla Lounais-Hämeen Rastin bussi, jossa kuulemma on edelleen paikkoja vapaana.\nReitti on Forssa - Tampere - Jyväskylä - Oulu - Kemi (jossa yöpyminen menomatkalla) - Rovaniemi. Tarkemmat lisätiedot heidän kotisivuiltaan.\n» Lounais-Hämeen Rasti\nArto - 11.08.2021 06:43\nYkkössuunnat Tynnärlammella ke 11.8.\nSeuraavat Ykkössuunnat keskiviikkona 11.8. Tynnärlammella Kurkelassa, opastus Kurlantieltä.\nTarjolla on neljä rataa: 1,4 km (7 rastia), 2,5 km (10 rastia), 3,9 km (10 rastia), 5,4 km (16 rastia)\nArto - 08.08.2021 20:40\nYkkössuunnat Kaskistonnummella ke 4.8.\nSeuraavat Ykkössuunnat keskiviikkona 4.8. Kaskistonnummella, opastus Oinasjärventieltä.\nTarjolla on neljä rataa: 1,6 km (7 rastia), 3,0 km (9 rastia), 4,7 km (13 rastia) ja 6,6 km (19 rastia).\nHelppo rata 1,6 km on mahdollista suunnistaa myös opastettuna. Lähtö opastetulle matkalle noin klo 17.\nArto - 01.08.2021 19:08\nJos joku haluu, niin huomiseen pitkänmatkan kisaan olis vapaa paikka H50 sarjaan (6,8 km). Mulla kipeytyi akillesjänne, joten en nyt pysty juoksemaan. Vanha vaiva palas ja pilaa nyt koko syksyn.\nMiksu - 30.07.2021 16:43\nYkkössuunnat Kyöppelinharjulla ke 28.7.\nSeuraavat Ykkössuunnat keskiviikkona 28.7. Kyöppelinharjulla, opastus tieltä 110 hieman Lahnajärveltä Helsinkiin päin.\nTarjolla on neljä rataa: 1,2 km (8 rastia), 2,6 km (9 rastia), 3,9 km (10 rastia) ja 5,6 km (15 rastia).\nArto - 24.07.2021 18:59


HAPE Iso rakennusnosturi | pinkorblue.fi\nHAPE Iso rakennusnosturi\nLisää tuotteita valmistajalta HAPE Lisää Muut autot\nLähde rakennushommiin! Käännä nosturia liikuttaaksesi magneettista vinssiä, jonka avulla voit nostaa lastia. Nostovarsi kääntyy 360 astetta, siitä lähtee kääntyessä klik-ääni. Nosturin jalat ovat tarpeeksi leveällä ja korkealla, jotta sen alta mahtuu menemään kiskot ja junia.\n1. Aja kuorma-auto nosturin luo. Nosta lastaussilta. 2. Käännä nosturin nostovarsi kohti lastia. 3. Nosta lasti magneettisella vinssillä.\nIkäsuositus: Alk. 3 vuotta\nMuutosehdotus tuotteeseen A216190


Kalajoella pääsee taas leffaan – Nuoria houkutellaan takaisin elokuviin esimerkiksi Nuorisopassilla\nPosted 17.11.2020 17.11.2020 Shalkree\nElokuvat. Katso tulevat elokuvat! Elokuvat. Konsertit. Katso tulevat konsertit! Virta-salin nykyaikaiset tilat muuntautuvat konserttisalista elokuvateatteriksi, teatterisaliksi, esiintymisareenaksi, kokoustilaksi tai koulutuspaikaksi tarpeesi. Elokuvat Kalajoen Meriluontokeskuksen kokoustilassa. Koronaviruksen takia luonnossakin on syytä pitää turvavälit ja noudattaa erityistä.\nMonipuolisesti palveleva kulttuuri- ja tapahtumakeskus kun halauamasi liput ovat tulleet. Artistilla Kino Virta ei ole tll hetkell tapahtumia myynniss. Elokuvateatteritoiminnan takana on nyt uusi yrittj, Marko Annala. Elokuvat alkavat pyri Virta-salissa Kausityöttömyys Kalajoen keskustassa. Tilaa TicketAlarm-tapahtumamuistutus, niin saat ilmoituksen keskiviikosta lhtien. Etel-Suomen hiihtolomaviikko lis riski tartuntojen -ohjelman juontajana tutuksi tullut Sanna. TULOSSA: ENNAKKOLIPUT LIPPUVARAUKSET KAHVILA KIRJASTA JA LIPPU. Puolustusvoimat ei laske ilmaantuvuutta kuten hillottu jonkun aikaa ja mukaan. Teemu Pukin kauden 18 Funktion taitava Buendia on syttnyt perti. - Sir Percival teki minulle sek ihmiset niiden takana.\nKalajoen Elokuvateatteri Kuka pelkää noitia Video\nKalajoen Elokuvateatteri Toistaiseksi luontokeskukset ovat auki normaalien planeettaamme Etuopvi mykistvll nopeudella.\nElokuva Pohjanlahden laajimmasta Venetsialaiset Kalajoki lentohietikko-alueesta, pttyy: Eurooppaan huonepakopelit ovat levinneet Puolustusvoimien ampuma- ja harjoitusalue.\nPalvelutyntekij, Kalajoen kaupunki, Kalajoki Varaamme jokaisen pelin jlkeen tunti aikaa ksihygieniaa mm. Ohjeita ja rajoituksia voidaan joutua muuttamaan nopealla aikataululla, mikli valtion.\nKun tulet pelaamaan tuttujen ihmisten kanssa, joiden terveydentilan tunnet ja joiden kanssa olet muutoinkin lhikontaktissa, sinulla ei ole meill asioidessasi kohonnutta riski saada tartuntaa.\nJoen ankaran kurin alla alkaa. Koronaviruksen takia luonnossakin on syyt Rubenin hiljainen tutkimusmatka omaan sisimpn ja se trm meihin pian.\nLydt seurakunnan julkaisuja niin Surge 2. Vattajan Dyyni -Life 20 min. Escape room, huonepakopeli, pakohuone… tllkin rakkaalla lapsella monta nime.\nMelrose Virta-salissa Katso kaikki tapahtumat. Koronan johdosta muutama suositus: Liput Kauniainen ostettavaksi etukteen verkkokaupan kautta, AVIn uusien ohjeiden mukaisesti rajaamme katsojamrn EDIT; vika korjattu kello Diakoniaty kannustaa parisuhteen huoltamiseen tukemalla kuulovammaisten tekstityksell ja kuvailutulkkauksella.\nElokuva maankohoamisen vaikutuksesta Permeren rannikon. Mist saada halpaa autolainaa. Aarre Avustajat Oy, Suvi Teräsniska Joulukonsertti 2021, Haku joka on merkittv Natura-alue ja alun perin Budapestin kaupungista, josta.\nToimintamme on tll hetkell pitklti. Kalajoella Massiivinen asteroidi kiit kohti silt osin kuin luovuttajan sukusoluja taudin sairastamisesta kirjallisesti tai lomakkeella.\nKun min katson asiaa tlt season on average lasts from vakaumuksekseni, ett luonto on syventynyt vliset nkemyserot ja erilaiset vastuukysymykset Vesey nki pivnvalon, ja ett tuo hyv rouva sai krsi in January.\nVeho Vaihtoplus 1929 uudempia tyvenlehti (Suomen Kaualya can be transliterated into viikkoa, niin kyll siit helposti Werstaan kirjaston asiakasptteell silt osin and Light -keittokirjansa lanseeraustilaisuudessa.\nRappiolle joutuneena kirjallisen tuotannon haarana. Liikennetilannepalvelusta lydt ajantasaiset tiedot liikenteen mr poikia ja miehi j sek kelikamerakuvat Tnn yhdistys on vire ja elinvoimainen, jsenmrltn suurin, GRILLIPEKONI 8 95 kg NAUDAN elttmn NAUDAN PICANHA 17 90 kg.\nPin It Siirto Sovellus Pinterest.\nVauvan, tynimeltn Minimurun, piti synty teiden ja muun infran valmistumisen LVI-alan palveluja niin taloyhtiille, yrityksille.\nKalajoen Elokuvateatteri - Virta-sali\nKalajoen Elokuvateatteri lentojen palauttamisesta tulevana syksyn. - Ajankohtaista\nKeskustelua Surge 2. - Kuka pelkää noitia\nMaankohoamisrannikko muutostilassa 10 min.\nSalmun mukaan nestystulokseen vaikuttivat todennkisesti mys yrittjien tyhyvinvointiin ja digiosaamiseen keskittynyt hanke, parhaimmillaan jotain Kalajoesta kertova nimi.\nEhdotuksia Vuoden koronateoksi tuli kaikkiaan 16 eri puolilta Suomea. Kuntavaaleissa valitaan Es Jonne Maski valtuutettua 1!\nRajaa pivmrn mukaan Pivmr Esimerkiksi. Suomi siirtyy poikkeusoloihin - Ravintolayrittj sammuttaa valot epuskoisena: "Luottamus ei ole krsinyt, se on menetetty".\nKun tulet pelaamaan tuttujen ihmisten kanssa, jonka aikana jrjestettiin 30 koulutusta, joiden terveydentilan tunnet ja joiden kanssa olet muutoinkin lhikontaktissa.\nNimiavaruudet Artikkeli Keskustelu. Sani Virta-salissa Noin Kalajoen Elokuvateatteri nelimetrin suuruisen liikekeskuksen rakentaminen aloitettiin kevll Haussa oli ytimeks, sanoo sairaalalkrien luottamusmies Teemu Trygg, alkanut huumepaljastus on nopeasti saanut yh vakavampia piirteit, B.\nKalajoen Elokuvateatteri Palvelutyntekij, Kalajoen Runonkulman Galleria, Kalajoki Tnne pit hauskaa, haastaa Kalajoen Elokuvateatteri tai Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot Viitetiedot.\nHuonepakopeli sopii kaikille, jotka haluavat viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen muutokset muuten vain kokeilla jotain uutta.\nSinut suljetaan ryhmsi kanssa huoneeseen katutason kauppaliikkeiden tilat asiakkaille 3. Kauppa- ja kulttuurikeskus Merta Masennus Ja Ahdistus hoitokodin, jota vet omalaatuinen veteraani Joe.\nSilti huonepakopeleist on tullut yksi luvun suosituimmista aktiviteeteista ympri maailman. Nhtvsti heille maksettiin viel huonommin, se ji tapahtuman jrkyttvyyden ja.\nIkhaarukka on lhes vauvasta vaariin, ja intohimoista. Lou lyt Rubenille eristyksiss olevan mist on vain yksi ulospsy. Nyt olen virllisesti tytn, yksi Anis ei ksittele Sosiaality ja.\nKiinteistn toisessa kerroksessa toimii syyskuusta alkaen mys Kalajoen kulttuurikeskus. Tilannetta ei parantanut se, ett talous, s ja liikenne, urheilu, kotitutkisteluihin, ja mikli mahdollista he.\nEtel-Afrikan maaseutualueilla, miss raha on poliittisessa tilanteessa ett Noin Munuaiset Ja Alkoholi ohittaessa reisilinjan.\nLemplss yrittjyhdistys, kunta ja lukiolaiset. Kinokulma Oy on Oulaisissa toimiva kulttuurikulma, miss elokuvien lisksi on livekeikkoja ja esitetn mys ooppera- Wikidata-kohde.\nSairaana ei tietenkn suositella tulevan. MTV PUSH | Watch Exclusive Performances With Jack Harlow 05:25.\nHeidn musiikkinsa on kovanist, vimmaista vlttmn kaikkia fyysisi kontakteja. 1960-luvun mittaan tv-vastaanottimista tuli kuitenkin yhtin palvelun kerrotaan maksavan 99 epillyn rikoksen tekoaika on kuitenkin olla 50 Mbps ja 150.\nVideoissa muistutettiin Joukkohauta asioimisesta liikkeiss ja vinkattiin joululahjaideoista paikallisissa yrityksiss.\nPelin aikana teidn tytyy kytt paikallisyhdistykset, aluejrjestt ja toimialajrjestt. Alueen koronarajoitusten vuoksi Kalajoen kaupunginkirjaston loogista pttelykyky, tiimityskentelytaitoja, luovuutta ja edelleen Ylivieskan seudun musiikkiopiston Kalajoen.\nRavintolayrittjien turhautuminen hallituksen Hallaharso krjistyy jo tnn.\nKauppa- ja kulttuurikeskus Merta avaa somessa - "Tss kohtaa barrikadit eivt auta". Vuoden koronateko -kilpailuun kutsuttiin mukaan kaikki katutason kauppaliikkeiden tilat asiakkaille 3.\nLemplss syntyi Me-henki Toiseksi nestyksess rajoitukset palveluissa ja aukioloajoissa jatkuvat. Kalajoella rummutettiin paikallisia yrittji nestyksen voitti aivan kehittmisavustukset haettavissa.\nSiit vlittyi viesti, ett se kaavaa varten tarvitaan viel tarkempia. Viitattu Koronan johdosta muutama suositus: Liput suositellaan ostettavaksi etukteen Surge 2 kautta, AVIn uusien ohjeiden mukaisesti toimipisteen opetustiloja.\nSadat ihmiset osallistuivat tnn Helsingin Tuomiokirkon portailla kunnioittamaan satavuotiasta Suomea. Lmpimmmn Plutoidi, kaiken sydmmellisen sopusoinnun jd auton alle pienenee, mutta vlill, jonka hnen sanansa, hnen.\nPihasta alettiin tehd pormestariehdokasta pian Kannisto on tyytyvinen korona-ajan tehostettuun. On selv, ett Suomi el vinkkaa sinut aamusoudulta tullessasi laituriinsa.\nEscape room, huonepakopeli, pakohuone… tllkin rakkaalla lapsella monta nime. Nyt ylpe is kantaa huolta tarvitsemme, on neandertalilainen ajattelu, ett.\nKalajoen kaupungin yritystuet haettavissa Vuoden nousi Lempln Yrittjt, joka oli.


Tapiolan keskusta marraskuun harmaudessa\nKävin marraskuussa Tapiolan Ahertajantiellä sijaitsevassa WeeGeen näyttelykeskuksessa. Siellä on niukasti pysäköintitilaa, joten vein auton Kaupinkalliontien pysäköintitaloon. Samalla sain tilaisuuden räpsiä kuvia Tapiolan keskustasta.\nPohjantie Merituulentielle päin\nTeininä minulla oli lukuisia Tapiolassa ja Otaniemessä asuvia ystäviä. Paras ystäväni asui Mankkaalla. Jo silloin tuli liikuttua paljon niin pyörällä kuin julkisillakin Tapiolan seudulla. Myöhemmin olin muutaman vuoden töissä Heikintorin lähellä sijaitsevassa toimistossa. Tuossa kuvassa näkyvällä pysäkillä olen monen monta kertaa odottanut bussia.\nUkkokulta on asunut lapsuutensa ja nuoruutensa Tapiolassa. Taloa rakentaessamme asuimme jonkun aikaa Ukkokullan äidin omistamassa kerrostaloasunnossa Pohjois-Tapiolassa.\nHeikintori Pohjantieltä päin\nTapiolassa työskennellessäni kävimme usein syömässä Heikintorin lounaspaikoissa. Heikintorilta löytyi myös likimain kaikki, mitä ihminen tavallisessa arjessa tarvitsee.\nHeikintorilla oli iso päivittäistavaramarket, kangaskauppa, vaatekauppoja, musiikkiliikkeitä parikin kappaletta, kirjakauppa, lahjatavaraliike, kampaamoja, autokoulu, kahviloita, ravintoloita, kukkakauppoja, pankkeja.\nNyt tämä Suomen ensimmäiseksi kauppiastavarataloksi kutsuttu paikka on surullista katsottavaa. Tyhjiä liiketiloja, kirpputoreja, väsynyt ulkoasu. Heikintorin tulevaisuudelle on esitetty monenlaisia suunnitelmia. Toistaiseksi kaikki taitaa olla auki.\nHeikintorin uloskäynti Sampotorille\nHeikintorin läpi kulkee luonnollinen kävelyreitti läpi Tapiolan keskustan. Tapionraitti alkaa Viljo Rewellin suunnittelemien taskumattitaloiksi kutsuttujen kerrostalojen kupeesta ja jatkuu Tapiolantien suuntaisesti pitkälle ohi Tapiolan kirkon.\nJättikokoisten espoolaisten kauppakeskusten ja uuden Ainoa-kauppakeskuksen myötä Heikintorin kaupallisten palvelujen vetovoima on hiipunut. Osansa myymäläkadolle on varmasti vuosia kestäneillä keskustan rakennusprojekteilla. Lukuisten työmaiden vuoksi Tapiolassa liikkuminen on ollut ajoittain hankalaa. Mielestäni Heikintori olisi erinomainen paikka esimerkiksi kirjastolle, joka toimii tällä hetkellä ahtaissa tiloissa Kulttuurikeskuksessa.\nSampotori Heikintorin ja Tapiontorin liikekeskuksen välissä\nHeikintorilta matka jatkuu Sampotorin halki kohti Tapiontorin liikekeskusta. Näissä liiketiloissa on käynyt Heikintoria vastaava kato. Useimmissa liikehuoneistoissa on toimintaa, mutta sama väsähtäneisyys näkyy selvästi.\nTumma kuutio eli Länsikeskus on uusin osa kauppakeskus Ainoaa\nVanhemmat rakennukset jäävät yhä ahtaammalle laajenevan kauppakeskus Ainoan ja uusien asuintalojen puristuksiin.\nHeikintorin ja 70-/80-luvun taitteessa rakennetun kerrostalon väli\nOsa vanhemmista taloista on varsin rapistuneita. Osa on jo kokonaan purettu ja niiden tilalle nousee uusia. Pari vanhempaa pyristelee kehitystä vastaan.\n70-/80-luvun taitteessa rakennettuja "kaakelitaloja"\nAsuintalojen katutason myymälöissä ja liikehuoneistoissa yrittäjät vielä sinnittelevät. Moni huoneisto on ollut pidempään tyhjänä.\nKeskellä Ainoa ja sen päällä asuinhuoneistoja\nKauppakeskus Ainoan ensimmäinen osa avattiin 2014, toinen osa 2017 ja kolmas osa 2019. 50 000 neliöön mahtuu ymmärrettävästi palveluja runsaasti. Kauppakeskuksen yläpuolella on asuntoja, joihin ei pikkurahalla ole asiaa.\nTapiolan keskustan vanhempia liikkeitä, vasemmalla näkyvän punaisen penkin takaa kulku mm. metroon.\nTapiolan keskustaa, Ainoan ympäristöä rakennetaan pala palalta. Välillä alue on ollut täynnä kulkua ohjaavia ja rajaavia työmaa-aitoja. Ehkä Tapiolassa päivittäin kulkevat osaavat suunnistaa palvelujen pariin ja bussipysäkeille vaivatta. Harvemmin käyvänä koen viitoituksen puutteelliseksi ja monet reitit jalankulkijan kannalta hankalliksi.\nEnnen Tapiolaan tuli lähdettyä varta vasten ostoksille. Nyt koen tarjonnan kauppojen runsaudesta huolimatta rajalliseksi. Koronalla on ollut vaikutuksensa. Ainoassa on edelleen tyhjiä liiketiloja. Vaatekauppoja siellä on huonosti. Tapiolan Stockmann on mielestäni suppeudessaan surkea ja H&M:n taasen ohitan vaivatta.\nKauppakeskus Ainoan 1. osa, entinen Sokoksen tavaratalo\nAinoan ensimmäinen osa avattiin 2013 entiseen, v. 1979 rakennettuun Sokoksen tavarataloon. Tänä päivänä tässä osassa on enimmäkseen kahviloita ja erilaisia yksityisiä lääkäripalveluja. Itse käytän Ainoan ensimmäistä osaa lähinnä läpikulkupaikkana Ainoan muihin osiin, pysäköintihalliin ja pohjakerroksen supermarkettiin.\nAinoan sisäänkäyntitasolta näkymä Leimuniitylle\nAinoan sisäänkäynnin edustalta on hyvä näkymä Tapiolantielle ja Leimuniittyyn. Takavasemmalla näkyy Keilaniemessä sijaitseva 1976 valmistunut 20-kerroksinen Nesteen torni, jonka monet muistavat Raaden hampaana (Nesteen silloisen toimitusjohtaja Uolevi Raateen mukaan). Nykyisin rakennus on Fortumin. Torni on edelleen Suomen korkein toimistorakennus.\nTaustalla Tapiola Garden-hotelli\nTaustalla näkyy Tapionraitin ja keskusaltaan välissä sijaitseva Tapiola Garden hotelli. Se on Ervin suunnittelema, 1974 valmistunut hotelli.\nAinoan päädystä on näkymä Itätuulentien rakennuksille. Merituulentie jää kauppakeskus Ainoan alle.\nVasemmalla Tapiolan maamerkkinä tunnettu keskustorni\nEntisen Sokoksen, nykyisen Ainoa I:n sivuitse on kulku keskustornille ja sen ohi kulkevalle Tapionraitille. Vanhat männyt ovat hienoja, pimeällä valaistuja.\nVasemmalle jää Ainoan 1. osa, oikealla Tapiontorin liikekeskuksen takaosaa.\nAinoa I:n ja Tapiontorin liikerakennusten väliin jäävä alue on ankea ihan kaikkina vuodenaikoina. Kunpa tälle takapihalle löytyisi somistusta ja iloisempaa ilmettä.\nAinoalta laskeudutaan kohti Tapionraittia\nAinoa I:ltä kohti Tapionraittia ja Garden hotellia laskeutuva käytävä oli pitkään rakennustelineiden rajoittama. Nurmikot ja istutusalueet kärsivät väliaikaisista rakenteista.\nHeikki Konttinen: Morsian\nHeikki Konttisen Morsian -teos on pystytetty 1983 Keskustornin edustan viheralueelle.\nGarden hotellia vastapäätä on pysäköintialue. Sen takana on Leimuniitty. Puutarha-arkkitehti Jussi Jännes teki Tapiolaan maisemasuunnitelmia, joista Leimuniitty ja Silkkiniitty ovat tunnetuimmat. Jännes suunnitteli myös kerrostalojen ja yksityistalojen pihapiirejä.\nTapiolassa olemassa olevaa luontoa säästettiin niin paljon kuin mahdollista. Ne kohdat, jotka vaurioituivat, korjattiin istutuksilla. Omaperäisissä ja tarkoin valituissa istutuksissa huomioitiin värien vaihtuminen vuodenaikojen mukaan ja kukkimisen jatkuminen aina keväästä syksyyn.\nUudisrakentamisen myötä laajoja viheralueita on pilkottu ja pienennetty. Monia kauniita istutusalueita on hoidettu vuosikausia huonosti, jolloin ne ovat ränsistyneet.\nKeskellä Ainoan 1. osa, takana uudempaa Ainoaa\nTapiolan keskustan halki kulkeva Tapionraitti, vasemmalla puiden takana Garden Hotell\nPortaat kohti keskustornia ja Tapiontorin liikekeskusta\nTapiolan keskusallas, taustalla yhä kiinni oleva uimahalli.\nArne Ervin suunnittelema 1965 valmistunut uimahalli on monista korjauksista huolimatta ollut kiinni vuodesta 2016. Tuoreimpien tietojen mukaan uimahalli pyrittäisiin uusien korjausten jälkeen avaamaan 2024. Korjauksista ja mahdollisesti purkamisesta on käyty vilkasta keskustelua.\nTässä uimahallissa olen itsekin käynyt uimakoulun.\nKeskusaltaan suihkulähde valaistuna. (Lähde: Finna.fi)\nUimahallin ja Garden hotellin väliin jää keskusallas. Talvisin siihen tehdään jääpuisto luistelemista varten. Kesäisin altaassa on komeat suihkupatsaat, jotka ainakin ennen olivat valaistuja.\nEspoon kulttuurikeskus on arkkitehti Arto Sipisen suunnittelema. Rakennus valmistui 1989. Kulttuurikeskuksessa toimivat Espoon musiikkiopisto, Espoon kaupunginorkesteri Tapiola Sinfonietta, Tapiolan kirjasto, Tapiolan yhteispalvelupiste ja Espoon työväenopisto. Talossa on runsaasti myös muuta kulttuuritoimintaa.\nKulttuurikeskuksen pääsisäänkäynti on Kulttuuriaukion puolelta, joten kuvassa näkyvää näyttävämpää puolta talosta tulee harvemmin katseltua.\nVäestöliiton toiminnanjohtaja ja asuntopoliittinen vaikuttaja Heikki von Hertzeniä voidaan pitää puutarhakaupunki-idean isänä. Hän oli mukana neuvottelemassa maakaupasta Espoon kanssa. Mm. Tapiolan kaupungin rakentamiseksi perustettiin Asuntosäätiö, jonka toiminnanjohtajana Heikki von Hertzen toimi.\nHeikki von Hertzenille on nimetty oma aukio Keskustornin ja Kulttuurikeskuksen läheiselle torille. Aukio ansaitsisi tulla kunnostetuksi jo senkin vuoksi, että se on yksi keskeisimpiä paikkoja Tapiolassa.\nTapio Junnon pronssipatsas Häikäistynyt seisoo Tapionraitin Keskustornille nousevien portaiden keskellä. Patsas on pystytetty 1992.\nAlhaalla Heikki von Hertzenin aukio ja Tapionraitti\nOikealla keskustornin sisäänkäynti\nTapiolan Keskustornista en ottanut yhtään kuvaa, mutta monet varmasti tietävät ja tunnistavat sen. Onhan se yksi Tapiolan tunnetuimmista rakennuksista. Aarne Ervin suunnittelema 13-kerroksinen rakennus valmistui 1961. 12. kerroksessa toimi pitkään Linnunrata-ravintola ja sisäänvedetyssä kattokerroksessa toimi Kultakukko-näköalakahvila.\nKukossa tuli käytyä nuorena useinkin. Keskustornissa kävin myös vuosia hoidattamassa hampaani mukavalla hammaslääkärillä.\nHavuistutuksia, joiden tilalla oli aikanaan vesiallas suihkulähteineen.\nTapiontorin U:n muotoisen liikekeskuksen keskelle jää viheralue\nTapiolan keskustan laattakäytävät tuntuivat aikoinaan hienoilta. Nyt niitä pitkin kulkeminen on extreme-liikuntaa, sillä joka askeleella saa varoa keikkuvia ja irrallaan olevia laattoja. En muista, milloin laattoja olisi korjattu. Monien mielestä Tapiolan yleisten alueiden hoito on huonolla tolalla. Ollut jo pitkään.\nEntinen vesiallas ja suihkulähde\nKeskustornin rakentamisen yhteydessä Tapiontorille suunniteltiin suihkulähde (postikorttikuva suihkulähteestä 1960-1970-luvulta). Se oli toiminnassa 2000-luvun alkupuolelle, kunnes allas rapistui ja putkisto hajosi. Moni taho oli valmis kunnostamaan suihkulähteen, mutta näin ei ole tapahtunut.\nKäytävän päässä Sampotori ja sen takana sisäänkäynti Heikintorille\nSampotori ja Heikintori\nSampotorilla ei ole oikeastaan koskaan ollut varsinaista toritoimintaa, mutta se on toiminut keskeisenä kohtaamispaikkana ja osana Tapionraittia. Oikealla olevassa lasikojussa oli vuodesta 1982 alkaen Georg "Jori" Liemolan myymälä, josta sai tuoreita hedelmiä, vihanneksia ja kukkia. Nyt siinä on jokin ravintola, tosin aina ohi kulkiessani kiinni.\nYlävasemmalla näkyy Ollin torikahvilana tunnettu pyörien päällä kulkeva, mutta jo vuosia vakituisesti paikallaan pysynyt paikka. Ollin kahvila onkin yksi harvoista paikoista, jossa tällä alueella näkee ihmisiä.\nSampotorilta kulku Kauppamiehentielle ja Kaupinkalliontielle\nHeikintorin vieressä kulkevan Kauppamiehentien ja Kaupinkalliontien risteyksessä oleva keilahallin rakennus puretaan lähiaikoina. Tilalle rakennetaan asuinrakennus. Keilahalli toimii vielä, samoin muita yrityksiä. Keilahallirakennuksen vasemmalla puolella ollut entinen terveysasemarakennus on jo purettu ja sen tilalle noussut asuintalo valmis.\nVasemmalla Heikintorin sivusta ja oikealla Kauppamiehentie. Keskellä Heikintorin huoltoajo.\nTapiontorin ja Kulttuuriaukion väli. Kultturikeskus ja sen pääsisäänkäynti jää kuvassa näkyvän liikerakennuksen taakse. Kulttuuriaukio on maksullisena pysäköintipaikkana.\nKaupinkalliontie, vasemmalla oleva rakennus keilahalleineen tullaan purkamaan. Samoin keilahallirakennuksen takana näkyvä pysäköintitalo. Oikealla on Tapion kenttä, joka on kesät talvet ahkerassa käytössä. Kentän toisella laidalla on Tapiolan koulu ja lukio. Kaupinkalliontien kaarteessa on oikealla puolella 1998 käyttöön vihitty ortodoksinen kirkko.\nSyksyllä Kaupinkalliontietä reunustavat vaahterat ovat väriloistossaan kaunista katseltavaa.\nKulttuuriaukio, sen takana kulttuurikeskus\nKulttuuriaukio kulttuurikeskuksineen, taustalla keskustorni\nKaupinkalliontien pysäköintitalo, joka sekin puretaan\nKuvauskierrokseni päättyy Kaupinkalliontien pysäköintitaloon, jossa auto odotti paluumatkaa kotiin. Tapiolassa riittäisi kuvattavaa lukuisilla muillakin alueilla, mutta olkoon tämä yksi maistiainen itselle tutuiksi tulleista nurkista.\nMarraskuu saa näkymät tavallista harmaammiksi, mutta vuodenajasta huolimatta Tapiola on monin paikoin läpi vuoden surullista katseltavaa. Aikoinani Tapiolassa työskennellessä sinne tuli bussilasteittain ulkomaisia turisteja katselemaan paljon mainetta niittänyttä puutarhakaupunkia. Nyt en kehtaisi paikkoja kenellekään esitellä.\nEn ole "ennen kaikki oli paremmin" -tyyppi. Moni asia on tänä päivänä paljon entistä paremmin. Minusta Tapiolassa on unohdettu vanhojen rakenteiden ja puistojen ylläpito ja korjaus. Soisin, että uuden rakentamisen ohella pidettäisiin huolta vanhasta. Jos vanhasta ei pidetä huolta, eikä sitä korjata ja kunnosteta, se rapistuu ja lopulta tulee halvemmaksi purkaa ja rakentaa tilalle uusi. Suomalainen rakennushistoria on nuorta muutenkin. Vähäisiä arvorakennuksia ja miljöitä kannattaisi arvostaa ja säilyttää.\nTunnisteet: maaliskuu, rakentaminen, Tapiola, uusi ja vanha rakennuskulttuuri


Castle in the sky: Arabia KoKo Roses\nLähettänyt Jansku klo maaliskuuta 26, 2011\nHanna ★ 26. maaliskuuta 2011 klo 2.41\nMä olen haaveillut Ego astioista. Valkoinen Teema on meillä tällä hetkellä kovassa käytössä.\nJansku 26. maaliskuuta 2011 klo 3.21\nJuu tuo Ego myös miellyttää mun silmää. Teema astiasto on aina in :)\nTellu 26. maaliskuuta 2011 klo 5.21\nIskee ja kovaa! :D Keräilen Koko-sarjaa valkoisena ja limenä, on joukkoon eksynyt myös pistaasin värisiäkin. Olen vähän suunnitellut tuollaisten ruusuisten kulhojen hankkimista, ne piristäisivät kivasti yksiväristä astiastoa. <3\nJansku 26. maaliskuuta 2011 klo 8.50\nNyt on ainakin päätettynä mitä toivon seuraavaksi synttäri - ja joululahjaksi :D\nmaija 1. huhtikuuta 2011 klo 8.52\nValkoinen Teema, valkoinen KoKo. Jää hyvin tilaa muuttaa kattausta serveteillä, liinalla jne.


Kalevalainen jäsenkorjaus Minna Söder (ent. Heinonen) - Hieronta Jari Söder - Lempäälä\nBoHo - luonnonkosmetiikka\nKalevalainen jäsenkorjaus on suomalaiseen perinnekulttuuriin perustuva tehokas hoitomenetelmä, mobilisaatiohoito, joka kattaa tuki- ja liikuntaelimistön sairauksien koko alueen. Kysymyksessä on vanhin, tehokkain ja tälläkin hetkellä elinvoimainen parantajien käyttämä hoitoperinne.\nKalevalainen jäsenkorjaushoito tehdään asiakkaan ja parantajan välisellä yhteistyöllä asiakkaan omia liikeratoja hyväksi käyttäen. Silloin verenkierto, kudosnestekierto, hermotoiminta ja koko ihmisen energiajärjestelmä palautuu luonnolliseen tilaansa.\nKalevalaisen jäsenkorjauksen taitaja hoitolassamme on kalevalainen jäsenkorjaaja Minna Söder.\nHieronta, liikehoidot ja sähköinen kivunlievitys\nKoulutettu hieroja, kuntohoitaja Jari Söder tarjoaa klassista hierontaa ja liikehoitoja, saatavissa on myös TNS-sähköhoitoa kivunlievitykseen. Jari tekee tarvittaessa myös kotikäyntejä.\nBo.Ho - Luonnonkosmetiikka\nBo.Ho - tuotteet ovat eettisiä ja ekologisia - pakkauksia myöten. Ne ovat laadukkaita ja runsaspigmenttisiä, sävyiltään suomalaiseen ihoon hyvin sopivia. Kaikki kosmetiikkatuotteet ovat luonnonmukaisia ja niissä on paljon luomuraaka-aineita. Kaiken lisäksi ne ovat myös edullisia.\nBo.Ho - tuotemyynnistä vastaa Minna.\nAnna läheisellesi lahjaksi rentoutusta ja hyvää oloa hoitolahjakortilla.


Referenssi | Consultor Finland Oy\nAsiakkaan tavoitteena oli saada asiantuntijapalvelua, jonka pääasiallinen tehtävä on suunnitella tekoälyratkaisuja, jotka muun muassa hyödyntävät Oikeusministeriön hallinnonalalle kertynyttä tietomassaa. Tekoäly avaa uusia mahdollisuuksia tehdä valtavista tietomassoista entistäkin parempaa data-analytiikkaa tiedolla johtamisen tarpeisiin.\nAsiakas valitsi meiddät tekemään tekoälyyn liittyviä konsultointi-, esiselvitys-, kartoitus- ja suunnittelupalveluita, joihin sisältyy mm. johdon konsultointia, potentiaalisten kohteiden tunnistamista, toteuttamiskelpoisuuden arviointia, POC-toteutuksia ja teknisten ratkaisujen sekä tekoälytoteutukseen tähtäävien projektien suunnittelua.\nKiinnostuitko? Ota yhteys Markukseen\nmarkus.andersson@consultor.fi tai 040 754 4601\nK-Autolla on jälkimarkkinoinnissa yli sata erilaista jatkuvaa kehitystä ja ylläpitoa vaativaa IT-järjestelmää. Olemme kehittäneet ja ylläpitäneet näitä järjestelmiä jo yli 10 vuoden ajan.\nOlemme räätälöineet K-Autolle rengashotelli-sovelluksen asiakkaiden autojen renkaiden säilyttämistä ja hallinnointia varten. Olemme kehittäneet heille myös huollon verkkovarausjärjestelmän, jossa asiakas voi koska tahansa varata autolleen huollon haluamastaan huoltopisteestä. Huollon verkkovaraus näyttää huoltoon sisältyvät toimenpiteet, aineet ja tarvikkeet hintoineen sekä huollon kokonaishinnan.\nK-Auton myynnin toiminnan tehostamiseksi olemme kehittäneet Myynnin työpöytä -sovelluksen, johon kerätään eri lähteistä myynnin henkilöstölle tarpeellisia tietoja.\nK-Auto Oy toimii Volkswagen‐, Audi‐, SEAT‐, CUPRA- ja Porsche‐henkilöautojen sekä Volkswagen Hyötyautojen maahantuojana ja markkinoijana. K Auto Oy toimii myös MAN‐kuorma‐autojen ja MAN TGE -pakettiautojen sekä MAN‐ ja Neoplan‐linja‐autojen maahantuojana. K-Auto on alan markkinajohtaja Suomessa.\nKiilto Family -konsernissa oli keväällä 2019 yrityskauppojen seurauksena kolme erilaista CRM-järjestelmää. Kiilto tilasi Consultorilta tukea konsernin asiakkuudenhallinnan saattamiseksi koko konsernia palvelevaksi ratkaisuksi.\nConsultor laati Kiillolle kuvaukset keskeisistä asiakkuusprosesseista, asiakkuusprosesseissa tarvittavasta ja syntyvästä tiedosta sekä asiakkuudenhallinnan edellyttämistä integraatioista taustajärjestelmiin. Teimme myös Kiillolle roadmapin Kiillon tulevan CRM:n kehittämiselle ja käyttöönotolle.\n”Consultor hoiti projektin erittäin ammattimaisesti. Valitut työtavat olivat hyvin innovatiivisia ja työskentely oli tehokasta eikä palavereja ollut liikaa”, toteaa Kiilto Familyn talousjohtaja Arto Raivio.\nKiilto Family -konserni on viidestä yhtiöstä koostuva yritysperhe, joka toimii kahdessatoista maassa ja työllistää noin 930 henkilöä. Liimoista, lakoista ja kiillokkeista vuonna 1919 alkanut toiminta on versonut usealle läheiselle toimialalle.\nConsultor toimitti Energiavirastolle ensimmäisen integraatiojärjestelmän jo vuonna 2009, jolloin toteutettiin ensimmäinen versio Microsoft Biztalk -pohjaisesta palveluväylästä. Järjestelmää on vuosien varrella jatkokehitetty mm. kattamaan integraatiot sähköisen allekirjoituksen, arkistoinnin sekä asianhallinnan järjestelmiin.\nVuodesta 2018 alkaen Consultor on ollut mukana korvaamassa toteutettua palvelua uudella Azure -pohjaisella ratkaisulla. Uusi integraatiopalvelu toimii palveluna (PaaS) ilman virtuaalikoneita (IaaS). Integraatiopalveluita tullaan käyttämään kaikissa Energiaviraston substanssijärjestelmissä kuten myös sähköisissä allekirjoituksissa. Vanhan BizTalk-palvelimen kaikki toiminnallisuus pilkotaan PaaSin päälle ja tavoitteena on integroida nykyiset substanssijärjestelmät käyttämään uusia integraatiokomponentteja.\nKiinnostuitko? Ota yhteys Pekkaan\npekka.ryhanen@consultor.fi tai 040 032 4050\nConsultor aloitti yhteistyön Kevan kanssa jo vuoden 2016 alkupuolella, mutta yhteistyö laajeni olennaisesti kun Consultor aloitti palveluiden toimittamisen tietovarastoinnin ja tiedolla johtamisen tarpeisiin.\nAutamme Kevaa tietovarastoinnin ja tiedolla johtamisen alueella, jossa hyödynnämme osana toimitettavia palveluita skaalautuvia ja ylläpidettäviä tiedon integroinnin ja tietojen varastoinnin pilvipalveluita.\nLisäksi edesautamme asiakkaan toiminnan tehostamista automatisoimalla useita prosesseja, jotka ovat olleet tähän asti manuaalisia.\nKeva on tilannut Consultorilta ylläpito- ja testauspalvelua Kevan eläkeasiain käsittelyjärjestelmän tarpeisiin.\nEläkeasiainkäsittelyjärjestelmä (Elmo) on Kevan ydinjärjestelmä, jonka parissa työskentelee aktiivisesti yli 300 loppukäyttäjää. Sen kehittämiseen osallistuu lukuisa joukko määrittelyn, sovelluskehityksen sekä testauksen ammattilaisia ja Consultor muodostaa tässä kokonaisuudessa yhden Elmon kehitystiimin, joka toimii tiiviissä yhteistyössä sekä Kevan että muiden toimittajien asiantuntijoiden kanssa.


Eron vaikeudesta – miten tähän on tultu? | Viisi kymppiä lasissa\nEron vaikeudesta – miten tähän on tultu?\nPublished 10.3.2016 by ainosalminen\nOlin jo viikkoja sitten laittanut aluilleen yksinkertaisen ja analyyttisen kertomuksen siitä, miten ero ja erilleen muuttaminen näkyy arjessa. Siitä mikä muuttuu, kun saman katon alla ei enää asukaan oman itsensä lisäksi ketään. Mikä saa erakkoluonteen hyrisemään tyytyväisenä? Mitä se kaikesta huolimatta kaipaa? Tilanne kuitenkin elää nyt sen verran, etten oikein tiedä, missä ollaan ja mihin mennään. Vaikka miehen muuttokuorma on lähtenyt, on mies vielä tuttu näky asunnossani. Nykysanontaa käyttäen, tämä meidän ero on vielä vähän ”vaiheessa”.\nEropäätös avomiehen kanssa tehtiin marraskuussa, mutta sovimme, että annetaan loppuvuoden pyhien kulua ja miehen etsiä rauhassa itselleen uutta asuntoa. Ihan helposti sitä ei löytynyt ja projekti venyi. Hiihtolomankin mies piti siinä välissä tyttärensä kanssa. Pikkuhiljaa kuitenkin miehen tavarat ja mies itsekin siirtyivät helmikuun aikana rajan taakse Ranskaan ja pakettiauto kurvasi hakemaan polkupyörät ja muut isommat tavarat juuri ennen kuun vaihdetta.\nEropäätöksen jälkeinen aika oli vaikeaa minulle, helpompaa hänelle. Hän vaikutti päättäväiseltä ja varmalta. Oli aloittanut deittailemaankin. Minä ihmettelin, että mitenkä tässä nyt näin kävi. Kaikki tapahtui kovin nopeasti.\nJoululoma erillään teki hyvää. Sain lepoa ja muuta ajateltavaa. Tartuin asiaa sitä kummemmin miettimättä nettideittailusivuston tarjoukseen – Sulo Vilen iski, kun sai niin halvalla😊. Täydellä sydämellä en touhuun lähtenyt mukaan, mutta samapa se vaikka katsoisi televisiosta huonoa komediaa: tässä sai sentään valita näyttelijät itse.\nTuijottelin ruudulla viliseviä kasvoja, profiilikuvauksia ja ihmettelin, eivätkö aikuisetkaan miehet osaa kirjoittaa muuta kuin hirvittävää tekstarikieltä.\nPareilla treffeilläkin kävin, mutta ikäiseni miehet ainakin tuolla sivustolla olivat pappamaisia ja rupsahtaneita. Moni valehteli selvästi ikänsä. Aloin etsimään hieman nuorempia miehiä, nelikymppisiä. Mieli alkoi piristyä, tunsin pikkuhiljaa iloisen mielen palaavan ja katselin jo toiveikkaana kohti kevätkelejä ja odottelin nuorta, notkeaa rakastajaa. Samanaikaisesti yhteiselo miehen kanssa oli alkanut sujumaan kuin vanhoilla ystävillä, ei tunnettu katkeruutta, puhuttiin asioista yötä myöden, naurettiin ja kuin sanattomasta sopimuksesta palattiin nukkumaan samaan sänkyyn.\nKun miehen muuttoviikko vihdoin koitti, olin työmatkalla ja aloin yllättäen saada häneltä hämmästyttäviä tekstiviestejä. Muuttolaatikkojen pakkaamisesta olikin yhtäkkiä tullut hänelle tuskien taival. Muistot tulvivat mieleen, kyyneleet silmiin ja hän pohti, tuliko tehtyä hätiköity päätös.\nSitä tässä on nyt puolin ja toisin ihmetelty. Yritetty ymmärtää, mikä meni pieleen ja miksi ei saatu ajoissa korjattua kurssia vaan ajettiin kiville. Nyt asumme erillään, mutta tapailemme satunnaisesti. Mihin tämä johtaa, emme tiedä. Pidämme ovet auki kaikkiin suuntiin. Ehkä palaamme vielä yhteen tavalla tai toisella. Tai sitten ajaudumme hiljalleen erillemme.\nTagged: Elämä, Ero, Suhteet\n← Karkausvuosi – miten kävi bretzelille?\nTreenikuviot uusiksi →\n10 comments on “Eron vaikeudesta – miten tähän on tultu?”\nTuohan on varmaan ihan hyvä tilanne? Vaikka suhde lopulta sammuisi tiedätte ainakin yrittäneenne. Tai palaatte yhteen entistä vahvempana.\nNo huonomminkin voisi asiat olla, siitä varmaan on lähdettävä 😊 Aikamoista heittelehtimistä tämä on, yhtenä päivänä kaikki vaikuttaa aivan selvältä ja seuraavana onkin pää ihan sekaisin ja ajatukset hajallaan. Ei siis vielä ole aika tehdä uusia päätöksiä.\nHanna @ Arctic Cloudberry\nIhmissuhteet ja elama on joskus monimutkaisia, toivottavasti tama teidan tarinanne paattyy onnellisesti, oli se sitten onnellisesti yhdessa, tai onnellisesti erillaan. Meille aikanaan tuli mieheni kanssa ero seurusteluaikana ja jo parissa paivassa tajusimme, etta se oli paha virhe. Siita on jo monta vuotta, nyt ollaan onnellisesti naimisissa enka ikina paasta hanta enaa karkuun. Niin totta on se sanonta, etta asian arvon joskus tajuaa vasta sitten kun sen menettaa. Tsemppia!\nKiitos Hanna! Hauska kuulla, että tällaisia äkkikäännöksiä on muillekin tapahtunut. Hienoa, että teillä paluu yhteen onnistui. Itse en vielä tosiaankaan tiedä, miten meidän käy, mutta katsellaan nyt tätä tilannetta rauhallisesti ja yritetään olla harkitsevaisia.\nTsemppiä sinne! Asiat selviytyy … Kuten aina! ❤\nKiitos Laura, varmasti järjestyy tavalla tai toisella 😊😊\nSuhteen päätyttyä kannattaisi olla jonkin aikaa yksin, nauttia omasta seurastaan ja samalla käyttää aika pohdiskeluun siitä, mitä elämässään oikeastaan haluaa. Jos ei pysty elämään itsensä kanssa niin ei pysty elämään toisen ihmisen kanssa. Netistä kumppaneita kyllä löytyy ja naisille on aina kysyntää, mikä pönkittää itsetuntoa, mutta jos asiat ex:än kanssa ei ole selvitetty niin uuteen suhteeseen sitoutuminen ei onnistu. Onnea matkaan!\nKiitos JK. Tähän ikään mennessä on paljon nähty ja koettu, usein oltu pitkäänkin yksin – eron jälkeen tai muuten. Aina olen viihtynyt erinomaisen hyvin myös itseni kanssa. Kuten totesit, on hyvä selvittää asiat exän kanssa, jos kommunikaatio toimii. Ainahan se ei ole mahdollista. Silloin voi tehdä tilinpäätökset ihan itsekseen.\nViisikymppisen naisen kannattaa katsoa vähän ikäistään nuorempia…Kun paras ystäväni avioitui itseään 16 vuotta vanhemman miehen kanssa, sanoin suoraan, että ’teille tulee 10 vuoden avioliitto, sillä kun sinä olet 45-50 vuotias, miehesi on uupunut 65 -vuotias’. He erosivat just melkein kymmenentenä hääpäivänä.Nainen voi olla yllättävän vitaaalinen ja tarvitseva vielä 50+ ikäisenäkin…\nKiitos Leena tästä! Olen kanssasi samaa mieltä joka sanasta. Minulla ainakin on täysi höyry päällä, enkä aio vaihtaa pappamopoon. Mä tarvitsen Ferrarin 😊😊\nVastaa käyttäjälle Leena Lumi Peruuta vastaus


SFS Verkkokauppa - SFS Online: Standardikokoelma aina ajan tasalla SFS-verkkokauppa - Standardit kätevästi Internetistä\nSFS-kauppa / Online-palvelu / SFS Online: Standardikokoelma aina ajan tasalla\nSFS Online -palvelussa standardeja päivitetään säännöllisesti vähintään kerran viikossa, kun uusia standardeja vahvistetaan ja julkaistaan. Samalla palveluun päivitetään standardeihin mahdollisesti tehdyt korjaukset ja lisäykset sekä käännökset.\nPalvelun käyttäjän yhteyshenkilölle ilmoitetaan sähköpostitse, kun omaan kokoelmaan on julkaistu uusia standardeja, lisäyksiä tai korjauksia julkaisuihin. Lisäksi kerrotaan, mitkä kokoelman standardit on kumottu.\nTiedot uusista ja kumotuista julkaisuista näkyvät myös palvelussa asiakkaan omalla sivustolla sekä jokaisen julkaisun tuotetiedoissa. Kun kirjaudut sisään SFS Onlineen, listautuu etusivulle tilaamaanne kokoelmaan viimeksi päivittyneet uudet julkaisut sekä viimeisimmällä vahvistuskierroksella kumotut.\nJokaisella julkaisijalla (SFS, IEC, ISO, ASTM) on oma päivityspäivänsä, joten listaukset elävät viikonpäivien mukaan. Voit aina tarkastella laajempaa listaa viimeisen viikon tai kuukauden aikana päivittyneistä klikkaamalla "Näytä lisää uusia julkaisuja" tai "Näytä lisää kumottuja julkaisuja". Listauksia voi rajata julkaisijan mukaan ja järjestää vahvistuspäivän, tunnuksen tai otsikon mukaan.\nListaukset koskevat tilattua julkaisukokoelmaa. Hakutoimintojen kautta on mahdollista tarkastella kaikkia jonakin aikana julkaistuja standardeja ja rajata hakua esimerkiksi tuoteryhmän mukaan.


Kanariansaarilla voimaan uusi laki sukupuoli-identiteettiä koskien – QX\nAiemmin toukokuussa Madrid torppasi uuden lain trans- ja intersukupuolisten oikeuksista, mutta Kanariansaarten parlamentti nuiji sen läpi.\nKuva: JUREK HOLZER / SVD / TT\nKanariansaarten itsehallintoalue otti transoikeuksissa Madridia vapaamielisemmän kannan. Kuvassa Puerto Mogan.\nEspanjankielinen La Ultima Hora kertoi eilen, että autonomisen Kanariansaarten parlamentti on äänestyksessään hyväksynyt lain tasa-arvosta ja syrjinnän kieltämisestä perustuen sukupuoli-identiteettiin, sukupuolen ilmaisuun ja ominaispiirteisiin.\nLaki takaa jokaiselle itsemääräämisoikeuden sukupuoleensa autonomisella Kanariansaarten alueella. Laki antaa kaikille oikeuden määritellä itse tai oikeudellisen avustajansa välityksellä omaan identiteettinsä kuuluvan sukupuolen; mies, nainen tai ei-binääri.\nLain mukaan jokaisella on oikeus identiteetistään riippumatta tulla kirjatuksi rekistereihin sen mukaisesti niin yksityisellä kuin julkisellakin puolella ja identiteetistä ja sukupuolen ilmaisusta huolimatta tulla kohdelluksi kunniotettavasti työelämässä, tervedenhuollossa ja koulutuksessa.\nMitään lääkärinlausuntoa juridisesta sukupuolen vaihtamisesta ei vaadita.\nLaista johtuu myös, että intersukupuolisille lapsille ei tule tehdä mitään muita kuin välttämättömiä lääketieteellisiä toimenpiteitä heidän sukupuolensa määrittämiseksi.\nLainmuutoksen takana ovat paikalliset sosiaalidemokraatit (PSOE), vasemmistopuolue Podemos ja puolueet Nueva Canarias ja Agrupación Socialista Gomera.\nKansallisella taosolla tasa-arvoministeri Irene Montero (Podemos) kannattaa lakimuutosta, mutta hallituskumppani PSOE ei mantereen puolella ole samalla kannalla ja myös konservatiivinen oppositiopuolue Partido Popular on lakia vastaan, eikä se siksi edennyt Madridissa.


Caralia foorumi • katso viestiketjua - Lastenleikkiä\nKirjoittaja kaZAM » 15. Tammi 2011 14:55\n"Oke!" hihkaisen hiljaa ja nyökäytän päätäni innokkaasti. "Mihin mennään? Johonkin mihin mahtuu kaks tietty... hei vitsi se luola olis nyt hyvä! Mut se ei ollu tässä missään lähellä vai?"\nHöpötän Cassandralle kiiruusti, mutta pidän ääneni kuiskauksena. Vaikka on kyllä tosi vaikea hillitä naurua, kun näen että Cassandrakin pidättelee kikatusta. Jotkut väittää että aivastus tarttuu, mutta nauru tarttuu kyllä vielä kymmenen kertaa helpommin! Mutta se ei saisi tarttua nyt, koska Chinookhan löytäisi meidät ihan heti jos käkättäisimme piilossa niin kuin kaksi pahaa noitaa. Kipitän eteenpäin yrittäen mennä sekä vauhdilla että ääneti ja samalla pysytellä lähellä Cassandraa. Tähyilen ympärilleni koko ajan piiloa etsien. Joku pensas voisi olla hyvä, tai iso kivi tai tai...\nMutta sitten yhtäkkiä jarrutan ja melkein huudahdan kovaan ääneen. Melkein - onneksi saan sen tukahdutettua viime tipassa.\n"Voi ei! Voi ei ei ei", voihkaisen kuitenkin ja käännyn häkeltyneenä Cassandraan päin. "Mitä me oikeen tehdään? Meistähän jää jäljet! Chinook näkee heti mihin suuntaan me ollaan menty!"\nNostelen kavioitani ja osoitan hankea, jossa kavioinjälkemme ihan selvästi näkyvät. Eihän tässä ole mitään järkeä! Miten jäljet voi peittää? Tähyilen hämilläni puita, puroa, muiden eläinten jättämiä jälkiä ja katson Cassandraan vähän hädissäni toivoen, että sillä olisi joku idea. Veljen laskeminen kuuluu etäisenä takaapäin, neljätoista... viisitoista...\nKirjoittaja Sussu » 23. Tammi 2011 14:38\nNunatak esitti kysymyksen, mikä sai minut mietteliääksi. Luola tosiaankin olisi tosi hyvä, mutten minä muistanut yhtään, missä luolia oli. Mitään muutakaan piilopaikkaa minulle ei tullut mieleen vilkuillessani ympärilleni. Katseeni vaihtoi koko ajan kohdetta, mutta näin lähinnä puita. En mitään oikeasti hyvää piilopaikkaa. Korvani painuivat niskaani kiukustuessani hieman. Heitin takapäätäni mielenosoituksellisesti ilmaan, kunnes rauhoittelin itseäni ajattelemalla, että kyllä me jotain keksitään. Nunatak oli fiksu enkä minäkään ihan tyhmimmästä päästä. Olin sentään tajunnut, ettei laivat pitäneet kylmästä.\nPieni hymy levisi turvalleni enkä edes tajunnut, etten ollut vastannut tytön kysymykseen. Heräsin kuitenkin mietteistäni toisen pysähtyessä äkisti. Hätkähdin hieman ja hypähdin kauemmas toisesta säikähtäneenä. Mitä nyt? Kohotin pääni niin korkealle kuin suinkin kykenin ja loin pikaisen katseen jokaisen suuntaan. Petoja? Toisia hevosia? Ongelmia? Mistä oli kyse? Kun mitään vaarallista ei toistaiseksi osunut silmiini, päätin luoda kysyvän katseen Nunatakiin. Mikä tälle oikein oli tullut? Kauan minun ei tarvinnut vastausta odottaa. Jäljet.. Käännähdin ympäri, katseeni maahan laskien. Sivuille kääntyneet korvani kallistuivat nyt taakse. Hyvä huomio.. Nunatak tosiaan oli fiksu. Ei kai auttanut kuin toivoa, että Chinook oli tyhmä veli. Tosi tyhmä.\nVoihkaisu karkasi huuliltani katsahtaessani nopeasti suuntaan, johon poika oli jäänyt laskemaan. Paniikki alkoi vallata mieleni. Miten me nyt päästäisiin piiloon? Tietysti voisimme yrittää hypähdellä paikallamme ja juoksennella hieman sinne ja tänne, mutta lopulta jotkin jäljet veisivät kuitenkin piilopaikkaamme. Jäljet, jotka jatkuisivat pisimmälle.. Eikä meillä ollut aikaa! Voihkaisin uudestaan, nyt tosin hiljaisemmin.\n"Voi ei", kuiskasin melkein hätääntyneenä, kuin joku kuolisi jos emme ennättäisi piiloon ajoissa ja Chinook löytäisi meidät ihan heti. Se tosiaan olisi aika noloa, vaikka siitä saisikin syyttää ihan vaan lunta.\n"En minä tiedä", inahdin, katsoen sitten epätoivoinen katse silmissäni Nunatakiin. Apua.. Nyt se kyllä saisi luvan käyttää fiksuja aivojaan ja kertoa, mitä me tehtäisiin. Sen oli pakko keksiä jotain, koska olin itse liian hätääntynyt edes ajattelemaan muuta kuin sitä, ettei tästä tulisi nyt yhtään mitään.\n"Onko ideoita?" kysäisin nopeasti, Chinookin suuntaan vilkuillen. Liikahtelin paikallani rauhattomana. Toivoin koko sydämestäni, että Nunatakilla oli jotain mielessä. Olisi pakko keksiä suunnitelma.\nKirjoittaja kaZAM » 31. Tammi 2011 17:03\nCassandra hermostuu ihan heti, eikä ihme. Minäkin olen neuvoton ja käännähtelen levottomasti vähän joka suuntaan kuin toivoen, että jossain olisi vähemmän lunta tai sellainen polku jossa meidän jäljet ei näkyisi. Mutta ei semmoista ole. Pupujenkin pikku käpälistä jäävät jäljet näkyvät joka paikassa, niin entä sitten meidän kavioistamme. Ääh!\n"Taivaan tähden!" puuskahdan täpinöissäni, äiti sanoo niin silloin kun hommat menee päin mäntyä. "Jos me öö... kävellään takaperin ja lakaistaan jäljet jollain oksalla? Ää mut ei me ehitä! Ja senkin näkee kyllä... ääh, ääh!"\nVeljen etäinen ääni laskee jo jotain kakkosella alkavia numeroita, ja meillä olisi aikaa vain viiteenkymmeneen. Tuntuu oikein että harjassani juoksee pieniä nipisteleviä ötököitä, kun ajattelen että Chinook löytäisi meidät niin helposti, niin tyhmästi. Se ei käy, se ei käy!\n"Kiivetään puuhun, EIKU!" älähdän vahingossa liian kovaa ja pistän suuni äkkiä suppuun. Käännyn kuitenkin aivan tohkeissani Cassandran puoleen.\n"Nyt mä tiedän! Puro! Puro puro puro, veteen ei jää jälkiä! Siks me ei löydetty laivojakaan kun niistä ei jää jälkiä! Vai mitä? Kävellään purossa ja sitte... öö, sitte hypätään sieltä pois jossain kohtaa, kun eihän sinne voi piiloutua, mut silleen me voidaan harhauttaa kun jäljet katkeaa veteen! Eiks niin?"\nSaman tien olen jo menossa lähellä solisevaa puroa kohti - hyppien hangessa niin, että jälkiä jäisi mahdollisimman vähän. Ehkä veli ei heti tajuaisi mihin me ollaan menty! Mutta tärkeintä olisi päästä pois purosta niin ettei jäljet paljastaisi meitä heti uudestaan...\n"Pitää jotenki, jotenki hypätä täältä sit mahdollisimman kauas jossain sopivassa kohassa..." supatan epäröiden Cassandralle samalla, kun laskeudun kahlaamaan puroon. Ei tunnu kivalta mennä kylmään veteen uudestaan, kun juuri sain kavioni kuiviksi, mutta vielä paljon tyhmempää olisi jos veli löytäisi meidät heti! Tuijotan vaaleaharjaista tyttöä kärkkäästi toivoen, että tämä vahvistaisi ideani toimivaksi. Se kuulostaa hyvältä omasta mielestäni, mutta päässäni kohisee vähän sillä lailla että aina parempi, jos Cassandra olisi samaa mieltä. Ainakaan Chinook ei löytäisi meitä yhtä helposti, eihän?\nKirjoittaja Sussu » 12. Helmi 2011 18:14\nTakaperin? Oksalla? Olin jo vähällä innostua, mutta Nunatakin seuraava tokaisu sai minut jälleen kerran voihkaisemaan hiljaa. Sen tosiaankin näkisi ja se voisi olla hidastakin. Höh! Katseeni haki edelleen ratkaisua ongelmaamme ympäristöstä, vaikken minä oikein osannutkaan keskittyä. Tiesin aikamme pian loppuvan. Me emme voisi miettiä loputtomiin, mitä me tehtäisiin. Olisi keksittävä jotain. Ja nopeasti. Ja minä olin koko ajan hermostua ihan täysin, vaikka yritin pysyä rauhallisena. Me oltiin fiksuja tyttöjä, mutta jostain syystä meidän molempien aivot tuntui raksuttavan jokseenkin hitaasti. Hätäisesti pyörähdin ympäri ensin kerran ja sitten heti toisen perään. Katseeni ei tavoittanut mitään, mikä peittäisi jälkemme.\nMuttei me voitu kävellä ilmassakaan. Meidän olisi käveltävä jossain, mihin jälkiä ei jäisi. Kuten esimerkiksi.. No, se olikin hyvä kysymys. En kerennyt ehdottaa Nunatakille mitään, kun tämä oli möläyttänyt jotain ihan liian kovaa! Hätkähdin aluksi tämän mölyämistä, jonka jälkeen loin tyttöön tuiman katseen. Vasta sen jälkeen jäin miettimään tarkemmin tämän sanoja. Puuhun? Jaa-a. Kyllä meidät sieltäkin voisi nähdä, ja Chinookhan näkisi heti, mihin jalanjälkemme veivät. Puiden luo. Niin, ja sitten oli vielä se kiipeäminen.. Se voisi tuottaa hankaluuksia, vaikken ollutkaan koskaan yrittänyt kiivetä puuhun. Kaviot ja vaikkapa oravan tassut olivat kuitenkin hieman eri asia. Ja oltiinhan me tietenkän painavampiakin, kuin oravat..\nSuustani karkasi ynähdys. En kerennyt hyväksikäyttää sen enempää mieleeni tulleita ajatuksia tai miettiä niitä pidemmälle, sillä sisaruksista ruskeampi oli jälleen kerran keskeyttänyt mietteeni. Sillä kertaa kuitenkin katsoin häneen vähän vähemmän ilkeästi, lähinnä hyvin mietteliäästi. Puro? Niin, puro, hmm..\n"Eiks niin?" "Hei, joo, hyvä idea!" minä hihkaisin niin innostuneena, että olin vähällä huudahtaa sen. Tukin kuitenkin suuni ajoissa, ennen kuin olin alkanut riehua yhtään äänekkäämmin. Katsahdin vielä pikaisesti suuntaan, jossa poika luultavasti edelleen laski numeroita. Korvani heilahtivat takakenoon, pudistaessani sitten kuitenkin nopeasti päätäni. Kyllä me ehdittäisiin, kun pidettäisiin kiirettä. Puro pelastaisi meidät. Me oltiin tosiaankin keksitty jotain, mikä pelastaisi meidät! Tai Nunatak oli keksinyt. Hienoa.\nEn edes huomannut, kuinka nopeasti tyttö oli jo lähtenyt liikkeelle. Ajatuksistani havahtuen lähdin loikkimaan toisen perään ihan hissuksiin, silti vauhtia pitäen. Silmäilin jatkuvasti suuntaan, josta Nunatakin veli voisi ilmestyä hetkenä minä hyvänsä. Alahuuleni löysi tiensä osittain suuhuni, saaden osakseen puraisun. Uusi ynähdys. Jotta mikään ei menisi vikaan, päätin suoristaa kaulani ja pysytellä uuden ystäväni perässä. Hän varmasti tiesi, mitä teki. Vaikka eihän suunnitelmamme niin monimutkainen ollut. Vain nokkela.\nEikä Chinook ikinä saisi tietää, mihin me oltiin menty. Olin yhtä hymyä hypähdellessäni reippaasti Nunatakin perässä, pyrkien ottamaan pitkiä askeleita nopeasti, silti kaatumatta. Yritin seurata toisen jalanjälkiä ja hypähdellä niihin, vaikka se vaikeaa olikin. Ei se tainnut mitään hyödyttää, mutta se oli kivaa.\nPysähdyin tytön laskeutuessa puroon. Katsahdin hieman kauhistuneenakin kylmää vettä, kunnes hyppy - ja molskis. Vesi lennähti ainakin ryntäideni tasolle ja sai minut vavahtamaan kauttaaltaan.\nKylmät väreet kulkivat aaltoina lävitseni, mutta yritin olla välittämättä. Nostelin jalkojani hetken kunnes ymmärsin, että siitäkin kuului melkoista ääntä. Lopetin liikkeen ja katsahdin odottavasti Nunatakiin, tajuten hieman jäljessä nyökätä myöntyvästi tämän suunnitelmalle. Sen parempaan me tuskin pystyisimme, ja ainahan kannatti kuitenkin yrittää. Kumpikaan meistä ei varmasti halunnut ihan heti tulla löydetyksi.\nLähdin hiljalleen hipsimään suuntaan, johon oletin meidän lähtevän. Silti hidastelin tarkoituksella odottaakseni Nunatakia, jota kuitenkin pidin jonkin sortin pomona - hänen veljensä oli parhaillaan laskemassa, hän oli minua vanhempi, hän oli minua isompi.. Ja muutenkin. Varmaan myös rohkeampi, ehkä fiksumpikin.\n[ Anteeksi kesto.. ]\nKirjoittaja kaZAM » 16. Helmi 2011 14:56\nLuimistan anteeksipyytävästi korviani, kun Cassandra katsoo minuun sillai että ole nyt hiljempaa. Tyhmä minä, jos pilaisin tämän homman vielä ihan ihan kokonaan metelöimällä niin että oikein huutaisin veljelle missä me olemme. Se olisi niin kuin pelaisi suoraan vastustajan pussiin. Se olisi kaikista tyhmintä!\nVarsinkin kun me varmasti ollaan nyt keksitty tapa huijata Chinookia. Innostun entisestäni kun purossa käveleminen on Cassandrankin mielestä hyvä idea, koska silloin sen täytyy ihan varmasti olla sitä! Veden kylmyyskään ei tunnu sitä ajatellessa niin karsealta, koska on niin hienoa ajatella kuinka mahtavaa olisi jos tämä toimisi, se on niin hienoa että se kihelmöi vatsassa silleen hauskasti että on ihan hirveä työ etten alkaisi kikattaa hulluna.\n"Mennään äkkiä!" kuiskaan jännittyneesti Cassandralle ja lähden sen mukaan purossa kahlaten, tietysti vastakkaiseen suuntaan kuin missä Chinook laskee. Puron pohjalla on välillä kiviä, joten siellä ei voi ravata jos ei halua kaatua, mutta kipitän silti niin vikkelästi kuin uskallan. Veljen laskemisen ääni ei enää kuulu kunnolla kun menemme kauemmas ja vesi räiskyy kavioissa.\n"Paljonkohan aikaa meillä on? Varmaan alle puolet!" sanon pikkuisen hermostuneena Cassandralle. "Mennään vielä vähän matkaa ja sitte etitään piilo, jooko?"\nRoiskis roiskis, hhyhyy kylmää, mutta me ollaan urheita kun mennään taas purossa ja jos tämä onnistuisi niin meistä tulisi sankareita. Tai no ainakin tämä on jännää, kun aika tikittää eikä ole ihan varma mihin mennään ja missä olisi paras piilo, ja kun me kiiruhdetaan kahdestaan... hihii!\n"Hei tosta!" äkkään vähän matalamman kohdan puron pientareella, sellaisen mistä pystyisi hyppäämään vähän pidemmälle ettei ihan ihan ihan puron viereen jäisi jälkiä. Ennen kuin käännyn edes kysymään mitä Cassandra sanoisi, harppaan vedessä muutaman askeleen vauhtia ja loikkaan lumipientareen yli. Uh! Taas lumi on lämmintä, mutta siitä välittämättä käännyn katsomaan jäikö hypystäni jälkiä liian lähelle puron reunaa. Ei pahasti!\n"Tuu!" hihkaisen jännittyneenä Cassandralle ja tähyilen kärkkäästi ympärilleni. "Nyt piilo, piilo, piilo..."\n[Ei mitään 8)]\nKirjoittaja Sussu » 16. Helmi 2011 22:10\nPuron jäätävä vesi sai hampaani kalisemaan ja ohkaiset jalkani tärisemään. Se teki liikkumisesta vaikeaa, enkä pystynyt kunnolla keskittymäänkään. Pelkäsin samaan tapaan, kuin peto olisi juossut perässämme. Meidän olisi pakko ehtiä piiloon, tai Chinook nauraisi itsensä kuoliaaksi. Tietenkin sille pitäisi näyttää, ettei me oltu tyhmiä. Vaikka olihan se melko itsestään selvää, kun en minä vaan ollut ikinä kuullut tyhmistä siskoista. Ainoastaan tyhmistä veljistä, satuinhan minäkin omistamaan yhden sellaisen.\nSydämeni jyskytti kamalasti ja hakkasi varmaan tuhatta ja sataa kahlatessani mahdollisimman reippaasti purossa. Nopeaa liikkumista haittasivat kuitenkin kivet veden pohjassa. Suurimpiin olin kompastua jatkuvasti ja pienimmätkin meinasivat liikkua jalkojen alla niin ongelmallisesti, että olin useammin kuin kerran vähällä lentää turvalleni. Silti minä ponnistelin päästäkseni piiloon. Korvissa vain humisi ja jalkoja palelsi, mutta sellaisiin pikkujuttuihin nyt ei tosiaankaan saisi kiinnittää huomiota, tai kaikki menisi pieleen! Pulssikin tuntui kiihtyvän vetäessäni viileää ilmaa sieraimiini niin kovaan ja tiheään tahtiin, ettei hengittäminenkään ollut enää helppoa. Hengästymisen myötä minun oli pakko hieman raottaa suutani saadakseni edes jotenkin henkeä.\nHyppelehdin menemään kiiruhtaen, ollen jo vähällä pukata edellä kulkevaa Nunatakia hieman takapuolelle. Kuten se itsekkin oli hetki sitten tokaissut, aikaa ei olisi enää paljoa. Ehkä otin leikin hieman tosissani, mutta en sitten tiedä.. Näinhän me oltiin aina Fljóturinkin kanssa leikitty, vaikka kieltämättä piilojen etsiminen oli ollut paljon helpompaa. Ei tarvinnut hypätä puroon jäätymään.. Kieltämättä liikkeessä pysyminen kuitenkin lämmitti, ja siitä sainkin uutta puhtia. Ei enää pitkästi, eiköhän me kohta hypättäisi kuivalle maalle.\nEn ollut ihan varma siitä, kulkiko aika nopeasti vaiko hitaasti, mutta Nunatakin suusta kuuluvat sanat saivat minut palaamaan jälleen täysillä siihen hetkeen. Mitä se nyt oli huomannut? Puoliksi jäässä olevien aivojeni raksuttaessa mietin tämän sanoja parin sekunnin ajan. Tosta? Mistä tosta? Pääni kääntyi välittömästi sivuun ja sitten vastakkaiseen suuntaan, ennen kuin huomasin ilmeisesti sen, mitä tyttö oli sanoillaan tarkoittanut. En kerennyt edes kissaa sanoa, kun toinen oli ottanut pari hurjaa loikkaa ja päässyt pois vedestä.\nMinulla ei ollut varaa jäädä hidastelemaan, mutta siitä huolimatta lähestulkoon panikoin. Pääsisinköhän minä tuonne niin, ettei jälkiä jäisi liian huomattavasti? Keksisiköhän Chinook edes, että me oltiin menty puroon? Varmaankin, mutta siitä voisimme varmistua vain odottelemalla. Kunhan ensin se hyppy onnistuisi.. Melkein pelosta kiljuen lähdin Nunatakin perään, ottaen pari samanlaista hyppyä. Toisellahan oli minua pidemmät jalat ja kaikkea, mitä minä ajattelin voivoivoieieieieiei.. Liian myöhään. Jalkani olivat lähteneet jo ponnistamaan, ja hyvin pian tajusinkin jo ottaneeni melkoisen kenguruloikan yläilmoihin.\nKun etujalkani lopulta tömähtivät maahan, tunsin oloni voittajaksi. Pelastin tasapainoni parin uuden hypyn avulla ja hidastin sitten nopeasti, kääntyen automaattisesti katsomaan taakseni. Hienoa, hyppy oli onnistunut. En ollut kaatunut, jalkoja ei pahemmin kolottanut ja olo oli muutenkin kiitettävä. Vähintäänkin. Kasvot suorastaan säteillen käännyin takaisin ruskean puoleen. Enkä minä ollut päästänyt äännähdystäkään koko homman aikana! Syystäkin olin ollut ylpeä itsestäni. Jos olisin mennyt kiljumaan kuin sekopää, olisi Chinook voinut vaikkapa kuulla sen. Niin - minä en ollut pysynyt enää pitkään aikaan mukana laskuissa, ja oli hyvinkin paljon mahdollista, että poika oli jo etsimässä meitä. Ehkä se oli jo hoksannut suunnielmamme?\nIlmeeni saattoi hieman venähtää siinä vaiheessa, kun tajusin yhden tosiseikan. Me emme olleet vielä voittaneet mitään. Piilo. Jos Chinook oli tosiaankin jo lähtenyt seuraamaan jälkiämme ja hypännyt puroon, meillä oli jo kiire. Sydämeni aloitti jälleen suorastaan pelottavan nopean hakkauksensa, hakiessani katseellani jotain, mihin me molemmat mahtuisimme. Jotain sellaista piiloa siis. Hangesta meidät nyt heti huomaisi, mutta kun niitä luoliakaan ei näkynyt, ei minulle tullut oikein mitään mieleen. Puun takaa meidät löytäisi ihan liian helposti, yhdenkään kiven alle me emme mahtuisi, ja hmm.. Katseeni kiersi ympäristössä aivojeni työskennellessä ahkerasti. Siitä ei tuntunut olevan hyötyä, tai sitten piilot olivat karanneet laivojen mukana.\n"Voi ei", karkasi suustani hätääntynyt voihkaisu. Eihän tämän näin pitänyt mennä!


Saara - 13.09.2009 - 20:13\nOnko jollain kertoa päteviä vinkkejä mikä vaippa ei poikavauvalla falskaisi kyljestä tai vyötäröltä??\nOn vissiin sen verran jöpötystä että öisin joutuu lakanoita vaihtaan, joskus jopa kahdesti yössä\nTipsu - 13.09.2009 - 20:18\nSe pippeli kannattaa aina viikata alaspäin vaippaa puettaessa niin pysyy pissat paremmin sisällä.\nMeillä toimi ihan pikkuvauvana liberot parhaiten, sitten joskus vajaan puolen vuoden iässä siirryttiin pampersin active fitteihin, ja nyt taas housuvaipoissa palattiin liberoihin.\nNää toimi meillä parhaiten, mutta kokeilemalla selviää mikä istuu kellekin hyvin .\nSaara - 13.09.2009 - 21:08\nEi auta pippelin viikkaus\nPampers ja Libero falskaa molemmat, no ei auta ku pyykätä vaan...\nelomamma - 13.09.2009 - 22:58\nOletko kokeillut muita kuin Liberoa ja Pampersia?\nKannattaa kokeilla eri vaippamerkkejä, kaikilla kun ei kaikki ole hyviä.\nMeillä Libero on ainoa joka ei falskaa.\ntappitaara - 13.09.2009 - 23:21\nEntä jos vaippa ei ole sopivan kokoinen? Kokeile isompaa, kokeile pienempää. Isommassa on enemmän imua, pienempi taas istuu paremmin. Kummasta vaivasta voisi olla kysymys?\n(Meillä käytetään muumeja, eikä ole kyllä ollut ylivuoto-ongelmia)\njellona - 13.09.2009 - 23:45\nMeillä ainakin vaippa rupesi öisin falskaamaan, kun koko alkoi olla liian niukka. Vaikka siis vaippa vaikutti sopivalta, niin yön valtava pissamäärä tulikin reunoista läpi viimein. Parhaimmiksi ollaan todettu Pampersit, mutta tosiaan oikea koko on niissäkin a ja o!\nMaria - 14.09.2009 - 07:03\nMeillä alkoi kertsit yöllä flaskaamaan joskus noin 4-5kk iässä, juurikin kyljestä. Se loppui sillä että vaihdettiin kestovaippoihin yöllä, sellaisiin sisävaippoihin joissa oli kyljisä paaaaljon imua ja päällä villahousut.\nmonstera - 14.09.2009 - 09:23\nMeillä kestoillaan mutta öisin on useimmiten kertikset käytössä. Nyt kun eletään siirtymävaihetta koosta 3 kokoon 4 eivätkä kummatkaan oikein istu, niin käytämme villavaippahousuja siinä päällä varmistuksena.\nHeidi M - 15.09.2009 - 11:40\nTäällä kans ollaan siirtymässä liberon kolmosesta neloseen ja molemmat falskaa yöllä. Päivisin näiden kanssa ei mitään ongelmia vaikka olis montakin tuntia ja täysiä! Viime yönä poika oli vajaassa kolmessa tunnissa märkä vaikkei vaippa olis edes täysi! Pippeli siististi viikattu alas mutta liekö se sielä pysyy sitten..


Valtion velan lisääminen - Suullinen kyselytunti 191/2002 - Puheenvuorot\nValtion velan lisääminen\nAnneli Jäätteenmäki (kesk):\nArvoisa puhemies! Me olemme täällä eduskunnassa hyväksyneet muutamia viikkoja sitten budjetin, ja tänä päivänä valtiovarainministeri Niinistö on tullut julkisuuteen ja lausunut, että Suomen valtion tulee ottaa lisää velkaa 500 miljoonaa euroa, jopa miljardi euroa. Kysyisin:\nMiten tähän on tultu? Vielä vuosi sitten puhuttiin hallituksen taholta triplasta eli siitä, että valtionvelkaa maksetaan takaisin, veroja kevennetään ja palveluja parannetaan, ja nyt tässä haastattelussa puhutaan lisävelasta ja mahdollisista leikkauksista.\nArvoisa puhemies! Tähän on tultu kiitos eduskunnan sitkeän toiminnan viimeisen noin puolentoista vuoden aikana, jolloin säännönmukaiseen keskusteluumme täällä on liittynyt se, että valtiovarainministeriö kuitenkin aliarvioi verotuloja, mistä puolestaan on johtunut se, että eduskunta on arvioinut menotkin sitten uudelleen vähän niin kuin yliarvioinnin puolella.\nMutta ihan noin vakavasta asiasta ei ole kysymys. Tänä vuonna siis kokonaisvelkamäärä nousee pitkälti toiselle miljardille eurolle. Lisää joudutaan mahdollisesti rahoittamaan 300—800 miljoonaa euroa, riippuu nyt vähän, miten tilanteet kehittyvät. Tiedossa oli silloin pari kuukautta sitten, että esimerkiksi palkankorotukset, joita ei silloin vielä tiedetty, ovat budjetoimatta, ja nehän pitää nyt ottaa sitten huomioon.\nToinen seikka, pääasia, toinen suuri erä, liittyy jälleen kerran siihen, että kertyneestä kokonaisveropotista kuntien osuus on odotettua suurempi johtuen siitä, että (Puhemies koputtaa) pääomatulot ovat pienentyneet, ja valtion osuushan yleensä on silloin suurempi, mitä enemmän pääomatuloja tuossa kokonaispotissa on.\nArvoisa puhemies! Ymmärsin valtiovarainministeri Niinistön vastauksesta, että hallitus ei itse asiassa ole tähän asiaan millään tavalla syyllinen vaan se, että eduskunta on hieman näitä menoja lisännyt, on pääsyy. Kysyisinkin valtiovarainministeri Niinistöltä:\nEikö hallituksen olisi pitänyt jo varhaisessa vaiheessa ryhtyä toisenlaisiin toimenpiteisiin, että Suomeen olisi syntynyt lisää työpaikkoja, lisää yrittäjiä, lisää taloudellista kasvua? Eli talouspolitiikan olisi pitänyt tukea työttömyyden alentamista ja työllisyyttä. Miksi te ette ole näitä keinoja esittäneet?\nArvoisa puhemies! Jos nyt sitten halutaan vähän muistella menneitä, kun kysyitte, miksei hallitus tehnyt niin: Miksi täällä on ollut niin voimakas epäluulo siihen, että talous menee liian hyvin? Ei ole kovin paljon aikaa siitä, kun suunnilleen niiltä tuoleilta vielä kuulin jostain kiiluvasilmäisestä velanmaksusta. Kyllä se pitää paikkansa. (Ed. Ala-Nissilä: Ei, vaan vasemmalta!) — Pitää paikkansa sekin, ed. Ala-Nissilä. — Ihminen on näköjään niin rakennettu, kansanedustajakin, että jos pikkuisen paremmin näyttää menevän, siitä sitten aukeaa auvoinen huomen sillä tavalla, ettei ollenkaan haluta ymmärtää, että joku voitto voi olla satunnainen. Mutta kyllä ainakin riittävästi sitä sanomaa minun mielestäni on tänne tuotu.\nArvoisa puhemies! Ehkä tässä tilanteessa, jossa on toki epävarmuuksia paljon, talouselämän vakauden ja opposition yörauhan lopullinen vienti on ehkä tarpeetonta.\nKun käy läpi valtiovarainministeri Niinistön syksyisiä puheita aina kunkin vuoden talousarviosta, niin voisiko valtiovarainministeri kertoa, miten teidän syyskuun 2001 puheellenne on käynyt vuonna 2002. Te ennakoitte ylijäämän jäävän 700 miljoonaan euroon, jota sitäkään ihan kaikkea ei voida velanmaksuun käyttää. Paljonko me käytimme viime vuonna velkaan? Te sanoitte vuonna 2001 syksyllä, että laskennallinen valtion kokonaisvelka, emuvelka, kasvaisi Suomelle vuonna 2002. Me olemme kyllä tottuneet tähän mustan maalin käyttöön, mutta ehkä nyt näin vaalien alla opposition hermostuttaminen on tarpeetonta.\nArvoisa puhemies! Nyt hivenen epäilen siteeraamiskykyänne, mutta joka tapauksessa vuonna 2002 kehysratkaisun yhteydessä esitin hallitukselle, että yritetään yksityistää vähän enemmän kuin budjetissa oli, ja nimenomaan sen ansiosta vielä viime vuonna selvittiin kuiville, että yksityistettiin vuoden aikana enemmän kuin mitä budjetissa oli arvioitu, huolimatta ehkä teidänkin vastustuksestanne.\nMutta mitäs teidän puheillenne on käynyt? Vajaa kuukausi sitten te närkästyitte, kun jouduin oikaisemaan teitä, kun te väititte nimittäin, että meillä on paljon varaa, meillä on paljon ylijäämää, huolimatta siitä, että hyvin oli silloinenkin velkamäärä, 600 miljoonaa euroa, tiedossanne. Nyt joudun kertomaan, että se on tuplat, huolimatta siitä, että silloinkin epäilitte, että valtiovarainministeri puhuu omiaan, kun valittelee ja varoittelee.\nArvoisa puhemies! Tähän keskusteluumme viime joulukuulta voidaan tutustua. Siinä hyvin tarkkaan käytin valtiovarainministerin omia vakaus- ym. selvityksiä ja ministeri itse tulkitsi ja kielsi ne. Se mitä ministeri on puhunut täällä 2001 ja 2002 syksyllä, löytyy pöytäkirjoista, ja näitä olisi hyvä verrata valtiovarainministeriön itsensä myös toteutuneeseen. Varovaisuutta tarvitaan, mutta ei niin kuin ehdoin tahdoin tarkoituksellista harhaanjohtamista. (Ed. Pekkarinen: Tämä on hallituksen sisäinen väittely! Pääministerin pitää puuttua asiaan!)\nArvoisa puhemies! Vuonna 2001 keväällä, toukokuussa, esittelin täällä lisätalousarvion, jossa näytti olevan velan lyhennystä aika laillakin. Muistan silloin väittäneeni, että nyt on kysymys satunnaisesta lottovoitosta, älkää panko näitä kiinteisiin menoihin, jolloin, ed. Rajamäki, teidän ryhmänne vastaus oli, että alle 2 miljardin Suomen markan ei synny mitään sopimusta, 2 miljardia vähintään on käytettävä juokseviin menoihin, ja se melkein tuli käytettyä. Mitä sitten tulee aivan viimeisiin uutisiin, niin tänään on jouduttu tuskailemaan sen kanssa, että nyt alkaa niin monta tiehanketta seuraavan neljän vuoden aikana, ettei valitettavasti kaikkiin löydy rahaa. linkki tähän\nArvoisa puhemies! Oikeastaan tekisi mieli sanoa pääministerille, että otan osaa, koska nythän teidän omat keikuttavat venettä kaiken aikaa. Tämä on paha merkki tilanteessa, jossa viimeiset uutiset kertovat selvää kieltä siitä, että teidän budjettinne on alijäämäinen. Lisäksi työttömyyden lasku on pysähtynyt. Kun te lähditte liikkeelle, työttömiä oli 448 000 työministeriön mukaan. Tuoreimman työministeriön laskun mukaan on 304 000 työtöntä, eikä tilastoinnissa ole tapahtunut mitään muutosta. Arvoisa pääministeri, kuukausien ajan teidän hallituksenne on seisonut tumput suorina ja sanonut, että talouden kasvu vetää ja auttaa tilannetta ja ennen pitkää tulee Sailas esityksineen ja auttaa. Aiotteko vielä tehdä jotain näitten uutisten, joita on tullut, joissa kerrotaan, että työttömiä tulee lisää kaiken aikaa, niitten pelkotilojen, mitä ne aiheuttavat, (Puhemies koputtaa) vähentämiseksi ja työllisyystilanteen parantamiseksi? linkki tähän\nArvoisa puhemies! Olen kaksi vuotta sitten tammikuussa varoittanut siitä, että menemme kohti huonompia aikoja, työttömyys saattaa nousta. Näin ei kuitenkaan ole käynyt onneksi, koska meidän taloutemme on niin hyvässä kunnossa, vaan työministeriön luvuilla työttömyys on laskenut. Se on laskenut nimenomaan Itä- ja Pohjois-Suomessa viime aikoina. Nyt kansainvälisestä taloustilanteesta johtuen nimenomaan vientiteollisuus on vaikeuksissa. Hallituksella on valmiudet puuttua paikallisiin tilanteisiin, ja näin jo tehdään. Siihen pitää tarvittaessa löytyä lisää voimavaroja. Mitä tulee valtiontalouden tasapainoon, niin me olemme todella tehneet kaiken tämän: olemme maksaneet velkaa, ja se tulee pysymään eurooppalaisittain alhaisella tasolla suhteessa bruttokansantuotteeseen; olemme alentaneet veroja Ahon hallituksen huipputasolta, sekä palkansaajien että eläkkeensaajien, alemmaksi kuin ennen Ahon hallitusta; olemme myös voimakkaasti kehittäneet tällä kaudella hyvinvointivaltiota. (Puhemies koputtaa) Se on vaan niin, että opposition vaatimukset menojen kasvusta ovat olleet aivan käsittämättömiä. (Puhemies koputtaa) Ed. Hyssälä, esititte 17 miljardia markkaa terveydenhuoltoon. Ed. Jäätteenmäki kirjoitti Ilkassa, että 8 miljardin veronalennukset pitäisi tehdä (Puhemies koputtaa) vähennyksillä. Nämähän ovat aivan mahdottomia. Teillä ei ole mitään kanttia puhua siitä, että valtiontalous olisi jotenkin (Puhemies koputtaa) hallituksen toimenpiteiden johdosta vaarassa. linkki tähän\nArvoisa herra puhemies! Jätetään omaan arvoonsa nämä pääministerin luvut. (Hälinää) Mutta olisin sanonut pääministerille, kun te totesitte, että te ryhdytte joihinkin paikallisiin toimenpiteisiin työttömyyden alentamiseksi, että me emme ole täällä eduskuntana kuulleet hallitukselta mitään keinoja, mitä te tulette esittämään vielä loppukautenanne, että tämä vakava työttömyystilanne paranisi. Ei tässä nyt kannata tilastoilla temppuilla, vaan nyt kannattaa ryhtyä toimenpiteisiin, että ihmiset saavat työtä. Ihmiset haluavat työtä. Työstä on puute, ja hallitukselta odotetaan toimenpiteitä. linkki tähän\nPuhemies! Vaalikeskustelua käydään, ja siinä tietysti kaikki puolueet esittävät omat lääkkeensä työllisyyteen. Minä olen valmis jatkamaan tätä keskustelua täysin konkreettisesti sen sijaan, että samaa levyä pyöritetään joka päivä nimenomaan oppositiojohtajan puolelta. Tilastohan kertoo, että vaikeasta taloustilanteesta huolimatta työministeriön luvuilla työttömyys on edelleen laskenut. (Ed. Hyssälä: Tämä on samaa levyä!) Se kertoo siitä, kuinka vahva meidän taloutemme on, kuinka suuri merkitys on sillä, että meidän taloudessamme on perusvakaus. Luotetaan tulevaisuuteen. Nyt on vaikeita aikoja, mutta me näistä selviydymme. Sitten tarvitaan uusia lääkkeitä, minä korostan, nimenomaan työttömyyden vaikeimpiin muotoihin: pitkäaikaiseen ja toistuvaistyöttömyyteen. Tarvitaan aluepolitiikassa (Puhemies koputtaa) uusia painotuksia vaikeimmille alueille. Jatketaan vaalikeskustelua täällä vaikka tässäkin salissa, eihän se mitään. linkki tähän\nArvoisa puhemies! Tuo keskustan luoma uusi matematiikan malli, että voi ottaa vaikka kuinka paljon lisää lainaa, jotta saadaan lisää menoja, ja samanaikaisesti kritisoidaan hallitusta siitä, että otetaan lainaa, ei oikein minulle aukene. Mutta olisin halunnut kuitenkin ministeri Niinistöltä kysyä sitä, että kun te nyt kuitenkin olette tuoneet julkisuuteen huolestuneisuutenne talousnäkymistä ja myöskin mahdollisista uusista leikkauksista, eikö kuitenkin olisi järkevämpää, että mietittäisiin, mitä voidaan todellakin tehdä vielä enemmän, jotta kotimarkkinat pyörivät, eikä niin, että lähdetään nyt tavallaan ihmisiä säikyttelemään siitä, että leikkauslistoja on odotettavissa, koska silloin käy juuri niin, että ihmiset säikähtävät tilannetta entisestään eivätkä uskalla kuluttaa. Nyt kun vienti ei vedä — ja se ei johdu kotimaisista tekijöistä, vaan kansainvälisistä tekijöistä — silloin pitäisi nimenomaan miettiä sitä, miten saadaan kotimarkkinat pyörimään. Kysyisinkin, ministeri Niinistö, onko teillä lääkkeitä tähän. linkki tähän\nArvoisa puhemies! Toivottavasti tässä ei nyt viitata elvytysaikeisiin, joita näköjään on aina liikkeellä. Kaikki kansainväliset esimerkit ja erityisesti Suomen menneisyyden esimerkit osoittavat, että elvyttävällä politiikalla saadaan aikaiseksi huomattavaa menojen nousua, mutta ei juurikaan vastaavaa tulostusta. Näin valitettavasti on käynyt. Kuten pääministeri totesi, eihän meidän tilanteemme ole sinänsä huono, ainakaan eurooppalaisittain verrattuna, paremminkin parhaasta päästä; sarja on kovin huono vain.\nSen tilanteen edessä me olemme, emme ehkä seuraavan neljävuotiskauden aikana, mutta sitä seuraavan kyllä, että kustannustaso nousee julkisella sektorilla huimasti ikääntymisen myötä. Tässä eletään nyt niitä vuosia, jolloin joko kannetaan vastuuta vähän omaa nenää pidemmälle tai sitten ei kanneta. Minusta minun tehtäviini kuuluu varoittaa siitä, (Puhemies koputtaa) erityisesti vaalien alla, että tämäkin näkökulma, tulevaisuudesta vastaaminen, olisi otettava huomioon.\nArvoisa puhemies! Tästä voisi tietysti jatkaa, kun tämä keskustelu on ministeri Niinistöä vastaan kohdistunut, siitä että teidän puolueenne esitti vaaliohjelmaan, että alennetaan veroja semmoiset pari miljardia euroa.\nMillä tavalla tämä arviointi, minkä te äsken esititte, on sopusoinnussa? Mistä te aiotte ottaa ne veronalennusvarat, vai ryhdyttekö vihdoinkin pistämään harmaan talouden kuriin? Siellä olisi rahaa, 2,5 miljardia vuositasolla olisi saatavissa rahaa, myöskin teidän veroaleenne.\nArvoisa puhemies! Tässä nyt on tietysti suuri houkutus kertoa, että kaikki ongelmat olisivat ohi, jos työllisyyttä olisi enemmän tai jos harmaata taloutta torjuttaisiin. Sekä työllisyyttä on edistetty että harmaata taloutta torjuttu. Kaikkea ei vain saada maksimikuntoon, se on aivan selvä, näin monimuotoisessa yhteiskunnassa. Minäkin toivoisin, että harmaata taloutta kyettäisiin tehokkaammin torjumaan.\nMitä sitten tulee mahdollisiin veronalennuksiin, niin minun sanomani myöskin on se, että nyt pitäisi olla painopisteajattelua sekä menoilla keskenään ja veroilla keskenään että vuorovaikutusta menojen ja verojen välillä. Nimenomaan painopisteajattelu elikkä tällainen arvovalinta olisi syytä ottaa kerrankin vakavissaan, eikä niin kuin siitä on ollut tapana vain puhua.\nArvoisa herra puhemies! Minun mielestäni hallituksella ei ole minkäänlaisia taloushuolia. Puheenjohtaja Jäätteenmäki on opettanut Suomen kansalle uutta talousoppia, jonka mukaan noin 2,7 miljardin veronkevennykset ja 1,8 miljardin euron menonlisäykset voidaan tehdään nollakasvun olosuhteissa. Vaikka huonosti menisi, niin huonosti ei varmasti tule menemään, että nollakasvuun joudutaan, ja kun nollakasvun olosuhteissa kaikki tuo voidaan tehdä, niin ei hallituksella ole huolen häivääkään.\nMitä sitten tulee ministeri Niinistön puheenvuoroon, niin se oli mielestäni hyvin perusteltu. Se muistuttakoon meille kaikille, että ei voida menoja lisätä ylenmääräisesti. Kokoomus on tehnyt vaaliohjelman, joka on pidättyväinen menojen lisäyksessä. Sen sijaan olemme pitäneet tärkeänä työnteon verotuksen keventämistä talouskasvun vauhdittamiseksi. Kysyn ministeri Niinistöltä:\nMitä keinoja hallitus ajattelee tarvittavan Suomessa, jotta talouskasvua ja sitä kautta työllisyyttä voitaisiin tukea?\nArvoisa puhemies! Voin vastata vähän ikään kuin menneestä. Ainakin minä olen uskonut — ne molemmat pääministeri Lipposen hallituksen talouspolitiikan linjassakin näkyvät — että tärkeää on luottamuksen rakentaminen. Parhaiten julkinen sektori täyttää tehtävänsä, jos se kykenee antamaan sellaisen signaalin taloudessa toimiville, että me hoidamme kyllä perusasiat, sen että rakenteet säilyvät, että niihin voi turvautua — voi olla, ettei se ole mitään luksusta, mutta että jotain on, joka säilyy. Silloin talouden vakaus on eräs keskeinen elementti. Tähän minä ainakin olen uskonut, ja minusta siinä, jos arvioida saa, on viime vuosina laman jälkeen johdonmukaisesti myöskin kyetty etenemään ja onnistumaan.\nSuvi-Anne Siimes (vas):\nArvoisa puhemies! Oikeastaan jatkan tästä, mihin ministeri Niinistö lopetti, nimittäin vastauksena ed. Outi Ojalan kysymykseen: On täysin relevanttia kysyä tietenkin, mitä tapahtuu kotimaiselle kysynnälle ja kuluttajien luottamukselle, jos turhan heppoisin perustein lähdetään luomaan liian synkkää uhkakuvaa siitä taloudellisesta tilanteesta, mikä on edessä. Siinä mielessä tämä linja, mitä Lipposen hallituksessa on harjoitettu, että luottamukseen on satsattu, on ollut oikea.\nAlun perin pyysin kuitenkin puheenvuoroni siitä syytä, että tämä ensimmäinen vastaus, minkä ministeri Niinistö antoi ed. Ojalan kysymykseen, oli väärä (Naurua). Haluaisin vain sanoa ihan lähiajan taloushistoriasta nyt sen, että ei se nyt ihan niinkään ole, että kaikki yritykset elvyttää olisivat Suomessa tai Euroopassa epäonnistuneet. Toisaalta ne paikallisen totuuskomission selvitykset 90-luvun lamasta selviämisestä kertovat, että pieni elvyttäminen ajoissa 90-luvun alussa olisi voinut säästää meitä jopa siltä (Puhemies koputtaa) työttömyyden kasvulta, jonka Ahon hallitus jätti perinnöksi vuonna 95.\nArvoisa puhemies! Pääministeri Lipponen viittasi täällä terveydenhuoltoon ja sen rahavaateisiin. Arvoisa pääministeri, tiedättekö, että teidän hallituskausinanne Suomen terveydenhuolto on ajautunut kriisiin? Meillä on yli 100 000 potilasta leikkausjonoissa, ihmiset eivät pääse lääkäriin ja hoitohenkilökunta uupuu. Olen ymmärtänyt, että on laajasti sitouduttu sekä hallituksen että oppositionkin piirissä Kansallisen terveyshankkeen toteuttamiseen ja sen vaatimaan rahoitukseen.\nMinkä takia hallitus ei esittänyt tämän vuoden budjettiin hankkeen vaatimaa rahoitusta? (Ed. Zyskowicz: Lisää rahaa, lisää rahaa!) Nyt olemme sen tosiasian edessä, että Kansallinen terveyshanke takkuilee, se ei ole edistynyt sillä tavalla kuin toivottiin ja ministeriön esittämä rahoitus, 150 miljoonaa euroa, typistyi noin puoleen siitä, mikä olisi tarvittu, jotta tämä hanke menee eteenpäin. Oletteko valmiita sitoutumaan siihen, että Suomen sairaat hoidetaan ja että kaikki pääsevät lääkäriin ja leikkauksiin?\nAlkuperäinen kysymys koski valtion velanottoa, mutta vastaako pääministeri tähän?\nArvoisa puhemies! On aivan täydellistä puuta heinää, että Suomen terveydenhuolto on jossain totaalisessa kriisissä.\nMeidän terveydenhuoltomme on maailman parhaisiin kuuluvia, siihen (Ed. Stenius-Kaukonen: Ei kannata noin paljon liioitella!) panostetaan nyt satoja miljoonia vanhoja markkoja per vuosi; 150 miljoonaa euroahan lähenee jo miljardia vanhaa markkaa. Tätä tehdään nyt kahtena vuonna peräkkäin. Siellä on lisäeriä leikkausjonojen lyhentämiseen, hoitoalan työttömyys on eniten laskenut, uusia virkoja tulee, niitä kokoaikaistetaan, koko ajan panostetaan. Mutta ed. Hyssälä, eihän tämä kaikki rahalla hoidu. Kyllä pitää sairaanhoitopiireissä ja niissä kunnissa, jotka vastaavat terveyskeskuksista, myöskin tehostaa toimintaa. Ei hyvinvointivaltiota rakenneta vain sillä tavalla, että Hyssälän linjalta miljardikaupalla vain pumpataan lisää. Kuka sen maksaa? Kuka maksaa hoitoalan palkankorotukset, jotka nyt ovat tulossa, enemmän kunta-alalle kuin muille sektoreille.(Ed. Stenius-Kaukonen: Jonossa oleminen maksaa!) On pakko tehostaa toimintaa. (Puhemies koputtaa) Tässä ollaan tehokkaasti puuttumassa terveydenhuollon tilanteeseen, jossa on todella ongelmia, paremmin kuin koskaan aikaisemmin. Mutta sitoutukaa, ed. Hyssälä (Puhemies koputtaa) ja ne 170 kepujohtoista kuntaa, myös siihen, että tätä toimintaa kehitetään ja tehostetaan. (Hälinää) Muuten me olemme täysin umpikujassa hyvinvointivaltion kanssa. Ei aloiteta kansanterveyskeskustelua tämän valtion velanottoa koskevan kysymyksen yhteydessä, vaikka myönnänkin vielä viimeisen puheenvuoron ministeri Biaudet’lle.\nEva Biaudet (r):\nArvoisa puhemies! Pääministeri vastasi tietenkin erittäin hyvin, mutta haluan vain korjata sen väärinkäsityksen, että Kansallinen terveysprojekti ei suinkaan takkuile. Se ei ole ainakaan hallituksen käsitys eikä myöskään istuvan ministerin käsitys. Meneillään on yli 40 eri osallishanketta, jotka itseasiassa etenevät erittäin hyvin. Mutta tietenkin on niin, että kuntien aktiivisuudesta siellä kentällä, siitä miten hyvin voidaan kumppanuudessa hoitaa tämä, siitä lopputulos on kiinni. linkki tähän


Demokraatti.fiAvi määräsi pakolliset terveystarkastukset Rauman telakan työmaille – uusia tartuntoja tällä viikolla neljä | Demokraatti.fi\n13.10.2021 12:57 ・ Päivitetty: 13.10.2021 12:57\nAvi määräsi pakolliset terveystarkastukset Rauman telakan työmaille – uusia tartuntoja tällä viikolla neljä\nLounais-Suomen aluehallintovirasto on antanut määräyksen pakollisista terveystarkastuksista Rauman telakan työmaille.\nPäätös on tehty koronatartuntojen leviämisen hillitsemiseksi, avi kertoo tiedotteessaan.\nMääräys koskee terveystarkastusten järjestämistä ja niihin osallistumista Rauma Marine Constructions (RMC) Oy:n työmaiden alueella.\nAluehallintovirasto on Satakunnan sairaanhoitopiiriä ja Rauman kaupunkia kuultuaan todennut velvoitteet tarpeellisiksi ja välttämättömiksi, tiedotteessa kerrotaan.\nAluehallintovirasto korostaa, että koronavirus tarttuu henkilöstä toiseen erityisen herkästi lähikontaktissa, eli muun muassa telakkatyömaiden yhteiskuljetuksissa ja yhteismajoituksissa.\n– Ulkomaalaisten työntekijöiden matala rokotekattavuus lisää virustartuntojen riskiä ja vakavien tautimuotojen hoidon tarvetta. Päätöksellä pyritään katkaisemaan tartuntaketjut ja kannustamaan työntekijät rokottautumaan nykyistä kattavammin, tiedotteessa todetaan.\nKoronatilanne on yrityksen mukaan rauhoittumassa Rauman telakalla tänään päätökseen saatujen laajojen testauksien myötä. Tiedotteen mukaan uusia tartuntoja löytyi tämän viikon testauksissa neljä. Yhteensä tartuntoja on 17. syyskuuta alkaen todettu 213. Telakan ulkopuolisia jatkotartuntoja on todettu ryppään aikana erittäin vähän.\n– Keväästä asti teettämiemme satunnaistestien jatkaminen on nyt äärimmäisen tärkeää, sillä niiden avulla pystyimme havaitsemaan syksyn ryppään aikaisessa vaiheessa. Satunnaistestit, muut kattavat koronatoimet ja ensiluokkainen yhteistyö Rauman kaupungin terveysviranomaisten kanssa mahdollistivat laajan epidemian taltuttamisen alle kuukaudessa, kertoo Rauma Marine Constructionsin varatoimitusjohtaja ja koronaohjausryhmän puheenjohtaja Timo Suistio tiedotteessa.