Työajan pidennys hämmentää\nHallitus kokeilee yksityisiä palveluja\nTavoitteena kaikille sama työaikalaki\nTyöajan seuranta on helpppoa\nRobottibussi täydentää liikennettä\nSuomen valta voi vähetä EU:ssa\nLiitolle uusi kunniapuheenjohtaja\nTarinoista syntyy legoluomuksiaVAKIOT3\nJäsenpisteKANNEN KUVA: Marja Seppälä2Jätevoimalan\ns. 14Insinöörien, insinööriopiskelijoiden ja muiden\ntekniikan ammattilaisten järjestölehti.\n2016 / 15.12.\nJari Rauhamäki / PäätoimittajaKoulutuspolitiikan punainen\nlanka hukassaSipilän hallituksen koulutuspolitiikkaa ei voi syyttää\nainakaan liiallisesta johdonmukaisuudesta. Koulutusleikkaukset vaihtuivat valtion omaisuuden myynnillä katettavaksi korkeakoulujen pääomittamiseksi\nilman suurta tuskaa. Ministeri on antanut omat perustelunsa\nja asettanut pääomittamiselle reunaehtonsa, mutta suuren\nyleisön silmissä toiminta voi näyttää tempoilevalta.\nSelkeä tulevaisuuden näkymä puuttuu myös toisen asteen\nammatillisen koulutuksen uudistamisen suunnasta. Joka\ntapauksessa uudistuksen kanssa tulee kiire: lakiluonnos on\nedelleen raakile, vaikka uuden lain mukaan pitäisi toimia\nvuoden 2018 alusta. Muun muassa ammatillista väylää pitkin jatkavien opintopolkuun tulee ylimääräisiä mutkia, kun\nheillä on valittavanaan vain pääsykoeväylä jatko-opinnoille.\nMyös niin sanotun duaalimallin säilyttämisen puolesta kyllä\npuhutaan, mutta osa toimista kertoo muuta tai ainakin herättää epäilyksiä.\nSamaan aikaan eri puolilla maata on käynnissä korkeakoulujen rakenteellisia kehittämishankkeita. Jokaisella\nalueella näyttää olevan omat sääntönsä ja tavoitteensa. Jossakin kiinnostaa selkeä korkeakoulun ja ammattikorkeakoulun\nvälinen fuusio, toisaalla taas kampusmalli eli resurssien yhteiskäyttö, kolmas vannoo opintopolkujen eli yhteisen koulutustarjottimen nimeen. Ja on alueita, joissa motiivi koulutusrakenteiden uudistamiseen on turvata oman opinahjon\nolemassaolo vailla yleviä koulutuspoliittisia tavoitteita.\nVaihtoehtoja paikalliseen rakenteiden uudistamiseen ja\nkoulutuksen kehittämiseen on paljon ja kaikki tuntuvat elävän omaa elämäänsä ilman selkeää koordinaatiota ja tavoitteen asettamista. Suomi on kuitenkin pieni maa ja resurssit\nrajalliset. Jos joku ei pian vihellä pilliin ja ota tilannetta haltuunsa, meillä on tulevaisuudessa useita erilaisia yhteistyön\nmalleja omine paikallissääntöineen.\nKoulutuspolitiikkaan tarvitaan kapellimestaria, jolla on\ntahtipuikko tiukasti käsissään. Sooloilun sijaan uudistajat on\nvähintäänkin saatava samaan orkesteriin, mielellään vielä\nsoittamaan yhteistä kappaletta. Koulutuksessa resursseja ei\nole nyt eikä tulevaisuudessa hukattavaksi. Uudistusten on\npalveltava koulutuksen laatua ja tutkimusta. Koulutuspolitiikassa tarvitaan myös kykyä reagoida nopeasti työvoiman\nkysynnässä tapahtuviin muutoksiin.3BITTIKATTAUSJanne LuotolaKOONNUT: Kirsi TamminenInsinööriliitto juhlisti Kunnon työn päivää 7. lokakuuta Narinkkatorilla Helsingissä. Tapahtumassa pääsi allekirjoittamaan lakialoitteen opiskelemisesta\ntyöttömyysturvalla. Mukaan sai makkaraa ja ilmapallon, joka kampanjoi nollasopimuksia vastaan.7,7 %\nTilastokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan\ntyöttömiä oli syyskuussa 204 000, mikä oli 21 000\nvähemmän kuin vuosi sitten. Työttömyysaste oli 7,7\nprosenttia, kun se edellisvuoden syyskuussa oli 8,4\nTyöllisiä oli 7 000 enemmän kuin edellisvuoden\nsyyskuussa. Heinä-syyskuussa työttömyysaste oli 7,6\nprosenttia, kun se vuotta aiemmin oli 8,4 prosenttia.Osallistu koulutuksiin\nInsinööriliitto järjestää loppuvuonna useita koulutuksia eri puolella maata. Niissä liiton asiantuntijat\nopettavat muun muassa työnhakua, työhaastattelussa olemista ja asioita yksityisyyden suojasta.\nTutustu tarkemmin: www.ilry.ﬁ/koulutukset4Neljä suomalaisyritystä\nEU:n Horisontti 2020 -ohjelmasta on myönnetty 50 000 euron innovaatioihin tarkoitettu\navustus neljälle suomalaiselle\nyritykselle. Tarjolla on myös\njonka avulla voi tunnistaa\nhaitallisia ainesosia sisältäviä\nkosmetiikkatuotteita. Sovellus osaa suositella vaihtoehtoja esimerkiksi allergisoiville\nkehittää nopeaa ja tehokasta\nmenetelmää betonirakenteisten siltojen korjaukseen ja\nhuoltoon. Menetelmän odotetaan puolittavan työmäärän ja\nkorjausajan sekä vähentävän\nmäärää 90 prosenttia.Oululainen Brightplus\nvalmistus- ja prosessointiteknologiaan. Näin syntyy tietonäyttöjä maailmanmarkkinoille.\nVantaalainen Oceanvolt kehittää päästöttömiä, kevyitä,\nluotettavia ja huoltovapaita\nsähköisiä voimansiirtojärjestelmiä. Ne korvaavat veneissä\nkäytettäviä pieniä ja keskisuuria dieselmoottoreita.\nHorisontti 2020 on EU:n\nsuurin tutkimus- ja innovointiohjelma. Sen kautta on lokakuussa myönnetty 9,1 miljoonaa euroa avustuksia 189\npk-yritykselle 24 maasta.\nKoko ohjelman budjetti on\n77 miljardia euroa seitsemän\nTyöterveyslaitoksen julkaiseman Työterveyshuolto Suomessa\n2015 -katsauksen mukaan suomalaisten työterveyshuollon palvelut tuottavien yksiköiden koko on kasvanut ja määrä supistunut koko 2000-luvun ajan.\nSuomalaisista palkansaajista 96 prosenttia on työterveyshuoltopalvelujen piirissä ja kattavuus on parantunut tasaisesti.\nEnnaltaehkäisevän työn osuus työterveyshuollossa on kasvanut.\nSuomessa toimi viime vuoden lopussa yhteensä 406 työterveysyksikköä. Vuoteen 2010 verrattuna työterveysyksiköiden\nlukumäärä on vähentynyt noin 14 prosenttia.\nTyöterveyslääkäreiden ja työterveyshoitajien käyttämä aika\ntyöpaikkaselvityksiin on selvästi lisääntynyt. Myös tietojen antaminen, neuvonta ja ohjaus korvattavana toimintana ovat lisääntyneet.\nVaikka ennaltaehkäisevien toimien osuus on kasvanut, ne\nmuodostavat edelleen vain noin 40 prosentin osuuden työterveyshuollossa tehtävästä työstä. Lähes 90 prosenttia henkilöasiakkaista saa työterveyshuollosta myös sairaanhoidon palvelut.\nTyöterveyshuollossa toimivien lääkäreiden, fysioterapeuttien ja\npsykologien toimien määrä on lisääntynyt 2000-luvulla.Sairaanhoidon\nEU:n Suomelle vuonna 2008 asettama 38 prosentin uusiutuvien energialähteiden käyttötavoite energian loppukulutuksesta\nvuodelle 2020 saavutettiin ensimmäisen kerran virallisesti jo\nMaalia on siirretty 50 prosentin käyttötavoitteeseen 2020-luvulla. Energiaomavaraisuuden osalta tavoite on nyt 55 prosenttia.\nViime vuonna fossiilisten polttoaineiden osuus kokonaisenergiankulutuksesta oli 37 prosenttia ja uusiutuvan energian\nvastaavasti 35 prosenttia. Tämän vuoden lopulla tilanne kääntynee päinvastaiseksi.\nUusiutuvan energian osuus on noussut siitä huolimatta, että\nhakkeen kulutus on ollut laskussa kolme viimeistä vuotta. Uusiutuvan energian tuotannosta 73 prosenttia on silti peräisin\npuuraaka-aineesta. Puuenergian käyttöä lisäävät investoinnit.\nEnsi vuonna starttaavat Äänekosken biotuotetehdas ja Naantalin monipolttoainelaitos lisäävät puun hankintaa jo kuluvana\nvuonna. Investointien ketju jatkuu Lahden energian Kymijärvi\nIII-laitoksen rakennusinvestoinnilla.Tilastokeskuksen mukaan teollisuuden tuottajahinnat laskivat\nkeskimäärin 1,4 prosenttia vuoden 2015 syyskuusta vuoden\n2016 syyskuuhun. Kotimaahan myytyjen teollisuustavaroiden\ntuottajahinnat laskivat 1,1 prosenttia, kun taas vientitavaroiden\ntuottajahinnat laskivat 1,8 prosenttia.\nVientihintoja laski erityisesti elektronisten laitteiden sekä\nkemikaalien ja kemikaalisten tuotteiden halpeneminen edellisen vuoden syyskuusta. Hintojen laskua hillitsi etenkin paperituotteiden kallistuminen.\nTuontihintojen laskuun puolestaan vaikutti erityisesti kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden sekä elintarvikkeiden halpeneminen edellisen vuoden syyskuusta. Hintojen laskua hillitsi\netenkin koneiden ja laitteiden kallistuminen.\nElokuusta syyskuuhun teollisuuden tuottajahinnat nousivat\n0,3 prosenttia. Nousu johtui pääasiassa metallien jalostuksen\nkallistumisesta edelliseen kuukauteen verrattuna.\nPalvelujen tuottajahinnat nousivat Tilastokeskuksen mukaan 0,2 prosenttia vuoden 2016 kolmannella vuosineljänneksellä edellisen vuoden vastaavasta neljänneksestä.\nPalvelujen tuottajahintoja nosti etenkin liikkeenjohdon\nkonsultointipalvelujen sekä postin yleispalvelujen kallistuminen vuoden takaisesta. Kokonaisindeksin nousuun vaikuttivat\nmyös ohjelmistojen ja niihin liittyvien palvelujen kohonneet\nHintojen nousua hillitsi muun muassa tieliikenteen tavarankuljetusten, meri- ja rannikkovesiliikenteen tavarankuljetusten sekä liiketilojen vuokrien halpeneminen. Toiseen vuosineljännekseen verrattuna palvelujen tuottajahinnat pysyivät\nkeskimäärin ennallaan.5BITTIKATTAUSVielä ehdit vastata\nJärjestöjohtajaLiitto on yhteinen asiaUsein kuulee heittoja, joiden mukaan aika\non ajanut ay-liikkeen ohi. Jatkoksi seuraa\nvuodatus, että ay-liike ei suostu luopumaan\nsaavutetuista eduista, on ei-liike tai kiinni\nmenneessä. Nyt viimeisempänä talousnobelisti Bengt\nHolmströmin mukaan ammattien rajat ovat liudentuneet niin, ettei ay-liikettä tarvita eri ammattikuntien asioiden edunvalvojana.\nAika monesta asiasta on luovuttu nykyisen talouslaman aikana. Kokonaisuutena useiden miljardien kustannukset on siirretty työnantajilta työntekijöille, minkä seurauksena ostovoima on laskenut\nuseampana vuonna peräkkäin. Ei-liike on ollut usein\nehdotuksineen neuvottelupöydässä silloin, kun neuvottelujen toinen osapuoli juo vielä kahvia. Toki\nElinkeinoelämän keskusliitto otti ei-liikkeen viitan\nhartioilleen, kun se sulki itsensä jo säännöillään ulos\nHolmströmin mukaan ammattiliittojen aika on\nohi, koska nykyään on paljon uudenlaisia ammatteja\nja työssä vaaditaan moniosaamista. Kommentti on\nyliopistomieheltä varsin erikoinen.\nSuomen työehtosopimusjärjestelmä kattaa tietyn\nalan eikä ammatteja. Metallifirmassa noudatetaan\nteknologiateollisuuden työehtosopimuksia tutkinnosta tai ammatista riippumatta. Toki toimiasemataso\nratkaisee itse sovellettavan kirjan. Jos joku voi tehdä\nsekä sorvarin että sähkömiehen tehtävät, moniosaajaan noudatetaan myös työnantajan toimialan mukaista sopimusta eikä erikseen sähkö- ja teknologiateollisuuden sopimuksia.\nSinänsä ammattiyhdistysliikkeen pitää tehdä tuotekehitystä ihan samalla tavalla kuin yritystenkin.\nViime vuosina Insinööriliitto on työmarkkinatoiminnan ohella tehostanut asiakaspalvelun toimintaa sekä\nlisännyt voimavaroja urapalveluihin ja jäsenkoulutuksiin. Nyt käynnissä olevassa strategiatyössä linjataan\nkoko liittoyhteisön tavoitteita ja toimintaa vuoden\n2018 alusta alkavalle viisivuotiskaudelle. Työhön on\nmahdollista vaikuttaa oman jäsenjärjestön kautta tuomalla ideoita jäsenjärjestön hallitukselle ja keskustelemalla asioista aktiivisesti tilaisuuksissa.6Työmarkkinatutkimus on vielä hetken käynnissä. Jos olet\nmukana tämän vuotisessa otannassa, olet saanut kyselylomakkeen kotiisi. Voit vastata kyselyyn sähköisesti lomakkeessa ilmoitetussa osoitteessa tai laittamalla paperilomakkeen postiin heti, viimeistään 6. marraskuuta.\nKyselyyn vastataan nimettömästi, eikä vastaajan henkilöllisyys tule missään vaiheessa esille. On tärkeää, että mahdollisimman moni niistä, joille lomake on lähetetty, vastaa\nkyselyyn, jotta saamme mahdollisimman kattavat tulokset.\nKyselyn avulla kerätään muun muassa jäsenten palkkatietoja. Uudet Palkkatilastot lähetetään jokaiselle jäsenelle\nkotiin vuoden vaihteessa.\nPalkkatietoja käytetään henkilökohtaisessa palkkaneuvonnassa ja tietoja kerätään myös tänä syksynä uusittua\nPalkkanosturi-työkalua varten, joka on kaikkien jäsenten\nTyömarkkinatutkimuksen avulla kerättyjä tietoja käytetään myös neuvottelutoiminnan apuvälineenä.Koulutusjärjestelmän\nKorkeakoululainsäädäntöä on valmisteltava avoimesti laajassa sidosryhmäyhteistyössä, ei suljettujen ovien takana,\nmuistuttavat Akava, Akavan opiskelijat, Suomen ammattikorkeakouluopiskelijoiden liitto SAMOK ja Suomen ylioppilaskuntien liitto SYL yhteisessä vetoomuksessa opetus- ja\nJärjestöt nostavat esiin, että avoimuuden puute leimaa\nlainsäädäntömuutosten valmistelua korkeakoulujen yhteistyön tarpeisiin.\nOpetus- ja kulttuuriministeriön alainen työryhmä on valmistellut lähes vuoden ajan lainsäädäntömuutoksia, jotta\nkolme Tampereella toimivaa korkeakoulua voisivat muodostaa yhden korkeakoulukonsernin. Työ etenee ilman avoimuutta ja julkista keskustelua. Samalla tyylillä on valmistelu\nlainsäädäntömuutoksia muidenkin korkeakoulujen yhteistyön tarpeisiin.\nJärjestöt pitävät valmistelun suljettuja ovia ongelmana,\nkoska ammattikorkeakoulu- ja yliopistolain muutokset luovat suuntaviivoja tulevalle kehitykselle kaikille korkeakouluille.\n– Yhden tai muutaman alueen korkeakouluvisiot luovat\nnäin reunaehtoja kaikkien korkeakoulujen kehittämiseen\ntulevaisuudessa. Valmisteltavat muutokset muuttavat tosiasiallisesti – hallitusohjelman vastaisesti – nykyistä kahden\nkorkeakoulun varaan rakennettua korkeakoulurakennetta,\njärjestöt sanovat tiedotteessaan.BITTIKATTAUSRobotti palvelee\nkaupan asiakkaitaSuomi kärkikaartia\nSuomen eläkejärjestelmä arvioitiin tänä\nvuonna neljänneksi parhaimmaksi kansainvälisessä Melbourne Mercer Global Pension\nIndex -vertailussa. Suomen sijoitus parani\nkaksi sijaa edellisvuodesta.\nParhaimmiksi vertailussa arvioitiin\nTanskan ja Alankomaiden eläkejärjestelmät. Myös Australia sijoittui Suomen edelle.\nVertailua on tehty vuodesta 2009 alkaen. Suomi osallistui siihen nyt kolmatta\nkertaa. Vertailussa oli mukana tällä kertaa\nkaikkiaan 27 maata.\nVertailu arvioi eri maiden eläkejärjestelmiä kysymyksillä, jotka mittaavat eläkkeiden riittävyyttä, järjestelmän kestävyyttä\nsekä eläkejärjestelmien hallinnon luotettavuutta ja läpinäkyvyyttä.\nVertailussa on annettu kullekin maalle\nehdotuksia keinoista, joilla maa voisi parantaa sijoittumistaan.\nSuomelle ehdotetuissa toimissa mainittiin samat, jo kahtena edellisvuonna\nmainitut keinot, eli minimieläkkeen tason\nlisääminen, rahastoinnin kasvattaminen,\niäkkäämpien henkilöiden työllisyysasteen\nnostaminen sekä eläkeoikeuden jakaminen\navioerotilanteissa.Marketta Niemelä /VTTVTT ja Ideapark kehittävät kauppakeskuksen asiakkaita palvelevaa robottia,\njoka esiteltiin yleisölle Lempäälässä lokakuun lopulla.\nPepper-robotti muistuttaa ihmistä.\nSe on 120 senttimetriä korkea, ja sillä\non inhimilliset kasvot. Rinnassa on\ntabletti, jonka avulla käyttäjä voi saada\ntietoa tai antaa sitä robotille, mutta robotti osaa myös puhua.\nRobotille kehitetään sosiaalista lukutaitoa. Sen on tarkoitus tunnistaa, millä\ntuulella ihmiset ovat ja ketkä asiakkaat\ntarvitsevat neuvoa. Robotti pystyy vastaamaan asiakkaiden kysymyksiin ja\nIdeaparkissa järjestetty esittely on osa\nEU:n rahoittamaa, maaliskuussa alkanutta nelivuotista Mummer-hanketta.\nSuomessa kehitetään robotin käyttäjäkokemusta. Hankkeen loppuvaiheessaPepper-robotti kertoo\nolevansa yksivuotias.kauppakeskuksessa järjestetään neljän\nkuukauden koe, jossa Pepper osallistuu\nkauppakeskuksen päivittäisiin palveluihin.\n– Pepper voi hoitaa tehtäviä, joihin\nihmistä ei ole järkevää palkata, sanoovanhempi tutkija Marketta Niemelä\nPepper on Japanissa ja Ranskassa\nkehitetty kaupallinen, Softbank Roboticsin valmistama robotti. Se esiteltiin\nvuonna 2014.Mahdollisuudet etätyöhön vaihtelevat\nNykyinen työaikalaki ei tunnista etätyötä. Silti useilla työpaikoilla on mahdollista tehdä töitä\nmuuallakin kuin työnantajan tiloissa.\nTyöterveyslaitoksen mukaan etätyö ymmärretään varsinaisen työpaikan ulkopuolella tehtäväksi ansiotyöksi. Etätyötä tekevät ovat pääasiassa korkeasti koulutettuja ja ylempiä toimihenkilöitä. Etätyötä tekevistä lähes joka toinen tekee sitä viikoittain. Työnantajan mukaan\njaoteltuna etätyö on yleisintä valtiolla, jossa etätyöntekijöitä on viidennes palkansaajista.\nEri tutkimuksissa on selvitetty etätyön hyötyjä. Työntekijän näkökulmasta etuja ovat\nmuun muassa työajan joustavuus ja rytmittäminen omien tarpeiden mukaan sekä lisääntynyt työrauha ja keskittyminen. Myös työtyytyväisyyden ja työtehon paraneminen ovat\nTutkijoiden mukaan työnMiten työpaikallasi on sovittu\nantajakin hyötyy työtehon ja\ntyön tuottavuuden paranemisesta. Paremman jaksamisen\nmyötä työurat voivat pidentyä.\nTyönantaja saattaa säästää\nInsinööriliiton lokakuiMeillä ei voi\nMeillä on yhteiset\nsessa uutiskirjeessä kysyttiin\nlukijoilta, miten heidän työpaikallaan on sovittu etätyömahdollisuuksista. Lähes kolme viidestä vastaajasta kertoi,\nettä organisaatiossa ei ole yhjoka kerta erikseen\ntenäistä käytäntöä. Eri puolelKäytännöt vaihtelevat eri\nla taloa asiasta on sovittu eri\nVastaajia oli 680; heistä\nnoin viidennes oli sitä mieltä,\nettei omalla työpaikalla ollut\nmahdollisuutta tehdä etätöitä.19 %38 %21 %22 %7ILMOITUSPUHEENJOHTAJAN\nSamu Salo / PuheenjohtajaTyömarkkinapolitiikassa on\npaljon asioita liikkeelläTyömarkkinoilla saattaa jonkun\nmielestä olla hiljaista. Näin ei\nkuitenkaan ole. Syksyn aikana\non ollut menossa tai edelleen\nkäynnissä useita merkittäviä\nasioita. Esimerkkeinä voi mainita\nHetemäen työllisyysryhmän, työaikalain\nkäyttöönoton työpaikoilla ja niin sanotun\nSuomen mallin valmistelun.\nOn erittäin valitettavaa, ettei Hetemäen\nryhmä saanut tehdyksi yhteistä esitystä. Vielä\nvalitettavampaa on, että tämän seurauksena\nmaan hallitus päätti yksin tehdä parhaaksi\nkatsomansa toimenpiteet. Suomalainen hyvinvointiyhteiskunta on rakennettu yhdessä\nsopimalla. Nyt tältä tieltä lipsutaan toistuvasti ja se tuskin johtaa kansalaisten kannalta\nValtamedioissa usein todetaan, kuinka\nammattiyhdistysliike on jarru- tai ei-liike.\nAy-liike kuitenkin tarjoaa usein varsin kattavasti vaihtoehtoja, mutta niitä ei haluta huomioida tai edes julkaista mediassa. Erityisen\nikäväksi asian tekee se, että kansa ei näin voi\ntietää totuutta asioiden takana.\nHetemäen työryhmässäkin kaikki palkansaajakeskusjärjestöt tekivät useita hyviä ehdotuksia, mutta aina ne johonkin kaatuivat.\nMinua hiertää eniten se, että hallitus tuntuu\najattelevan, että suurin osa työttömistä onomasta halustaan työtön. Tätä minä en usko.\nTyöstä saatava palkka on oma lukunsa: työstä\nsaatavalla korvauksella pitäisi voida elättää\nitsensä ja mahdollisen perheensä.\nKikyn kummallisuuksiin kuuluu se, että\n24 tunnin työajan pidennys kelpaa niillekin\ntyönantajille, joille se ei sopimusjärjestelmän\nmukaan kuulu eli aloille, joilla ei ole työehtosopimusta. Tes voidaan kyllä tehdä, niin\nnämäkin työnantajat pääsevät nauttimaan\nTyöaikalain uudistaminen on jäsenistön\nkannalta tärkeä hanke. Myös vuosilomalaki\ntullaan uudistamaan. Niin sanottu Suomen\nmalli on paljon otsikoissa loppusyksyn aikana. Mallin idea on, että vientiliitot muodostavat käsityksen niin sanotusta palkankorotusvarasta, koska Suomi elää viennistä ja\nsiitä saatavasta varallisuudesta.\nKeskeisiä selvitettäviä asioita on, mikä tai\nmitkä ovat ne tahot, joilta pyydetään päätöksenteon perusteena käytettäviä talous- ja\nmuita lukuja. Ja voidaanko määritelty palkankorotusraja ylittää, jos alalla on hyvä tilanne? On myös selvitettävä, miten tehtyjen\npäätösten vaikutusten seuranta järjestetään ja\nennen kaikkea miten kaikki osapuolet sitoutuvat malliin.\nInsinööriliitto on mukana työryhmässä,\njoka mallia työstää. Pidämme jäsenistön ajan\ntasalla työn edetessä.9Marko Ahl arvostaa johtajana\n-periaatetta. H채n pys채htyy\nv채lill채 valvomossa.10Jäte on aito\nTEKSTI: Kirsi Tamminen KUVAT: Annika RauhalaVantaan jätevoimala toimii päästöjen\nosalta erittäin puhtaasti. Jäte palaa hyvin,\npalamattomien osuus on puoli prosenttia.\nNykynormeilla laitoksesta ei ole haittaa\neikä huolta kaupungin asukkaille. ››\nmetaani on ilmakehän\nkannalta 20 kertaa\nhaitallisempi kaasu kuin\nhiilidioksidi, Marko Ahl\nkertoo.12Joka arkipäivä 140–200 autoa tuo\nsekajätettä Vantaan Energian\njätevoimalaan. Vantaalle päätyy 1,5\nmiljoonan asukkaan jätteet pääkaupunkiseudulta ja ympäristökunnista\naina Porvoon länsipuolelta Hankoniemelle saakka.\nHydraulipuristimilla varustetut autot tuovat\nlähialueilta noin 10 tonnia ja siirtokuormausautot kolmella lavalla 30 tonnia jätettä kerrallaan.\nAutot kippaavat jätteet bunkkeriin, jossa\nkahmarit sekoittavat sen ja pitävät kippausalueen vapaana. Sekoittaminen tasoittaa jätteen\nkosteuden ja lämpöarvon, mikä tekee jätteestä\nOsa jätteestä menee nopeastikin polttoon,\nviikonloppuisin puretaan viikolla tullutta kuormaa. Jäte viipyy laitoksen bunkkerissa nollasta\nKahmarit nostavat jätteen syöttösuppiloihin, joista se valuu kattiloiden arinalle. Jäteenergialla tehdään sähköä ja kaukolämpöä.\nSähkö siirretään sähköverkkoon ja kuuma kaukolämpövesi lähtee kaukolämpöputkea pitkin\nasiakkaille. Jäähtynyt kaukolämpö palaa laitokseen uudelleen lämmitettäväksi.\n– Laitoksen hyötysuhde on 95 prosenttia,\nkertoo tuotantojohtaja Marko Ahl.\nJäljelle jäävä tuhka jakautuu kolmeen eri\ntuhkalajiin, jotka viedään jatkokäsittelyyn\nEspooseen Ämmässuon kaatopaikalle ja Poriin Ekokemin erikoiskaatopaikalle.Kaikkiaan vuonna 2014 käyttöön otettu\njätevoimala polttaa vuodessa 360 000 tonnia\nYMPÄRISTÖN SUOJELU MOTIVOIEnergiatekniikan insinööri Ahlin vastuulla on\npaikallinen sähkön ja lämmön tuotanto sekä\nlämmön jakelu. Toiminnot ovat jakautuneet\nkahteen yksikköön: tuotantoyksikkö, joka vastaa laitosten käytöstä ja kunnossapidosta sekä\nkaukolämpöverkkoyksikkö, joka vastaa kaukolämpöverkon kunnosta ja siitä, että asiakkaat\nsaavat lämpöä. Ahlin alaisuudessa työskentelee\nnoin 170 henkilöä.\nInsinööriopintojen taustalla on Ahlin serkun\nisä, joka työskenteli konepäällikkönä laivalla.\n– Lapsena vierailin siellä ja konepäällikön\ntyö näytti jännittävältä.\nToinen tekijä ammatinvalinnan takana on\nAhlin mukaan idealismi. Häntä on aina kiinnostanut ympäristön suojelu ja vaihtoehtoiset\nenergialähteet – tekniikan kehittäminen ympäristöystävällisempään suuntaan.\nAhl aloitti Vantaan Energiassa vajaa 14\nvuotta sitten prosessi-insinöörinä. Tehtävät\novat vaihtuneet vaativimpiin muutaman kerran;\nvuonna 2011 hänen vastuulleen tulivat kaikki\nNykyisiin tehtäviin kuuluvat muun muassa\nkokoustamista, toiminnan strategista suunnittelua ja viestintää. Uudessa jätevoimalassa käy\npaljon vieraita, viime vuonna kävi 10 000\nvierailijaa.”Laitos polttaa 1,5\nsekajätteet.”Vantaan Energian omistaa Vantaan kaupunki 60 prosentilla ja Helsingin kaupunki 40\nprosentilla. Laitoksen tekemä liikevoitto palautuu kaupungeille.Yhteen roska-autoon mahtuu noin 10 tonnia jätettä.SEKAJÄTETTÄ RIITTÄÄ EDELLEENMarko Ahlin tehtäviin kuuluu myös jätevoimalan mahdollisen maksimi kapasiteetin hyödyntäminen.\n– Sekajätettä on vielä runsaasti. Mitä enemmän käytämme sekajätettä, sitä vähemmän\nostamme fossiilista polttoainetta, maakaasua ja\nkivihiiltä. Sillä on merkitystä esimerkiksi savukaasupäästöihin sekä vaihtotaseeseen.\nVantaan Energia käyttää noin 20 miljoonaa\neuroa vähemmän fossiilisten polttoaineiden\nostoon kuin aiemmin.\nJätevoimalaan tulevasta roskasta 85 prosenttia on peräisin kotitalouksista ja loput esimerkiksi ravintoloista ja kaupoista.\nAhlin arvion mukaan kuluu parikymmentä\nvuotta ennen kuin jätteen määrä vähenee.\n– Jätteen energiahyödyntäminen tässä mittakaavassa on välikauden ratkaisu, mutta välikausi kestää ehkä 20–30 vuotta. Ennustukset\nAhl muistuttaa, että Suomessa pyritään\nkiertotalouteen, jossa lajiteltu jäte on uudelleen käytettävää raaka-ainetta. Lopulta jossain\nvaiheessa lajitellusta jätteestä ei ole enää raakaaineeksi, vaan se pitää hävittää. Energiantuotanto on siihen yksi ratkaisu\n– Jätevoimalalla on tiukat päästörajat, tämä\ntoimii paremmin kuin osattiin ennakoidakaan.\nEsimerkkeinä hän mainitsee pölypäästöjen\nluparajan, joka on 10 milligrammaa normikuutiometrillä, todellinen päästö on 0,5 milligrammaa. Rikinpäästössä luparaja on 50 milligrammaa normikuutiometrissä, todellisuus on\n– Vantaan Energian jätevoimalassa jätepolttoaine muutetaan tehokkaasti ja tarkasti\nlämpö- sekä sähköenergiaksi. Voimalaitoksen\nsavukaasupäästöt ovat erittäin pienet, eivätkä\nne aiheuta haittaa asukkaille, Ahl tiivistää.Kahmariin mahtuu 5 000 kiloa jätettä kerrallaan.Kattilan lämpötila on vähintään 850 celsiusastetta.13Työajan 24 tunnin\nTEKSTI ja KUVA: Jari Rauhamäki14”Paikallinen\nsujuu hyvin.”– Vaikka elämme\nAarno Liimatta sanoo.Monella työpaikalla\ntuskaillaan kilpailukykysopimuksen sisältämän 24\ntunnin työajan pidentämisen\nkanssa. Deltamarinilla hyvää\nratkaisua on haettu aidosti\nyhdessä.Noin 250 työntekijän\nDeltamarin Oy joutui\nsaman ongelman eteen\nkuin tuhannet muutkin\nSuomessa toimivat yritykset: miten pidentää henkilökunnan\ntyöaikaa 24 tunnilla mahdollisimman\nfiksusti ja viisaasti.\nMeriteollisuuden ja laivanrakennuksen suunnitteluun erikoistuneessa\nyrityksessä asiaa ryhdyttiin alusta\nlähtien puimaan yhdessä ja hyvässä\n– Elokuussa pidettiin asiasta ensimmäinen yt-palaveri. Siitä se lähti,\nylempien toimihenkilöiden luottamusmies Aarno Liimatta kertoo.VIIDESTÄ VAIHTOEHDOSTA YKSILiimatan mukaan työnantaja näki\nalusta lähtien työajan pidentämisessä\nmyös mahdollisuuksia ja erilaisia vaihtoehtoja. Pöytään tuli viisi vaihtoehtoa:\nperälauta, lisäystä ei oteta käyttöön,\nvähennetään saldoja puolivuosittain\n12 tuntia, talvilomarahoja vaihdetaan\ntyöajan pidennykseen ja työajan pidennys itsenäisellä kouluttautumisella.\nja äänestyksen perusteella työajan pidentämisen hylkääminen oli selkeä\nvoittaja; neuvotteluissa kävi kuitenkin\nilmi, ettei se ole todellinen vaihtoehto.\nTyöantajan mukaan se olisi helppo\ntoteuttaa ja antaisi hetkeksi ”goodwilliä”, mutta vaihtoehto olisi kilpailukykysopimuksen kanssa ristiriidassa.– Pidennyksen hylkäämiseen lukkiutuminen olisi johtanut vain perälautaan, joka olisi ollut kaikkein\nhuonoin vaihtoehto molemmille osapuolille, Liimatta kertoo.\n– Siispä ryhdyimme kehittämään\ntyöajan ulkopuolella tapahtuvasta kouluttautumisesta toteuttamiskelpoista\nmallia erillisessä työryhmässä, johon\nkuuluvat ylempien ja toimihenkilöiden luottamushenkilöt sekä työnantajan edustajat.\nHYÖTYÄ MOLEMMILLE OSAPUOLILLEVaihtoehdossa nähtiin alusta lähtien\nkoituvan hyötyä sekä työnantajalle\nettä työntekijälle. Vaihtoehto myös\nkehittää ja ylläpitää jo olemassa olevaa\npaikallisen sopimisen kulttuuria\nPerusperiaate oli, että jokainen voi\nvalita koulutuksensa itse, kunhan se\nliittyy ammatilliseen kehittymiseen.\n– Heti alussa saldojen käyttö ja lomarahojen vaihtaminen otettiin mukaan vaihtoehdoksi koulutukselle, jos\njoku pitää sitä itselle parempana tai\ntyöajan ulkopuolella tapahtuva kouluttautuminen ei sovi esimerkiksi nykyiseen elämäntilanteeseen, Liimatta\nHyväksyttäviä koulutuksia ja niihin\nliittyviä käytännön asioita ryhdyttiin\nsaman tien perkaamaan. Lähtökohta\noli rakentaa samat periaatteet kaikille\n– Avoimia kysymyksiä ja ratkaistavia asioita oli totta kai paljon, mutta\nniitä on ryhdytty käymään yhdessä\nläpi. Miten työnantaja suhtautuu\njatko-opintoihin, hyväksytäänkö alan\nmessut ja seminaarit itsensä kehittämiseksi ja niin edelleen, Liimatta\nYKSINKERTAINEN MALLI HAUSSALiimatan mukaan monet asiat ovat\njo ensimmäisen parin kuukaudenaikana loksahtaneet kohdalleen.\nYrityksen oman Delta Akatemian\nkoulutukset eivät vaadi esimiehen\nhyväksyntää, ulkopuolisista kursseista\nei erillistä todistusta tarvita, laitetoimittajan luennot ja jatko-opinnot\nhyväksytään. Lisäksi suunnitteilla on\nmyös talon sisäisiä kielikursseja ensi\nTyöhyvinvointi on myös ollut paljon keskusteluissa mukana ja nähty\nhyvin tärkeäksi asiaksi. Se vaatii vielä\nhieman jatkokeskusteluja esimerkiksi\nmitä, missä ja miten.\n– Työryhmän yhtenä haasteena on\nluoda niin sanotusta Deltamarininmallista sellainen, että se on myös\neikä aiheuta ylimääräistä kuormitusta\nyritykselle, esimerkiksi palkanlaskentaan. Tarkoitus on siis luoda monipuolinen ja yksinkertainen malli,\nMARRASKUUSSA VALMISTADeltamarinin ratkaisun pitäisi olla lopullisesti valmis marraskuun loppuun\n– Siihen saakka seuraamme muiden yritysten tilannetta ja jatkamme\noman mallimme kehittämistä. Mikäli\ntilanne muiden yritysten osalta menee siihen suuntaan, että he eivät ole\nottamassa työajan lisäystä käyttöön,\nmyös Deltamarinin tilannetta tulee\ntarkastella uudelleen, Liimatta sanoo.\nHänen mukaansa neuvottelut 24\ntunnin työajan pidentämisestä ovat\nkaiken kaikkiaan sujuneet hyvin ja\npaljon julkisuudessa puhuttu paikallinen sopiminen toteutuu hyvässä hengessä työantajan kanssa.\n– Meillä pidetään säännöllisesti\nyt-palavereja, vaikka mitään akuuttia\ntilannetta ei olisikaan. Se on tilanteiden ennakoinnin kannalta hyvä\nsysteemi, ylempien toimihenkilöiden\nluottamusmies Liimatta toteaa.15Forssan te-toimistossa\n allitus kokeilee yksityisiä\nTEKSTI ja KUVA: Janne Luotola16”Palvelun pitää olla\nMaan hallitus pakottaa työttömät\nmääräaikaisiin haastatteluihin ja kokeilee\nyksityisiä työllistämispalveluita.Maan hallitus on käynnistänyt 13 työnvälitys- ja yrityspalvelujen\nostaa yrityksiltä palveluita, joilla tietyn alan työnhakijoita\nyritetään työllistää. Osassa kokeiluista\nkeskitytään tehtävien löytämiseen\ninsinööreille tyypillisille aloille, kuten\nJuha Sipilän hallitus käyttää 17\nmiljoonaa euroa lisärahoitusta työllistämisen tehostamiseen. Vielä kaksi\nkuukautta sitten rahoitus oli tarkoitus\nsuunnata yksityisiin työllistämispalveluihin, mutta hallituksen lokakuinen\ntäyskäännös lisää myös te-toimistojen\n– Te-keskusten vahvistaminen on\nparempi vaihtoehto kuin yksityisten\nyritysten rahoittaminen, sanoo Insinööriliiton puheenjohtaja Samu Salo.TAVOITTEENA TEHOKKUUSTe-toimistot järjestävät ensi vuonna\ntyönhakijoille haastattelun kahden\nviikon työttömyyden jälkeen ja siitä\neteenpäin kolmen kuukauden välein. Haastattelussa varmistetaan, että\ntyötön on hakenut töitä, ja autetaan\n– Puhtaasta yrityksen tekemästä\nhaastattelusta olisi tuskin hyötyä meidän jäsenillemme. Jos taas yritykset\ntarjoavat työllistymistä edistäviä urapalveluita, siitä voisi olla hyötyä, Salo\nHallituksen ajatuksena oli tehostaa työnvälitystä ostopalvelujen avulla.\nKäynnistyneissä kokeiluissa valtio\nmaksaa yrityksille vain, jos ne onnistuvat löytämään hakijalle työpaikan.\nOnnistuminen vaatii henkilökohtaistapalvelua, jota te-toimisto ei niukilla\nresursseilla voi tarjota.\nTyö- ja elinkeinoministeriön viime\nvuosina tekemien kokeilujen perusteella yksityiset palvelut ehkäisevät\ntyöttömyyden pitkittymistä ja vähentävät pitkäaikaistyöttömyyttä. Tämän\nvuoksi kokeiluja yritysten kanssa\nYKSITYISET PALVELUT MAKSAVATIct-alan kokeiluun osallistuvassa Manpowergroupissa työnhakijat saavat\nhenkilökohtaisen uravalmentajan. Ohjelmaan kuuluu workshop-työskentelyä, seminaareja ja itseopiskelua.\n– Tämä on te-toimistoja intensiivisempi osallistumisen tapa, ja meillä on\nsuoraan avoimia työpaikkoja, sanoo\nManpowergroupin markkinointi- ja\nviestintäjohtaja Mika Wilén.\nInsinööriliitto pitää kokeilujen onnistumista mahdollisena vain, jos niihin otetaan mukaan ammattiliittojen\n– Ne ovat halvempia valtiolle kuin\npuhtaasti yksityisiltä markkinoilta ostetut palvelut, jotka ottavat toiminnastaan katetta, Salo muistuttaa.\nEsimerkiksi ammattiliittojen osittain rahoittamat Uratehdas Pirkanmaalla tai Työnhakuveturi Uudellamaalla työllistävät työnhakijan\n450–700 eurolla, kun yksityinen yritys\nveloittaa samasta vähintään tuhansia\nKAKSI ONGELMAA KAATOI AIKEENHallituksen aikomus ulkoistaa haastattelut kaatui kahteen ongelmaan.\nEnsinnäkin te-toimistot voivat evätä\ntyöttömältä työttömyysturvan, jos hakija ei ole hakenut aktiivisesti töitä eli\nnoudattanut työllistymissuunnitelmaa.Kysymys olisi ollut niin merkittävästä\njulkisen vallan käytöstä, ettei sitä olisi\nvoitu määrätä muulle kuin viranomaiselle.\nToisekseen asiakkaiden tiedot eivät\nole avointa dataa, jota voi jakaa rajoituksetta yksityisille yrityksille. Jos taas\nyritys joutuu keräämään datan itse,\nsyntyy moninkertaista työtä. Ministeriö harkitsee, että työnhakija voisi siirtää tietonsa omalla suostumuksellaan\nte-toimiston sähköisestä palvelusta\nYksityisten palvelujen kokeilut järjestetään niin, että te-toimisto haastattelee työnhakijaa ensin ja lähettää\ntämän yksityisen palvelun asiakkaaksi,\njos se vaikuttaa järkevältä.\nINSINÖÖREILLE OMAT PALVELUTInsinööriliitto epäilee te-toimistojen\nmahdollisuutta tarjota räätälöityjä\ntyöllistämispalveluja nykyisillä resursseillaan. Maassa ei ole yhtään työvoimatoimistoa, joka olisi erikoistunut\n– Meidän jäsenillämme on keskimääräistä paremmat valmiudet tehdä\nitse työllistymisessä auttavia toimia,\nLisäksi ammattiliitot tarjoavat työja urapalveluita vanhastaankin.\n– Insinööriliitolla on insinöörien\ntyöllistämisessä paras osaaminen.\nEiväthän te-toimiston virkamiehet\nvoi tuntea heitä samalla tavalla, Salo\nSuuri osa avoimista työpaikoista\nei edes tule te-toimiston tietoon. Insinööriliiton työpaikkatorilla on ollut\nkuluvana vuonna noin 900 työilmoitusta, eivätkä kaikki ole näkyneet\n– Työ- ja elinkeinoministeriö haluaisi, että me ilmoittaisimme avoimista työpaikoista te-palveluille, mutta\nemmehän me voi päättää ilmoittajien\npuolesta, missä ilmoitukset näkyvät,\nsanoo Insinööriliiton urahallintaasiantuntija Seija Utriainen.\nTEKSTI: Kirsi TamminenPääministeri Juha Sipilän\nhaluaa työajan kokonaan\nParhaillaan asiaa selvittää\ntyöryhmä, jonka pitäisi\nsaada aikaan uudistusesija paikasta. Työajaksi\ntyksiä loppuvuoden aikana. Uudison luettava aika, jonka tetun lain pitäisi tulla voimaan ensi\nasiantuntija on työnantajan kesänä.\nNykyinen työaikalaki on osin vankäytettävissä.\nhentunut. Siinä työ määritellään jäykästi;\ntyö on sidottu työnantajan tiloissa tapahtuvaan työntekoon eikä laki tunnista esimerkiksi etä- tai matkalla tehtyä työtä.\n18– Työaikalaki on paljon mainettaan\nparempi. Nykylakia korjaamalla siitä\nvoidaan saada erinomainen laki, sanoo\nKeskusteluissa on ollut toisinaan\nesillä näkemys, että asiantuntijoille laadittaisiin oma laki. YTN ei näkemykseen\nyhdy, vaan sen mielestä kaikkien palkansaajojen on oltava sama lain piirissä.\n– Myös ylemmät toimihenkilöt ansaitsevat työaikasuojelun ja työaikaseurannan, sillä samalla lailla kaikki tekevät\nrikotuin laki.”Petteri Oksan mukaan kaikki\ntarvitsevat työaikasuojelua.Asiantuntijat tekevät jo nykyään\nmuita henkilöstöryhmiä pidempää työviikkoa ja työ läikkyy herkemmin vapaaajalle.\nTYÖAJAN UUSI MÄÄRITTELYYTN esittää työaikalakiin radikaalia muutosta, joka onnistuu Oksan\nmukaan helposti vain yhtä pykälää\nviilaamalla. Neuvottelujärjestö haluaa\ntyöajan kokonaan vapautettavaksi\najasta ja paikasta. Työksi pitää lukea\naika, jonka palkansaaja on tosiasiassa\nVaikka nykylaissa työajan seuranta\non työnantajan tehtävä, siitä ei aiheudu mitään sanktioita, jos seurantaa ei tehdä. Työnantajia palvelee nykytilanne, kun lakia ei noudateta.\n– Ihmiset tekevät töitä, mutta osaa\nsitä ei lasketa työajaksi, Oksa ihmettelee.\nYTN:n ehdotuksen mukaan työntekijöiden pitää kantaa entistä suurempi vastuu työajasta ja sen sijoittelusta. Työnantajien pitää pystyä\nhuolehtimaan työajan joustavasta\n– Tekniikastahan seuranta ei jää\nnykyään kiinni, ratkaisuvaihtoehtoja\non, neuvottelupäällikkö sanoo.YTN:llä on yksinkertainen ratkaisu työaikaseurannan saattamiseen\n– Laissa on todettava selvästi,\nettä jos työnantaja laiminlyö työaikakirjanpidon, niin työntekijän itse pitämä työaikakirjanpito pitää olettaa\nOksan mielestä kirjaus antaa liitoille ja viranomaisille mahdollisuuden puuttua pitämättömään työaikakirjanpitoon.\nSALDORAJAN YLITYKSESTÄ KORVAUSKun työaikalakia uudistetaan, on huomioitava myös esimerkiksi liukuva\ntyöaika ja matka-aika. Liukuman yläraja on lain mukaan 40 tuntia. Laissa\npitää säätää, että saldorajan ylittävä\nosuus korvataan joko vapaa-ajalla tai\nyksinkertaisella tuntipalkalla. Näin estetään korvaamattoman työajan osuus.\n– Nykyisin monelta työtunnit vain\nhäviävät, Oksa hämmästelee.\nMatkustamiseen käytettyä aikaa\nei saa lukea vuorokautiseksi lepoajaksi eikä viikoittaiseksi vapaa-ajaksi.\nTyöntekijällä ei ole mahdollista levätä\nmatkustaessa – esimerkiksi kahdeksan\ntunnin lennolla Aasiaan suuntautuneen työmatkan jälkeen.YTN:n tavoitteena on myös, että\ntyöpankkien käyttöönotosta ja järjestelmän peruspiirteistä säädetään uudistettavassa työaikalaissa.\nONGELMIA TYÖSUHTEEN KÄYTÄNNÖISSÄOksa on myös Insinööriliiton neuvottelujohtaja. Hän kertoo, että liiton\ntyösuhdeneuvontaan otetaan yhteyttä\nasioissa, joiden määrä voisi vähentyä\ntyöaikalain uudistamisella. Neuvoja\nkysytään muun muassa työaikakirjanpitoon liittyvissä asioissa ja erilaisissa\nkorvauskysymyksissä kuten maksamatta jääneissä ylitöissä.\nOksan mukaan YTN haluaa nimenomaan, että työaikalaki mahdollistaa\njoustot. Niitä tarvitaan, jotta välillä\ntehdään enemmän töitä, joiden vastapainona pitää olla oikeus levätä.\nOsa ylemmistä toimihenkilöistä\nsuhtautuu työajan seurantaan kielteisesti, jollei suorastaan kriittisesti. Neuvottelupäällikkö kannustaa kuitenkin\n– Tehdyn työn määrä pitää saada\nnäkyviin, jotta havaitaan, kuinka paljon työvoimaa oikeasti tarvitaan. Jos\nasiantuntijat vain venyvät, jää näyttämättä, kuinka paljon oikeasti pitää olla\nTEKSTI ja KUVAT: Jari Rauhamäki ja Thinkstock20”Aika on\nkaikille sama.”Henkilökunnan työajan\nhitaasti. Työajan seurannan\nkäyttöönotto ei ainakaan ole\nlaitteista ja rahasta kiinni.\nInternetissä ja alan messuilla\ntarjotaan toinen toistaan\nhelpompia, joustavampia ja\nedullisempia ratkaisuja.Vilkaisu työajan seurantalaitteiden kiehtovaan\non antoisa. Laitteita\nja ohjelmia tarjoavien yritysten kirjo on\nrunsas. Yksi tarjoaa avainperää, toinen\nkorttileimausta, kolmas matkapuhelinsovellusta, neljäs niiden yhdistelmää.\nTietoja on mahdollista kerätä yhteen ohjelmaan useasta eri leimauslaitteista. Henkilöresurssien seuranta\nja palkanmaksu helpottuvat, kun\nvuorolisät, ylityöt, ilta-, yö- ja sunnuntailisät siirtyvät järjestelmässä nappia\nKustannussäästöjäkin luvataan, ja\nmikä parasta, järjestelmiä on mahdollisuus käyttää, seurata ja päivittää\najasta tai paikasta riippumatta matkapuhelimella tai web-selaimella.\nTYÖ MUUTTUU, AIKA PYSYYTyön tekemisen tavat ovat vuosikymmenten aikana muuttuneet. Etenkin\nasiantuntijatyössä työtä tehdään joustavasti, mikä haastaa perinteisen ajattelun. Myös työhön liittyvä matkustaminen on lisääntynyt: miten korvataan\nvapaa-ajalla tapahtuva matkustaminen, miten sitä mitataan tai korvataan\nvai korvataanko ollenkaan?\nTyön muuttuessa myös aikaan perustuvan työn mittaamista on ha-Työajan seurantaan löytyy\npaljon erilaisia vaihtoehtoja.luttu kyseenalaistaa. Miksi mitata ja\nmaksaa työn tekijälle palkkaa tuntien\nja päivien mukaan, eikö modernimpi\ntapa ole arvottaa työtehtäviä ja niistä\nsuoriutumista? Miksi viikonlopulta tai\nylitöistä pitää maksaa normipalkkaa\nTyöajan seuraamista ja aikaan perustuvaa työn arvottamista ei kuitenkaan voi noin vain julistaa historian\nromukoppaan kuuluvaksi, vaikka edistyksellisinä itseään pitävät niin vaativat. Aika on ja pysyy, se on kaikille\nsama ja sitä on helppo mitata.\nEikä viikonpäivätkään ja niiden ero\nole mihinkään kadonnut, vaikka niin\nannetaan ymmärtää. Ei koko maailma\nole 24/7 eikä kaikkien pidä elämäänsä\nniin elää, vaikka jotkut niin haluavat.\nKoulut ja monet virastot pyörivät edelleen viitenä päivänä viikossa.\nEtenkin perheellisille viikonlopuilla on\nmerkitystä. Työelämässä aika, sen mittaaminen ja työn sijoittaminen aikajanalle ei ole vain rahaa, mutta tärkeää\nTARVITAAN TEKNIIKAN LISÄKSI HALUA2010-luvulla työajan seuraamiseen on\nsiis pelejä ja vehkeitä, mutta siitä huolimatta etenkin ylempien toimihenkilöiden kohdalla työajan seuranta on\nmonissa yrityksissä edelleen retuperällä. Ylemmät Toimihenkilöt YTN:n\nvuonna 2013 tekemässä tutkimuksessa\n30 prosenttia vastaajista ilmoitti, ettei\nheidän työaikaansa seurata ollenkaan.\nOsuus oli kuusi prosenttiyksikköä pienempi kuin kolme vuotta aiemmin,\njoten parannusta oli tapahtunut jonkin\nPetteri Oksan mukaan yrityksissä tilanne on kuin varusmiespalveluksen\nloppusuoralla olevalla ryhmänjohta-jalla, jonka kaapissa varusteet ja vaatteet eivät tahdo pysyä järjestyksessä.\n– Pelkkä taito ei riitä, pitää olla\nmyös halua. Osassa yrityksissä ei ole\nhalua seurata keskijohdon ja asiantuntijoiden työaikaa. Ymmärtäähän tuon:\njos käytössä olisi kunnollinen työajan\nseuranta, moni nyt mittaamatta jäävä,\ntehty työtunti tulisi näkyviin ja siitä\njoutuisi maksamaan korvauksen, hän\nJÄRJESTELMÄT TAIPUVATInsinööriliiton tutkimuspäällikkö Aila\nTähtitanner on seurannut pitkään\ntyöajan seurannan yleistymistä yrityksistä. Eteenpäin on menty, mutta tuskastuttavan hitaasti.\n– Järjestelmät taipuvat työajan mittaamisen suhteen kyllä mihin vaan,\nmutta osa yrityksistä ei. On myös todettava, että osa työntekijöistä ei halua\nomaa työaikaansa mitattavan, mikä\nomalta osaltaan hidastaa työajan seurannan yleistymistä, hän sanoo.\nTähtitanner painottaa, että työajan\nseuraaminen ei ole vain taloudellinen\n– Se on myös työsuojelullinen kysymys. On syytä muistaa, että lain\nmukaan työnantajan velvollisuus on\nseurata työn kuormittavuutta. Tähän\nkuuluu työhön käytetty aika, mutta\nmyös muut tekijät, kuten matkustaminen.\nTähtitanner muistuttaa, että etenkin asiantuntijatyössä oman työajan\nseuraamiseen on syytä suhtautua vakavasti, vaikka yrityksessä ei työajan\nseurantaa olisikaan järjestetty.\n– Välillä tuntuu siltä, että meidän\ntehtävämme on suojella jäseniä heiltä\nitseltään. Töitä tehdään aivan yltiöpäisesti miettimättä omaa terveyttä tai\nperhepiiriä, hän toteaa.21Jätteenkuljetuksesta\nhuolehtivan L&T:n Olli\nMarkkanen (vas.) on Heikki\nHoville tuttu yhteistyökumppani.Isännöivä\nTEKSTI: Sirpa Palokari KUVAT: Marja SeppäläHeikki Hovi viihtyy isännöitsijän monipuolisessa ja\nhaastavassa työssä. Työn ytimessä on huolehtia\nosakkaiden omaisuuden arvon säilymisestä.22Jo aamuvarhain isännöitsijä\nHeikki Hovi rientää Sippolankatu kahdeksikkoon,\njossa on yön aikana rikottu\n– Kun ilkivaltaa tapahtuu, pyrin\nkäymään paikan päällä saadakseni\nmahdollisimman hyvät dokumentit.\nHovi työskentelee Kouvolassa Eskolanmäen Kiinteistöpalvelut Oy:ssä,\njonka vastuulla on 80 isännöintikohdetta ja 200 huoltokohdetta. Yritys\ntuottaa taloyhtiöille johtamis- ja kiinteistöhuoltopalvelut. Isännöinti on\njaettu kolmen isännöitsijän kesken,\nlisäksi toimitusjohtaja vastaa muutamasta talosta.\nSuurimman osan työajastaan Hovi\nistuu toimistossa, sillä työ sisältää paljon hallinnollisia tehtäviä, kuten maksuista, lainoista, vakuutusasioista ja\ntilinpäätöksistä huolehtimista. Lisäksi\non suunnittelua, kokousten järjestelyä,\nviranomaisilmoituksista, osakeluetteloiden ylläpitoa, osakkaiden muutostyöilmoituksia, isännöitsijätodistusten\nlaatimista ja niin edelleen.\nIsännöitsijänä hän johtaa ja organisoi korjaushankkeet. Parhaillaan\ntyöpöydällä odottaa pino asiakirjoja\nerään taloyhtiön yhden huoneiston sisäilmaongelman selvittämiseksi.TEOLLISUUSINSINÖÖRI VAIHTOI ALAAHovi ehti työskennellä 30 vuotta insinöörinä teollisuuden hankinta- ja\nprojektitehtävissä, kunnes työpaikka\nsiirtyi ulkomaille. Aktiivinen mies ei\njäänyt kotiin makoilemaan, vaan suoritti isännöitsijän ammattitutkinnon ja\nsen jälkeen syvensi osaamistaan ITStutkinnolla. Nyt on työn alla teknisen\nisännöitsijän jatkokoulutus TEK II.\n– Vaikka olen hallinnollinen isännöitsijä, on hyvä olla perillä myös alan\nIsännöitsijöissä on harvakseltaan\ninsinöörejä, mikä on harmi, sillä heitä\n– Tilanne on se, että kokenut kaarti\non menossa pian eläkkeelle. Insinööreille löytyisi kiinnostavia töitä ennen\nkaikkea teknisenä isännöitsijänä.\nNeljä vuotta isännöitsijänä työskennellyt Hovi viihtyy uudessa ammatissaan.Kun päivä on laskeutumassa mailleen, Hovi rientää taloyhtiön hallituksen kokoukseen. Illan kokouksessa\nkeskustellaan käytännön tapauksen\nkautta siitä, mikä on asunto-osakeyhtiön ja mikä osakkaan vastuu muutostöissä.\n– Tapanani on valmistella kokoukset perusteellisesti, jotta asiaan päästään heti.\nTYÖ ELÄÄ AJASSAIsännöitsijä dokumentoi viat tuoreeltaan.– Uudelle alalle siirtyminen toi\nhuomattavasti virtaa työntekoon.\nKorjaus- ja perusparannushankkeita on paljon ja niissä on insinöörintaidoista hyötyä. Yhdessä Hovin isännöimässä talossa on juuri valmistunut\nlinjasaneeraus, kahden hissin uusinta\nja kahden hissin jälkiasennus. Suurempia korjaushankkeita toteutetaan\nvuosittain 3–6 taloyhtiössä.\nKOKOUKSET ISÄNNÖINNIN TYÖKALUNAEnnen lounasta Hovi piipahtaa Sippolankadulla varmistamassa, että yöllä\nrikottu ovi on korjattu. Kyseisessä\ntaloyhtiössä on ollut viime aikoina paljon harmeja; muun muassa seiniä on\ntöherrelty kymmenessä kohteessa ja ne\non jouduttu siistimään. Taannoin Hovi\nkiinnitti rappukäytäviin huomiota herättävät tiedotteet: asukkaita kehotetaan varovaisuuteen, sillä talossa on\n– Ilkivalta työllistää nykyään paljon.\nMoniin taloihin on jouduttu hankkimaan valvontakamerat.\nHovi tekee paljon yhteistyötä hallituksen, osakkaiden, asukkaiden,\nviranomaisten ja monien muiden\ntahojen kanssa, joten hyvät vuorovaikutustaidot ovat valttia. Hän laskee\nvetävänsä vuoden aikana 80–100 hallinnollista kokousta.Odotukset isännöintiä kohtaan kasvavat. Taloyhtiöiden arjenhallinnan ja\nvarainhoidon lisäksi on huolehdittava\nturvallisuuteen ja laillisuuteen liittyvät asiat, joissa määräykset muuttuvat alati. Palveluilta odotetaan yhä\nenemmän kustannustehokkuutta ja\n– Myös viestinnän kenttä lisääntyy\nkoko ajan, ja asukkaille on pystyttävä\nvastaamaan yhä nopeammin.\nYhteiskuntarakenne ja taloustilanne\nheijastuvat suoraan isännöitsijän työhön.\n– Muun muassa työttömyys näkyy\nsiinä, että vastikkeita jää maksamatta. Ja\nasumisneuvonnan tarve on lisääntynyt,\nkun on tullut monikulttuurisia asukkaita\n– myös uusavuttomuus näkyy, Hovi\nUusi piirre ovat ulkomaalaiset osakkeenomistajat. Jos he eivät maksa vastikkeita ja muuttavat maasta, asioiden\nhoitaminen mutkistuu. Isännöitsijöiden\nvastuuta on lisännyt myös osakkaiden\nvähentynyt halukkuus hallitustyöskentelyyn.\nKun illan kokous on hoidettu, Hovi\nmenee kotiin, vaihtaa lenkkarit jalkaan\nja kipaisee koirien kanssa lenkille. Työpuheluihin hän ei enää vastaa, koska\nasiakkaat voivat soittaa kiireellisissä tapauksissa huollon päivystysnumeroon.\nHovi on todennut, että työ sujuu juohevammin, kun fysiikka on kunnossa.\nHän on harrastanut ikänsä liikuntaa;\ntekee pitkiä vaellusreissuja, hiihtää ja\nsoutaa – Sulkavan Soudun 60 kilometrin\nmatkan hän on taittanut jo yhtenätoista\nHovi on järjestyksen mies, jonka tavoite on tehdä työnsä niin huolellisesti\n– Olen ajatellut, että kun jään eläkkeelle, voin iloisesti morjestaa entisille\nasiakkaille, hän naurahtaa.23Insinööriopiskelijat\nkampuksella lähellä Geneveä.Suunnittelutöitä\nTEKSTI: Kirsi Tamminen KUVAT: Jari Markkasen ja Jani Uurasmaan kotialbumitInsinööriopintoihin liittyvän\nvoi suorittaa myös\nalppimaisemissa.24Kemiläiset insinööriopiskelijat Jari Markkanen ja\nJani Uurasmaa viettivät\nkesällä kolme kuukautta Sveitsissä. He olivat\ntyöharjoittelussa Euroopan hiukkasfysiikan tutkimuslaitos\nCERNissä. Heidän päätehtävänään oli\nHollow Electron Lens HEL -laitteen\nSamassa projektissa on ollut Lapin\nammattikorkeakoulun opiskelijoita aikaisempinakin kesinä.\n– Kyseessä on suprajohtavia magneetteja sisältävä nelimetrinen laite,\njolla puhdistetaan suuren hadrontörmäyttimen, LHC:n, protonisädettä,\nkun se valmistuu, Uurasmaa kertoo.\nHänen mukaansa aikaisemminCERNissä työharjoittelussa olleet kehuivat sitä hyväksi paikaksi työharjoitteluun.\n– Olin käynyt ulkomailla vaihdossa\njo edellisenä syksynä, joten reissaaminen oli tullut jo tutuksi, Uurasmaa\nMarkkanen puolestaan haaveili jo\nlukioaikoina CERNiin järjestettävästä\nvierailusta. Silloin matkaan pääsivät\nkuitenkin nuoremmat lukiolaiset.\nTAITOJA KONESUUNNITTELUUNHarjoittelu opetti niin tekniikkaa kuin\n– Mallintaminen ja muut koneinsinöörin taidot saivat lisäpotkua, englannin kielen sanasto ja puhuminen\nkehittyivät, Markkanen kertoo.”Tekniikan sanasto\nkehittyi matkalla.”Jani Uurasmaa.Hän pitää harjoittelun hyötynä\nuseista eri maista olevien ihmisten\nkanssa työskentelyä sekä cad-ohjelmien käytön kehittymistä. Hyödyllisenä, joskin viihteellisenä hän koki\nmyös Freddie Mercuryn patsaalla\nUurasmaa arvostaa saamiaan koneensuunnittelijalta vaadittavia taitoja,\nkuten hänelle uuden cad-ohjelmiston\n– Opin laitteen suunnittelemista\nniin, että se toimivuutensa lisäksi\non edullinen valmistaa. Laite, jonka\nsuunnittelussa olimme mukana, toimii\nkryostaattisessa lämpötilassa, joten\ntermodynamiikan perussäännöt tuli\nItse projekti opetti eniten taitoja tulevaisuutta varten.\nLaitoksen henkilökunta koostui\nmonesta eri kansallisuudesta. Pääkieli\noli ranskan kieli, mutta kaikki osasivat\nhyvin myös englantia. Muita työharjoittelijoita osastolla oli esimerkiksi\nIntiasta, Englannista ja Bulgariasta.\nVakituisia työntekijöitä oli lähinnä\nRanskasta, Italiasta ja Sveitsistä.\n– Työpaikassa oli yllättävän suomalainen miehitys. Tutorimme lisäksi\nsuunnittelutoimistossa työskenteli toinen suomalainen insinööri ja italialaisella päälliköllämme oli suomalainen\nvaimo, Uurasmaa sanoo.Jari Markkanen.LÄHIMATKAILUA TYÖN OHELLASuomalaisopiskelijat menivät Sveitsiin autolla, joten matkailu lähiseudun\nkaupungeissa ja Alpeilla oli luonteva\nvapaa-ajanviettotapa. Tutuksi tulivat\nmonet linnat ja vuorien huiput.\n– Nähtävää riitti ja maisemat olivat\nhuimaavia koko lähialueella, Markkanen muistelee.\nHe olivat mukana myös työkaverin\nasuinkadulla järjestetyissä puutarhatalkoissa parina viikonloppuna.\n– Olimme asukkaiden apuna. Leikkasimme kadun talojen pensasaitoja,\nharavoimme ja siivosimme, Uurasmaa\nPaluumatkalla Sveitsistä matkaajia\nkohtasi haastava hetki, kun Tsekissä\nGPS petti ja matkaa Baltian läpi oli\n– Sekään ei kuitenkaan suuremmaksi ongelmaksi koitunut, kun\nmukana oli karttakirja, Markkanen\nJani Uurasmaa valmistuu tänä syksynä insinööriksi. Jatkossa häntä kiinnostavat suunnittelijan työt, jotka tulivat tutuiksi CERNissä. Jari Markkasen\nopinnot jatkuvat vielä tovin. Valmistumisen jälkeen hän aikoo työskennellä muutaman vuoden ja sen jälkeen\nmahdollisesti lisäopintoihin – ehkä\nylemmän ammattikorkeakoulututkinnon pariin.Hiukkasfysiikkaa\nSuomi on ollut jäsenvaltio vuodesta 1991. Suomen jäsenyys järjestössä\nauttaa suomalaisten hiukkasfyysikkojen osallistumista CERNin koetoimintaan. Heidän lisäkseen laboratoriossa\ntyöskentelee muiden alojen suomalaisia tutkijoita. CERN tarjoaa kesäkoulujaan ja kurssejaan nuorille alan\ntutkijoille; laboratoriossa on harjoittelumahdollisuuksia monille luonnontieteiden ja tekniikan alan yliopisto- ja\nKoulutus- ja tutkimusmahdollisuuksien lisäksi CERN tarjoaa yrityksille tilaisuuksia tarjota tuotteitaan ja palvelujaan laboratoriolle sekä harjoittaa\ntutkimus- ja kehitysyhteistyötä laboratorion kanssa.Meyrinin kampuksella kiersi putki.25Milos Mladenovicille ei\nruuhkassa riitä istumapaikkaa.\nTaustalla seisoo Ville Arffman.Robottibussi\nTEKSTI ja KUVAT: Janne LuotolaItsenäisesti liikkuvat älybussit syöttävät\nmatkustajia alueille, joita perinteinen\njoukkoliikenne ei palvele.\npysähtyy Innovation alleyn sisäpihalle\nIhmisjoukko ihmettelee ajoneuvoa, jonka\nkummassakaan päässä ei ole kuljettajan istuinta. Kuusi istumapaikkaa\ntäyttyy nopeasti, ja viimeinen innokas\njää seisomaan keskelle ajoneuvoa. Ovi\n– Pidä kiinni, operaattori Ville Arffman komentaa.\n– Paras tapa testata kyytiä on seisoa\nja kokeilla, pysyykö pystyssä, naurahtaa\nliikennejärjestelmäsuunnittelun apulaisprofessori Milos Mladenovic mutta\nBussi lähtee pehmeästi pysäköintiruudusta ja suuntaa Betonimiehenkujalle. Ajoneuvo kulkee kaksikaistaista\ntietä pitkin ja pysähtyy parinsadan metrin päähän Lämpömiehenkujalle.\n– Ei ollut vaikeaa pysyä pystyssä. Pidin kiinni vain, jotta en huolestuttaisi\nketään muuta, Mladenovic sanoo matkan jälkeen.\nOtaniemessä kulkevan älybussin\nnopeus on vain noin 11 kilometriä tunnissa. Sekin on kova nopeus, jos varovaiseksi ohjelmoitu bussi tekee äkkijarrutuksen yllättävän esteen vuoksi.\n– Kyydissä ei tunne olevansa erillään\njalankulkijoista, koska vauhti on hidas,\nauto pieni ja ääni hiljainen, tuumii mukana kulkenut tohtoriopiskelija Pascale\nTulevaisuudessa älybussissa ei ole\nArffmanin kaltaista operaattoria, vaan\najoneuvo liikkuu täysin itsenäisesti. Nyt\nihminen on mukana turvallisuussyistä\nsulkemassa ovet ja päästämässä bussin\nKokeilu kuuluu ammattikorkeakoulu\nMetropolian johtamaan Sohjoa-hankkeeseen, joka tarjoaa suomalaisille yrityksille automaattiajoneuvon alustaksi\nteknologian ja liiketoiminnan kehittämiseen.\nTULEE, KUN KUTSUTAANPieni älybussi ei korvaa olemassa olevaa joukkoliikennettä vaan täydentää\nsitä lyhyillä matkoilla kaupunginosan\nsisällä. Asukkaat voivat tilata kyydin,\nkun he tarvitsevat sitä.\n– Paras mahdollinen käyttö robot-Älybussi kulkee Innovation\nBetonimiehenkujalle.tibussille on alueellinen Kutsupluspalvelu. Eli bussi noukkii ihmisiä ympäri Otaniemeä ja vie heidät suoraan\nesimerkiksi kauppaan tai kirjastoon,\nsanoo projektipäällikkö Harri Santamala.\nPienuutensa, hitautensa ja päästöttömyytensä ansiosta sähköllä kulkevan\nälybussin voi päästää ajamaan myös\nkapeille ja mutkaisille pihateille.\n– Robottibussilla saadaan houkuteltua uusia matkustajia julkiseen\nliikenteeseen. Yksityisautot muuttuvat kaupungissa tarpeettomiksi, tai\nainakin yksityisomistuksessa olevat\nKestää vielä vuosia ennen kuin\nrobottiautot voivat ajaa vilkkailla kaduilla, koska ne liikkuvat hitaasti ja\nkäyttäytyvät eri tavalla kuin ihmiset.\nRajattuun käyttöön robottiautot voivat\nsopia piankin, kun länsimetro valmistuu.\n– Ne sopisivat metron syöttöliikenteeseen, sanoo Espoon liikenteenhallintapäällikkö Johanna Nyberg.\nKÄYTTÄYTYY VAROVASTITekoälyn ja ihmisaivojen ohjaaman liikenteen yhteensovittaminen on vaikea\ntehtävä. Robotti ei käyttäydy samalla\ntavalla kuin ihmiskuljettaja.\n– Jos joku yrittää ajaa takapuskurissa kiinni, jotta robottibussi ajaisi\nkovempaa, se alkaakin hidastaa, Santamala havainnollistaa.\nOtaniemen kokeilussa samalla tiellä\nkulkee autoja, ja kevyelle liikenteelle\non oma väylänsä tien vieressä. Tien\nkummassakin päässä on varoitusmerkit robottibussista ja ylimääräiset kannettavat liikennevalot.Autoilijat vaikuttavat varovaisilta\nrobottibussin kanssa. Mercedes-kuski\nodottaa pysäkille seisahtunutta autoa\nniin kärsivällisesti, että Arffman joutuu viittomaan sen bussin ohi.\nTÄYTETÄÄN TEKNIIKALLASuomalaisille robottibussi tarjoaa\nmahdollisuuden kehittää autoon asennettavia laitteita. Kokeiluyrityksiä\novat muun muassa Citynomadi, Flou\nSolutions ja Vionice. Citynomadin kehittämä sovellus näyttää, missä bussi\nliikkuu ja kuinka kaukana se on käyttäjästä. Flou muodostaa parametreja\nautomaattiajoneuvojen käyttäjäkokemuksista. Vionice puolestaan tuottaa\nautomaattisesti tietoa ympäristöstä ja\nRobottibussien ympärille kasvaa\ntodennäköisesti suuri bisnes. Niiden\navulla joukkoliikennettä voidaan lisätä\nedullisesti, koska palkkakustannuksista tulee pienet.\n– Kun kuski sijoitetaan auton ulkopuolelle ja laitetaan se hallitsemaan\netänä 10–20 autoa, sillä on iso kansainvälinen markkinapotentiaali, Santamala sanoo.\nVarsinaisesti robottibussia suomalaiset eivät ole kehittämässä. Ajoneuvo\non Easymilen Ranskassa Ligierin tehtailla valmistettu EZ10, jollainen on\nollut koekäytössä ympäri maailmaa.\nSuomessa Easymile kulki viime\nvuoden kesänä Vantaan asuntomessuilla. Toisin kuin viime vuonna, nyt\nälybussi suunnistaa lasereiden lisäksi\ngps:n avulla ja liikkuu muun liikenteen\nseassa. Elokuussa robottibussi liikkui\nHelsingin Hernesaaressa; marraskuussa se kulkee Tampereella.27Suomen vaikutusvalta\nvoi kaveta EU:ssa\nTEKSTI: Kari Leppänen /UP KUVA: Harri Tahvanainen /GorillaMurrosvaihetta elävä EU ei ole\nhallitustenvälisyyden ajasta.Talouskriisi on tutkijatohtori Timo Miettisen\nmukaan sekoittanut EU:n\ninstituutioiden valtasuhteita. Asioita ratkotaan yhä\nenemmän hallitusten välillä. Tämä on ongelma pienille maille,\nkuten Suomelle. Hallituksen välisessä\ndiplomatiassa suurten jäsenmaiden\nLisäksi Miettinen näkee ongelmaksi, että hallituksenvälisyyden ko-28rostuessa EU tulee riippuvaisemmaksi\nyksittäisten maiden sisäpoliittisesta\nMiettinen kertoi näkemyksiään\neduskunnan suuren valiokunnan järjestämässä julkisessa kuulemisessa,\njossa käsiteltiin muutoksia EU:n toimintaympäristössä ja niiden vaikutuksia Suomen asemaan.\nMiettinen näkee myös toimeenpanevien elinten vahvistuneen. Eurokriisin pitkittyessä Euroopan keskuspankki nousi keskeiseen asemaan.\nEU:n uusi talousohjausjärjestelmä toi\nEU:n komissiolle lisää valtaa velka- ja\nMiettinen huomauttaa, että eurokriisi on kuitenkin vahvistanut ennen\nkaikkea hallitustenvälisen yhteistyön\nroolia. Esimerkiksi vakausmekanismin\nsäännöt takaavat, ettei pelastuspake-teista tehdä päätöksiä ilman suurten\nSuuret maat heiluttavat tahtipuikkoa myös Kreikan kolmannen lainaohjelman valvonnassa, joka on jäänyt\npitkälti euromaiden varaa.\nTALOUSKRIISI ON SYÖNYT LUOTTAMUSTAUsein toistetun näkemyksen mukaan\ntalouskriisi ja pakolaiskriisi ovat\nkasvattaneet epäluottamusta unionia\nkohtaan. Miettinen pitää näkemystä\nKansalaisten luottamus on heikentynyt enemmän kansallisiin instituutioihin kuin EU:hun, käy ilmi unioniin\nliittyviä asenteita mittaavasta eurobarometrista.\nMiettisen johtopäätös on, ettei\nEU:ta kohtaan tunnettu epäluottamus\nole erotettavissa omaksi ilmiökseen.KOLUMNIMilla Pennanen\nInsinööriliittoVientiä riittää pelialallaPKyse on hänen mukaansa heikkoon talouskehitykseen liittyvästä epäluottamuksesta politiikkaan,\njoka iskee yhtä lailla EU:hun kuin kansalliseen\nULKOKEHÄ ON SYNTYMÄSSÄUlkopoliittisen instituutin johtaja Juha Jokela katsoi, ettei hallituksenvälisyyden korostuminen sulje\npois integraation syventämistä. Integraatiota voi\nkehittää myös hallitustenvälisillä päätöksillä.\nIntegraation eritahtinen kehitys on Jokelan mukaan vakiintunut ja tullut hyväksytyksi viimeistään\nBritannian brexit-äänestyksen myötä.\nPohdittavaksi tulee Britannian uusi EU-suhde.\nSe saattaa Jokelan mukaan johtaa EU:n ”ulkokehän”\nUlkokehän muodostuminen olisi merkittävä\nmuutos integraatioprosessissa ja uusi väylä kiinnittyä\nEU-rakenteisiin. Samanlaista voitaisiin Jokelan mukaan tarjota myös Norjalle ja muille ETA-maille sekä\nmyöhemmin esimerkiksi Turkille ja Ukrainalle.eliala on suurempi kuin elokuva- ja musiikkibisnes yhteensä. Nyt puhutaan globaalilla\ntasolla miljardien dollareiden erosta. Suomessa ala työllistää tällä hetkellä hieman vajaa\n3 000 henkilöä; lisää on tulossa koko ajan. Neogames\nry:n mukaan liikevaihto oli Suomessa viime vuonna\n2 400 miljoonaa euroa, joka on neljännes koko ictalan liikevaihdosta.\nPelialan ihmiset voidaan helposti yleistää; kyseessä\non huippuluokan ammattilaisten porukka, joka on\nasialleen intohimoisesti omistautunutta, täynnä ideoita ja jolle vain taivas on rajana. Ja he ovat entistä\nenemmän korkeasti koulutettuja monen alan taitajia.\nKoska peliala on kovin suosittu, kaikille halukkaille ei kuitenkaan riitä töitä tai opiskelupaikkoja.\nSe ei kuitenkaan ole esteenä alalle yrittäville. Pelkästään uusia alan yrityksiä syntyi vuosina 2011–2014\nvälisenä aikana 179 kappaletta, yhteensä niitä on 260.\nNäistä kaikista vain seitsemän yritystä työllisti yli\nTapasin Kajaanissa pelialan tapahtumassa useita\nalalla työskenteleviä ihmisiä. Joukossa oli tuottajia,\ngraafikoita, käsikirjoittajia, kehittäjiä ja koodareita.\nHeitä yhdisti tuikkivat silmät, kun he kertoivat,\nmitä ovat tehneet. Tarinoihin kuului paljon onnistumisia, mutta vieläkin enemmän pettymyksiä. Rahoitus epäonnistui, työyhteisössä oli sosiaalisia ongelmia, aikataulut pettivät tai usko loppui. Kysymykseen,\nmiksi he olivat tapahtumassa, vastaus oli sama:\nluomassa verkostoja ja etsimässä uusia työmahdollisuuksia.\nSitä varten Insinööriliitto on olemassa. Autamme\nihmisiä eteenpäin, opastamme työnhaussa ja jaksamisessa, koulutamme projektityöskentelyä ja esimiehenä\nolemista. Sekä tietysti kerromme työelämän pelisäännöistä.\nKoulutuksia ja kursseja on lähes 200 vuosittain.\nValmistuvien kiertue ja Kesäkaravaani sekä paikalliset tilaisuudet ovat mahtavia verkostoitumistilaisuuksia ja mahdollisuus omien unelmiensa kertomiseen\ntaas uudelle yleisölle.29Sukupolvien välinen\nTEKSTI: AkavaAkavikot-raadin eli Akavan asiantuntijoiden\nmielestä aloite työeläkeindeksin muuttamisesta\non ennemminkin suuri puhallus kuin toimeentulon\nparannus. Asiantuntijat kommentoivat asiaa\nkukin omasta näkökulmastaan.Sosiaalivakuutuksen asiantuntija\nKatja Veirton mielestä työeläkkeiden rahoituksen ja etuuksien\ntasapaino näyttää vihdoin uusimman eläkeuudistuksen myötä\nolevan tasapainossa. Tasapainon\ntakia esimerkiksi vanhuuseläkkeen ikärajoja\n– Uudistuksessa haluttiin, että maksut riittävät eläkkeisiin ja ongelmia ei lakaista maton\nalle. Työeläkeindeksin muuttamisvaatimukset\ntämän jälkeen tuntuvatkin kohtuuttomilta, kun\notetaan huomioon, ettei rahoitusta ole koskaan\naiemmin huolehdittu kuntoon tiedetyistä nousupaineista huolimatta.\nVeirto huomauttaa, että työeläkejärjestelmä\non iso ja osin monimutkainenkin rakennelma;\nsen peruspaloja ei voi muuttaa ilman vaikutusta kantavuuteen. Indeksien muuttaminenkaan ei ole koskaan tapahtunut irrallisena\n– Kansalaisaloitteessa haikaillaan takaisin\nvuosiin 1962–1976, jolloin palkkaindeksointi\ntyöeläkkeissä oli käytössä. Muutoin maailma näytti kovin erilaiselta, eläkekarttuma oli pienempi\nja työeläkemaksu oli alle kymmenen prosenttia.\nVeirto muistuttaa, etteivät\ntyöntekijät vielä tuolloin maksaneet työeläkemaksua, vaan se oli\nkokonaan työnantajan vastuulla.30PALKANSAAJAT MAKSAVAT YHÄ ENEMMÄNErilaisten muutosten myötä karttumat ovat nykyisin paremmat. Indeksoinnissa alkavan eläkkeen tasoon vaikutetaan palkkakertoimella eli\nindeksillä, jossa 80 prosenttia muutoksesta\ntulee palkoista ja 20 prosenttia kuluttajahinnoista. Maksussa olevia eläkkeitä\ntarkistetaan puolestaan indeksillä,\njossa suhteet ovat toisinpäin.\nTyöeläkemaksu on kasvaneiden eläkevastuiden\nmyötä 24,4 prosenttia, ja tästä työntekijät maksavat itse\nsiivun.– Huoli eläkeläisten toimeentulosta on tietysti oikeutettua ja yhteinen asia. Mutta eläkeläisköyhyyteen indeksimuutoksesta ei apua\ntule, Veirto sanoo.\nEsimerkiksi takuueläkettä ja kansaneläkettä\nkorotetaan kansaneläkeindeksillä, mitä kansalaisaloite ei koske.\nKansaneläkeindeksi seuraa puhtaasti kuluttajahintojen kehitystä. Indeksien kehitystä, eri\nsukupolvien maksujen ja etuuksien suhdetta ja\neläkkeiden rahoitusta käytiin ansiokkaasti läpi\njoitakin vuosia sitten niin sanotussa indeksityöryhmässä, jossa Vierto oli jäsenenä.\n– Työ oli perusteellista. Olin tyytyväinen\nyhteisestä halusta huolehtia kaikkien sukupolvien eläketurvasta. Eivätkä eläkeläisjärjestöt\nesittäneet kansalaisaloitteen mukaista muutosta.\nEsitetyllä indeksimuutoksella työeläkerahastot loppuvat 2060-luvulla. Tällöin voidaan\nvalita roimat maksunkorotukset tai työeläkejärjestelmän alasajo.\n– Jos kansalaisaloite toteutuu, kehotan jokaista nuorta säästämään kaikki liikenevät\nvaransa tai toivomaan varakkaita vanhempia ja\nPERUSTELUT OVAT HATARIAPääekonomisti Eugen Koevin mielestä aloitteen tekijät väittävät, että eläkevaroja on yllin\nkyllin ja että eläkkeiden sitominen palkkaindeksiin on halpaa lystiä.\n– Näin aloitteen tekijöiden\nTela, eläkelaitokset sekä kaikki\nmuut kansalliset ja kansainväliset asiantuntijat, jotka ovat arvioineet eläkejärjestelmämme,\novat pahasti väärässä.\nKoev ei olisi halunnut uskoa, että niin moni tarttuu perusteluiltaan höyhenenkevyeen\n– Olen huolissani, etten ole huomannut yhdenkään merkittävän senioriryhmän avoimesti\nvastustaneen aloitetta. Jos aloitteesta tulee\ntotta, kyseessä olisi megaluokan puhallus nuorten taskuista, Koev jatkaa.\nAsiantuntija Ida Mielityisen mielestä eläkeindeksiehdotus heijastaa laajempaa näköalattomuutta yhteiskunnassa.\n– Näyttäisi siltä, että suurten ikäluokkien\non vaikea sisäistää sitä, että talouden pelisäännöt ovat peruuttamattomasti muuttuneet sitten\n1960-luvun.Nopeat talouskasvun vuodet ja hyvä henkilökohtainen talouskehitys ovat olleet yhteydessä maailmantalouden tilanteeseen. Mielityinen pitää huolestuttavana, jos nyt eläköityvät\nikäluokat katsovat heille kuuluvan etuuksia,\njotka ovat tuleville sukupolville kohtuuttoman\n– Eläkkeet ovat yksi esimerkki etuudesta,\njoka näyttäytyy välillä saavutettuna etuutena\neikä edellyttäisi jatkuvaa ponnistelua ja päätöksentekoa. Työmarkkinajärjestöjen on pidettävä\njatkuvasti esillä sitä, että kaikki etuudet – olipa\nniiden rahoituksen lähde mikä hyvänsä – edellyttävät jatkuvaa työtä.\nMielityinen painottaa, että eläkkeellä jo olevien pitäisi ymmärtää, ettei heidän eläkkeensä\nole nimikoiduissa pankkiholveissa. Eläkkeiden\nturvaaminen edellyttää hyvää työllisyyttä ja\nVARAT LOPPUISIVAT NOPEASTILakimies Vesa Vuorenkoski sanoo, että työeläkkeet rahoitetaan pääasiassa kunkin vuoden\ntyöeläkemaksuilla ja osittain työeläkemaksujen\nja työeläkerahastojen varojen avulla. Vakuutusmaksuja maksavat palkansaajat, työnantajat ja\n– Julkisen sektorin eläkkeiden ja yksityisen sektorin eläkkeiden rahoitusjärjestelmät\neroavat toisistaan merkittävästi. Näitä järjestelmän piirteitä voi käydä opiskelemassa esimerkiksi Eläketurvakeskuksen\nindeksialoitteessa ajatus on se,\nettä työeläkeyhtiöissä rahastoituna olevia varoja tuloutettaisiin nykyeläkeläisille enemmän\nja tuleville eläkeläisille vastaavasti vähemmän.\n– Eläkkeiden rahastoista\nloppuisivat tällä muutoksella varat reilussa\n40:ssä vuodessa. Idea on siis se, että hyvinä\naikoina syötäisiin siemenperunat, kun ne maistuvat niin hyviltä.\nVuorenkosken mukaan sukupolvien välisen\noikeudenmukaisuuden kanssa projektilla ei ole\n– Kyse on nykyisten hyviä, kohtuullisen korkeita työeläkkeitä nauttivien suurten ikäluokkien kaikki mulle heti -mentaliteetista. Tämä\nindeksimuutos ei nimittäin auttaisi lainkaan\nköyhimpiä eläkeläisiä, sillä se ei koske lainkaan\ntakuueläkettä tai kansaneläkettä.”Karttumat\nTEKSTI: Varpu Multisilta, työmarkkinatutkija PIIRROS: Markku HaapaniemiTulospalkkauksen\navulla voidaan kehittää\navulla voidaan saada aikaan\nvaikutuksia niin työntekijän\nparantaa tuottavuuttaTulospalkkauksen käyttö\nvoi parhaimmillaan parantaa tuottavuutta, tavoitteiden saavuttamista, henkilöstön tyytyväisyyttä sekä\nJärjestelmä on tapa käytännöllistää\nstrategia; onnistunut järjestelmä on\nkeino ohjailla henkilöstöä strategian\nmukaisella tavalla ja synnyttää halutun\nJärjestelmän olemassaolo ei kuitenkaan itsestään ratkaise mitään,\nvaan sitä pitää käyttää viisaasti johtamisen välineenä.\nPalkitsemisjärjestelmät on rakennettu kannustamaan työntekijöitä,32tiimejä ja koko organisaatiota parempiin suorituksiin. Järjestelmillä on\nvaikutusta henkilöstön motivaatioon\nPALKKAUKSEN MYÖNTEISET VAIKUTUKSETTekniikan tohtori Kiisa HulkkoNyman tarkastelee väitöskirjassaan,\nmitkä tekijät edistävät tulospalkkauksen myönteisten vaikutusten syntyä ja\nmiten henkilöstön tyytyväisyyttä käytettyyn järjestelmään voidaan lisätä.\nVäitöskirjassa tutkittiin tulospalkkiotyytyväisyyttä ja tulospalkkioiden\nvaikutuksia organisaation suorituksiin ja henkilöstön väliseen yhteistyöhön.Tutkimuksen tuloksista nousi esiin\nneljä tekijää, jotka edistävät järjestelmien myönteisiä vaikutuksia.\nEnsimmäinen myönteisiä vaikutuksia edistävä tekijä on henkilöstön tietämys palkkiojärjestelmistä.\nHulkko-Nymanin mukaan toimivan\njärjestelmän edellytys on, että henkilöstö tuntee sen toiminnan.\nMyös järjestelmän yhteensopivuus\norganisaation tavoitteiden kanssa on\ntärkeää. Ongelmia voi ilmetä, jos järjestelmää rakennettaessa ei mietitä\ntarpeeksi sitä, millainen järjestelmä\non juuri kyseisen organisaation kannalta paras ja millaisia mittareita on\nalan väitöskirja Making\nWork: Sense and Sensibility\nof ResultsResults-Oriented Pay Systems tarkastettiin v\nviime toukokuussa Aaltoyliopistossa\nHulkkoHulkko-Nyman on tutkinut 35 suomalaisen yrityksen\nja julkisen sektorin\nl tehty kysely.\npiiriin kuului viime vuonna\na insinööreistä 46 prosenttia. Keskimääräisen\nsuuruus olii kuusi prosenttia vuosiansioista. Tul\nTulospalkkauksen piiriin kuuluminen oli sitä yleisempää, mitä korkeammassa\nolivat käytössä sitä useamo\nmin mitä suuremmasta\nyrityksestä oli kyse. Myös\nyrityksen toimialalla oli vaikkutusta tulospalkkauksen\nä d Työmarkkinatutkimus 2015.Hulkko-Nymanin mukaan tulospalkkausjärjestelmän voi harvoin siirtää sellaisenaan yrityksestä toiseen,\nvaan jokainen järjestelmä on räätälöitävä organisaatiokohtaisesti, jotta järjestelmän käytöstä saadaan mahdollisimman suuri hyöty.\nKolmas myönteisiä vaikutuksia\nedistävä tekijä on järjestelmän koettu\ntärkeys. Järjestelmän käyttöönoton yhteydessä on tekniikan tohtorin mukaan\ntärkeää viestiä henkilöstölle, miksi\nkyseinen järjestelmä on yrityksen kannalta paras mahdollinen ja miten se\nsopii yhteen organisaation tavoitteiden\nja yrityskulttuurin kanssa.\nKun henkilöstö ymmärtää järjestel-män logiikan, sen on helpompi sitoutua järjestelmään ja kokea se merkitykselliseksi.\nNeljäs myönteisiä vaikutuksia edistävä tekijä on tulospalkkausjärjestelmien prosessien oikeudenmukaisuus.\nrakentamisen jälkeen järjestelmää pitää tarkastella tasaisin väliajoin vielä\nkäyttöönottamisen jälkeenkin. Reiluun\njärjestelmään päästään, kun henkilöstö\notetaan mukaan arviointiin ja esimiehet sitoutuvat palautteen antamiseen.\nYKSILÖN VAI RYHMÄN PALKITSEMINENHulkko-Nyman arvioi tutkimuksessaan\nmyös kolmea erilaista tulospalkkausjär-jestelmää, joilla oli erilaiset vaikutusten\nperusteella järjestelmien vaikuttavuudessa on parantamisen varaa.\nYksilöiden palkitsemisella oli\nheikommat myönteiset vaikutukset\nyhteistyöhön kuin ryhmäpalkitsemisella. Erityisesti yksilöitä palkitsevaa järjestelmää käyttävien yritysten\non huomioitava oikeudenmukaiset\nmenettelytavat, kun ne rakentavat\nyritysten pitää etenkin varmistaa, että\nhenkilöstöllä on tarpeeksi tietämystä\njärjestelmästä, jotta järjestelmä toimii\nTEKSTI: Jaana Paanetoja, oikeustieteen tohtori /EdilexOngelmia on\ntyöntekijän asema on\nollut viime aikoina esillä\ntyöntekijän toimintaa on\nja erityisesti työsuhdeturvan\nnäkökulmasta?Voiko työpaikan epäkohdasta ilmoittavan\nirtisanoa, voiko asian\nja miten työntekijän\notettava huomioon? Työsopimuslaissa\non säädetty työntekijän uskollisuus- eli\nlojaliteettivelvoite on voimassa myös\nJos työntekijä havaitsee epäkohtia\ntyönantajansa toiminnassa, hänen on\nensin mietittävä, miten epäkohta on\npoistettavissa. Jos kysymys on työpaikan sisäisesti hoidettavasta asiasta,\nvoidaan lojaliteettivelvoitteen perusteella lähteä siitä, että työntekijä\nsaattaisi epäkohdan ensin työnantajan\ntietoon ja antaisi työnantajalle mahdollisuuden korjata se.\nJos korjausta ei tapahdu kohtuullisessa ajassa, työntekijä voisi ryhtyä\nmuihin toimiin, kuten saattaa asian\nvalvovan viranomaisen tietoon.\nJos kuitenkin kysymys on siitä, että\ntyöntekijä epäilee sanktioidun normin\nrikkomista, työntekijä voi lojaliteettivelvoitettaan rikkomatta ottaa heti\nyhteyttä valvovaan viranomaiseen tai\nEuroopan ihmisoikeustuomioistuin EIT kiteytti Heinisch-tapauksessa\nmuutamia sisäisen selvittelyn periaat34teita. Tuomioistuimen mukaan sisäistä\nselvittelyä ei voida edellyttää silloin,\nkun työntekijä saa tietoonsa rikoksen, jonka ilmoittamatta jättäminen\njohtaisi syytteen nostamiseen häntä\nEdelleen tuomioistuin katsoi, että\nsisäistä selvittelyä ei voida edellyttää,\njos voidaan perustellusti katsoa, että\ntilanteeseen ei tulisi sen avulla mitään\nkorjausta. Ellei työnantaja korjaa ilmoitettua puutetta, lojaalisuusvelvollisuus ei enää sido työntekijää. EIT:n\nkannanottoja Euroopan ihmisoikeussopimuksen tulkinnasta sovelletaan\nEri viranomaisten suorittaman\nvalvonnan onnistumisen kannalta\non tärkeää, että valvonta ei perustu\nyksinomaan viranomaisen omaaloitteisiin tarkastuksiin, vaan sitä\ntehdään myös ulkopuolisten yhteydenottojen perusteella.\nMuun muassa aluehallintovirastot saivat lähes 43 000 asiakkaiden yhteydenottoa viime\nvuonna. Noin puolet niistä\nkoski työsuhdeasioita ja loput\npääosin työoloja. Yhteydenotoista 1 600 johti työpaikkatarkastukseen.\nJULKISUUTEENTyötuomioistuin on katsonut, että työntekijän lojaliteettivelvollisuus asettaa\nrajoituksia Suomen perustuslain ja Euroopan\nihmisoikeussopimuksen mukaiselle sananvapaudelle. Työnantajan on voitava\nvastaiseen menettelyyn.Työpaikan epäkohdista kertominen\nmedialle ei yleensä ole ensisijainen\ntapa puuttua asiaan.\nAsiassa on arvioitava, myös julkisuuteen saatetun tiedon oikeellisuutta\nja luotettavuutta. EIT:n mukaan erityisen suurta suojaa ei saa toiminta, joka\nperustuu henkilökohtaisiin epäkohtiin\ntai hyödyn odottamiseen.\nOlennaista on myös se, onko työntekijä toiminut vilpittömässä mielessä\nsiinä uskossa, että tiedot ovat tosia ja\nettä julkinen etu edellyttää niiden paljastamista eikä hänen saatavillaan ole\nmitään muuta hienovaraisempaa keinoa kuin saattaa asia julkisuuteen.\nHeinisch-tapauksessa ihmisoikeustuomioistuin katsoi, että vanhusten\nhoidon puutteiden paljastaminen oli\nollut julkisen intressin mukaista. Näkemys perustui siihen, että vanhukseteivät monestikaan kykene itse kiinnittämään huomiota hoitonsa puutteisiin.\nSananvapautta on siis käytettävä\nlojaliteettivelvollisuuden rajoissa. Näin\nkäytettynä se ei voi vaarantaa työntekijän työsuhdeturvaa. Muun muassa\ntyönantajaan kohdistetussa mielipidekirjoittelussa faktojen on oltava oikeat\nja kirjoittelun muutoinkin pysyttävä\n”sopivuuden” rajoissa.YHTEYDENOTTO VIRANOMAISEENTyöntekijän irtisanominen edellyttää työsopimuslain mukaan asiallista\nja painava syytä. Syyn asiallisuus ja\npainavuus arvioidaan ottamalla huomioon sekä työntekijän että työnantajan olot kokonaisuudessaan. Tällaisena\nei voida pitää kuitenkaan turvautumista työntekijän käytettävissä oleviin\noikeusturvakeinoihin.Esitöiden mukaan työsopimuksen\npäättäminen ei saa perustua siihen,\nettä työntekijä on tehnyt valituksen tai\nosallistunut oikeudenkäyntiin työnantajaansa vastaan tämän väitetyn lainvastaisen menettelyn johdosta.\nMyöskään työntekijän kääntyminen\nkuten työsuojeluviranomaisen tai tasaarvovaltuutetun toimiston puoleen, ei\noikeuta päättämään työntekijän työsuhdetta.\nEdellä esitetyn perusteella voidaan\ntodeta melko yksiselitteisesti, että\ntyöntekijän yhteydenotto työnantajan\ntoimintaa valvovaan viranomaiseen ei\nole työsopimuslain mukainen sallittu\nirtisanomisperuste. Poikkeuksena ovat\ntilanteet, joissa työntekijä on työnantajaa vahingoittaakseen ja epäasiallisesti\npainostaakseen tehnyt ”ilmiannon”.\nTällöin kysymyksessä on oltava työntekijän käytös, jota pidetään sopimattomana ja hyvän tavan vastaisena.Lue lisää:\nTEKSTI: Heini Ristell KUVAT: Mikael Pekkala ja Morrow Gamesin arkistoVirtuaalilasit veivät\nJoukko turkulaisia opiskelijoita voitti\nkesällä järjestetyn Startup Journey\n-kilpailun virtuaalisella kauhupelillä.Vuosi sitten keväällä ryhmä insinööriopiskelijoita\nperusti Morrow Games -nimisen peliyrityksen, joka tekee pelisisältöä pääasiassa\nvirtuaalilaseille. Opiskelijat olivat jo\naikaisemmin tehneet pieniä peliprojekteja yksinään ja ryhmissä, ja\nheillä oli tarvittavaa osaamista perustaa yritys.\nTällä hetkellä yrityksessä toimii kahdeksan\nhenkilöä, joista viisi on turkulaisia insinööriopiskelijoita. Lisäksi mukana on paikallisia\nopiskelijoita Turun kauppakorkeakoulusta ja\nLiisa Lehtonen opiskelee viidettä vuotta tietotekniikkaa Turun ammattikorkeakoulussa, erikoistumisena peliteknologia. Hän on ollut Morrow\nGamesillä alusta asti. Lehtonen sai ensikosketuksen virtuaalitodellisuuteen vasta samana keväänä, jolloin tiimi sai\nkoululta lainaan toisen sukupolven Oculus Rift -virtuaalilasien\nkehittäjäversion. Sillä alettiin toteuttamaan pienempiä pelejä.\n– Toimin alun perin 2D-graafikkona, jonka jälkeen siirryin\nmarkkinointitehtäviin. Lisäksi minulla on osaamista myös 3Dympäristöjen mallinnuksesta, Lehtonen kertoo.\nUUTTA TEKNOLOGIAA JA KAUHUAMorrow Gamesin alkuperäinen suunnitelma oli tehdä pelejä\npelkästään tukemaan VR-laseja, jolloin pelit toimisivat myös\n– Osaaminen kuitenkin kasvoi. Kun uudet laitteet tulivat\nmarkkinoille, firmalle hankittiin HTC Vive, jonka tehokkuus\nyllätti kehitystiimin. Se päätettiin ottaa pääasialliseksi kehitysalustaksi, Lehtonen sanoo.\n– Pistimme suunnitelmat uusiksi ja lähdimme kartoittamaan virtuaalitodellisuuden rajoja.\nYrityksen lippulaivaprojektina toimii virtuaalilaseille tarkoitettu psykologinen kauhupeli Crowmire. Pelin käsikirjoitus oli\nalun perin tehty lyhytelokuvaa varten; siitä muokattiin pelille\nsopiva, varsin henkilökohtaisia asioita käsittelevä tarina.\n– Pelaaja ottaa pelin sankarin roolin, joka edustaa edistystä\nsekä tahtoa liikkua eteenpäin. Vastassa on the Other, pelin pääpahis, joka vangitsee päähahmon tämän oman mielen sisälle,\nInsinööriopiskelijaliitto IOL ryVelvollisuuksia ja kahviaM\no Gamesin tiimi iloitsi Startup Journeyn voitosta.BOOSTIA\nOSTT YRITYKSEN TOIMINTAAN\nsäll Morrow Games osallistui Boost Turun jokakesäisä\nseeen SStartup Journey -tapahtumaan, kymmenen viikon\nkiihdytysohjelmaan alkuvaiheen yrityksille.\nkertoo, että tapahtuman aikana 11 tiimiä hioi\nvei yrityksiään eteenpäin, hankki rahoitusta\nMukana valmentamassa oli pelialan ammattilaisia,\nenkelisijoittajia, lakimiehiä ja esiintymisen\nviikon mittainen matka päättyi DemoDayhyn,\ntiimit esittelivät omat ideansa. Lehtonen esitteli\nin liikeidean, Crowmiren, virtuaalilasit päässä. Morrow\nuurastus ei mennyt hukkaan, sillä he nappasivat\nja myös kilpailun lopullisen voiton eli rahapalkinnon.\nRahan voi käyttää haluamallaan tavalla. Yksi tarjotuista\ni ta vaihtoehdoista oli kuukauden reissu Cambridgen yliis\njossa on tarjolla tukea ja ideoita, Lehtonen kertoo.\ntapasimme uskomattoman hienoja\njoilta saimme paljon palautetta ja uutta suuntaa\nÄ TEKIJÖITÄ PELIALALLEMorrow\norrrro Gamesin tulevaisuden näkymät ovat selvät. Syksyn\nkoostuvat room escape -minipelisarjan tuotannosta\nnno ja ensimmäisen osan julkaisusta.\nTarkoituksena on julkaista virtuaalilasipelejä tasaisella\ni ja kerätä firmalle näyttöä rahoituksen hakua vartten.\nmielestä Suomen peliala tarvitsee uusia tekijöitä,\nittä,, sillä menestyneitä yrityksiä on vasta kourallinen.\nolla mukana rakentamassa uusia tulevaisuuden\nude työpaikkoja sekä omassa yrityksessä että yhteisud\nsä paikallisten peliyrittäjien kanssa.onesti olen miettinyt luottamustoimisten jaksamista. Kuinka yksittäinen henkilö jaksaa tehdä töitä edunvalvonnan\nparissa – ahkeraa puurtamista asioiden\neteen, mistä ei saa edes palkkaa taikka kiitosta.\nTästä syystä luottamustehtäviin pitää olla tietty\npalo ja työtä täytyy tehdä suurella sydämellä.\nLuottamustoimiset tietävät, että kollegoilta\nsaattaa silloin tällöin kuulla kannustusta. Monesti henkilöt, jonka puolesta tehdään työtä, eivät\nvalitettavasti pääse näkemään kokonaisuutta. He\nsaattavat ajatella, etteipä tuo ole mitään saanut\naikaiseksi, siellä ne istuvat toimistolla ja juovat\nKuitenkin samaan aikaan taustalla tehdään selvitystyötä, solmitaan sopimuksia ja keskustellaan\nMuistan kun näin Insinööriopiskelijaliiton\nhallituksen ensimmäistä kertaa. Mietin jo silloin, että nuo ovat kovia tekijöitä. Vuoden aikana\nnäin heitä tasaisin väliajoin ja pohdin, mitä he\ntodellisuudessa tekevät. Osa toiminnoista näkyi\nulospäin, mutta muuten he toimivat siellä jossain\nOlen tänä vuonna IOL:n puheenjohtajana\nkoetellut omia rajojani tekemällä montaa asiaa\nyhtä aikaa. Olen tajunnut tosiasian, että ulospäin näkymättömän työn määrä on suunnaton.\nLuottamustoimisen on tärkeää pitää huoli omasta\nhyvinvoinnista sekä muistaa joka hetki, miksi tätä\nEn ihmettele, vaikka joku joskus väsyy ja haluaa pitää hieman lomaa luottamustoimesta. Jos\nväsyminen yllättää, on tärkeää, että ympärillä on\noma tukiverkosto. Välillä on mukava ajatella jotain aivan muuta kuin velvollisuuksia.\nLuottamustehtävissä työskentelevät, muistakaa\ntoisinaan taputtaa kaveria olkapäälle ja kehua. Te\nnäette paljon paremmin työn, jota toinen tekee,\nvaikka se ei välttämättä välity koko kentälle.\nOlemme me tehneet muutakin kuin juoneet\nkahvia.37Järjestöjohtaja Tommi Grönholm (2. oik.) ojensi tunnustukset\nRisto Heinolle (oik.), Pekka Laaksolle ja Matti Häkkiselle.Pekka Laaksosta liiton kunniapuheenjohtaja\nTEKSTI ja KUVA: Jari RauhamäkiInsinööriliitolla on nyt kaksi kunniapuheenjohtajaa, kun Pekka Laakso sai kunnianimityksen\nvirallisen tunnuksen ja onnittelukukat pari\nviikkoa sitten pidetyssä juhlatilaisuudessa.Kunniapuheenjohtajaksi valitseminen ei ole Insinööriliitossa aivan tavallista. Kunniapuheenjohtaja\nHannu Savolainen sai keväällä pidetyssä edustajakokouksessa seuraa Pekka Laaksosta. Virallinen\nmuistaminen tapahtui lokakuun puolivälissä Helsingissä.\n– Olen jaksanut tehdä näitä hommia näin pitkään, koska\nolen aina uskonut siihen, mitä teen. Ei tämä ole sen kummallisempaa, Laakso totesi kiitospuheessaan.Laakso on todella pitkäaikainen aktiivi sekä Insinööriliitossa että Helsingin Insinööreissä. Hän on hoitanut liitossa\nja sen liepeillä olevissa järjestöissä kymmeniä luottamustehtäviä 1970-luvulta lähtien.\nMuun muassa Insinööriliiton varapuheenjohtajana ja\nhallituksen jäsenenä Laakso oli yhteensä yli kymmenen\nvuotta. Vuosituhannen vaihteessa hän oli liiton palveluksessa kuutisen vuotta.\nSamassa tilaisuudessa muistettiin myös kahta liiton uutta\nkunniajäsentä, jotka ovat järjestyksessään 29. ja 30. Matti\nHäkkinen on ollut muun muassa liiton varapuheenjohtaja ja hallituksen jäsen vuosien ajan. Risto Heino on ollut\njärjestötoiminnassa 1990-luvulta lähtien: hän on muun\nmuassa liittohallituksen pitkäaikainen jäsen.Vahvistusta urapalveluihinKauppatieteen maisteri Merja\nUschanoff on aloittanut urahallintaasiamiehenä koulutus- ja tutkimusyksikössä. Hänen tärkeimpiä työtehtäviään ovat jäsenten auttaminen työnhaussa\nja oman uran suunnittelussa. Osana urapalvelutiimiä hän\nosallistuu ura-ja verkkokoulutusten pitämiseen.\nUschanoff siirtyi liittoon Vantaan kaupungin työllisyyspalveluista, jossa hänen vastuullaan oli pitkäaikaistyöttömille suunnattujen palveluiden toiminta ja kehittäminen.\n– Sitä ennen tein oman yritykseni kautta uravalmennusta ja coachausta uranvaihtajille ja työttömille työnhakijoille.\nLisäksi hänellä on pitkä työhistoria Nokian henkilöstöfunktioiden kehitys- ja esimiestehtävissä.38LÄNSI-POHJAN INSINÖÖRIT RY:N SYYSKOKOUS\n<ŽŬŽƵŬƐĞƐƐĂ ŬćƐŝƚĞůůććŶ ƐććŶƚƂũĞŶ ŵććƌććŵćƚ ĂƐŝĂƚ͘\nŶĞƚ ĞƌŽǀƵŽƌŽŝƐƚĞŶ ƟůĂůůĞ͕ ƐĞŬć ŬćƐŝƚĞůůććŶ ƚŽŝŵŝŶƚĂͲ\nl akisääteinen velvollisuus\nTEKSTI: Paula LaunonenYli 30 henkilöä säännöllisesti työllistävän organisaation on laadittava suunnitelma\nyhdenvertaisuutta edistävistä toimista tämän vuoden loppuun mennessä.Yhdenvertaisuussuunnitelma on ohje, jolla\ntyöyhteisön jäsenelle ja\norganisaation sidosryhmille oikeudenmukainen kohtelu. Työnantajia velvoittava\nlaki tuli voimaan tammikuussa 2015.\nerillinen dokumentti tai linjaukset voivat sisältyä esimerkiksi henkilöstö- tai\ntasa-arvosuunnitelmaan tai työsuojeluohjelmaan. Yhdenvertaisuussuunnitelman laatii ryhmä, jossa on mukana niin henkilöstön kuin johdon\nHyvä yhdenvertaisuussuunnitelma on konkreettinen nykytilan ja\ntavoitteiden kuvaus. Se on aktiivisestipäivittäiseen toimintaan vaikuttava\ntyöväline, jolla edistetään erilaisten ihmisten yhdenvertaisuutta.\nlaatiminen käynnistyy tilannekartoituksella: koetaanko työpaikalla\nesimerkiksi ikään, alkuperään, vakaumukseen, vammaisuuteen tai seksuaaliseen suuntautumiseen liittyvää\nTämän jälkeen analysoidaan, miten\nsyrjintä näkyy esimerkiksi rekrytoinneissa, työsuhde-eduissa, perehdytyksessä tai työskentelyoloissa.\nTilanneselvityksen jälkeen päätetään, miten puutteita ryhdytään korjaamaan. Toimet kohdennetaan tilanteisiin ja käytäntöihin, joissa syrjintää\non ilmennyt: esimerkiksi kahvipöytä-keskustelut, töiden jakaminen, lomautukset ja irtisanomiset.\nkirjataan toimista vastaavat henkilöt\nja toteutusajankohdat. Käytännöllinen ratkaisu on taulukko, josta koko\ntyöyhteisö näkee yhdenvertaisuuden\nedistämisen tavoitteet, toimenpiteet,\nvastuuhenkilöt sekä toteutuksen ja\nSEURAA TOTEUTUMISTATyöyhteisön kaikilla jäsenillä on oikeus tietää, mihin toimiin työnantaja\non ryhtynyt yhdenvertaisuuden edistämiseksi. Jos suunnitelmaa ei laadita tai\nse ei vastaa lain vaatimuksia, työntekijä voi ottaa yhteyttä omaan ammattiliittoonsa tai työsuojeluviranomaisiin.Kysymyksiä työpaikan yhdenvertaisuussuunnitelmaa varten\nđƫVaikuttaako ikä rekrytointiin tai\nđƫOnko tehtäväkohtaisesti mietitty, minkä\ntason suomen tai ruotsin kielen osaaminen on välttämätöntä?đƫMiten otetaan huomioon eri uskontoihin liittyvät vapaapäivät tai\nđƫMiten poliittiset mielipiteet vaikuttavat\nilmapiiriin ja töiden jakamiseen?đƫMiten ammatilliseen järjestäytymiseen\nđƫMiten osatyökykyisiä kohdellaan?\nđƫMiten erilaisiin sukupuoli-identiteetteihin\nsuhtaudutaan?39PULMAT JA ARJEN SUUNNITTELUTOIMISTO\t  \nTiukan trion ja kakuron ratkaisut ovat verkkolehdessä: www.insinoori-lehti.ﬁ1. Matti Lohi keksi vuonna 1926 moottorikelkkaa muistuttavan kulkuneuvon, jota sanottiin\nummenajokkaaksi. Sitä veti kelkan aisojen väliin\nkiinnitetty puutynnyri, mutta mistä ummenajokas sai voimansa?\n2. Saimaan Juomatehtaan tuotteet ovat saaneet\ntunnustusta kotimaassa ja yritys on yksi vanhimmista toiminnassa olevista suomalaisista pienpanimoista. Missä yritys toimii?40Kakuro on japanilainen numeroristikko, jossa\nruuduissa.3. Kirjatoukka kulkee päivässä 2,0 mm paksun\npaperi- tai pahvikerroksen läpi. Kirjahyllyssä on\nkaksiosainen teos. Kirjoissa on 2,0 mm:n paksuiset kannet, joiden lisäksi molemmat osat ovat\n3,0 cm:n paksuisia. Kuinka monessa päivässä kirjatoukka kulkee ensimmäisen osan ensimmäiseltä sivulta toisen osan viimeiselle sivulle?mEiLle on tärKeää,\nvIetTävät aiKaayHdeSsä.Tuhannet perheet ovat löytäneet yhdessäolon ja liikunnan\nriemun perhejaksoillamme. Perheesi voisi olla tänä vuonna yksi heistä.\nPerheiden 1.askel-hyvinvointijaksojen ohjelmasisältöihin\nja ajankohtiin tutustumalla löydät perheellesi mieluisimmat\nvaihtoehdot.Tutustu ja hae jaksoille\nTEKIJÄ: Tuuli Salonen, vastaava asiamiesPidä jäsenkortti\nInsinööriliiton jäsenet ovat oikeutettuja lukuisiin jäsenetuihin ja palveluihin, joita voi hyödyntää niin Suomessa kuin\nulkomaillakin. Jäsenetuna tarjoamme muun muassa vapaaajan tapaturma- ja matkavakuutuksen. Jäsenkortti toimii\nLisäksi jäsenetuna alennusta saa esimerkiksi Teboilhuoltoasemilta, valikoiduista verkkokaupoista ja hotelleista.\nJäsenet voivat osallistua jäsenkortilla myös liiton ja jäsenjärjestöjen tapahtumiin. Moni jäsenetu edellyttää liiton\njäsenyyden todistamista jäsennumerolla tai jäsenkortilla.\nJäsenkortti on hyvä pitää matkassa mukana.\nInsinööriliiton jäsenkortti on voimassa kaksi vuotta kerrallaan. Nykyinen kortti on voimassa lokakuuhun 2018.Toiminnan johto\nAnneli Lohva, 0201 801 866\nTarja Salmi, 0201 801 83742Jäsenet saavat uuden jäsenkortin automaattisesti ennen\nkuin vanhan kortin voimassaoloaika päättyy sekä tietenkin liittymisen yhteydessä. Jos jäsenmaksuja on erääntynyt,\nuutta jäsenkorttia ei lähetetä.\nJos olet hukannut jäsenkorttisi, korttisi on rikkoutunut\ntai jäsenkortissa olevat tiedot ovat muuttuneet, tilaa uusi\njäsenkortti Insinööriliiton asiakaspalvelusta.Insinööriliitto IL\navoinna arkisin klo 9-16jäsenrekisteriasiantuntija\nIlkka Uusitalo, 0201 801 867projektiasiamies\nHeini Ristell, 0201 801 858Työsuhde- ja neuvotteluyksikkö\nKalevankatu 4, 40100 Jyväskyläasiakaspalvelu@ilry.fi\nTEKSTI ja KUVAT: Janne LuotolaJesse Åhlgren\nthe Contrarian.Tarinoista syntyy legoluomuksia\nkeksimään uusia olentoja\nja kokonaisia maailmoita.Kaukaisella saarella tapahtuu\nkummia. Aurinko ei nouse, ja\nluonto eläimineen on vaipunut\nuneen. Saaren suojelijat ovat\nkadonneet. Unien vartija alkaa kiertää\nsaarta ja selvittää, mitä on tapahtunut.\nPimeydessä häärii outoja olentoja.\nSalaperäiset olennot ovat tieto- ja\nviestintätekniikan opiskelijan Jesse\nÅhlgrenin luomuksia. Hän luo Bionicle- ja Hero Factory -sarjan legoista\nhahmoja, jotka synnyttävät vuorollaan\nyhden luvun tarinaan.\nWarden’s Diary -tarina kuvineen on\nluettavissa legorakentajien nettigalleriasta. Åhlgren tunnetaan siellä nimellä\nMonarth the Contrarian.sarjan, jonka muodott ja yhdistelymenetelmät poikkeavat tavanomaisista\npalikoista. Niissä on paljon erimuotoisia paloja ja liikkuvia niveliä.\n– Addiktoiduin siihen, miten uniikin näköisiä hahmot olivat.\nKun hahmoja oli monta, Åhlgren\nalkoi purkaa niitä ja yhdistellä osista\nuusia hahmoja. Samalla syntyi omia\n– Se oli alkuperäisen Bionicle-sarjan idea. Siinä oli hyvin laaja ja monimutkainen universumi, joka antoi tarpeeksi materiaalia siihen, että ihmiset\npystyivät luomaan omia hahmojaan.\nHahmoilla on erilaisia ominaisuuksia ja aseita. Niillä on myös toisista\npoikkeava luonne sekä tehtävänsä\n– Tarinan keksiminen helpottaa\nhahmon luomista. Kun tietää, millaisessa ympäristössä hahmo elää, tietää,\nmillaisia ominaisuuksia se tarvitsee.UNIIKKIUS LUMOSIRakentelu vei Åhlgrenin mukaansa jo\npienenä, jolloin hän alkoi kerätä Bionicle-hahmoja. Ne muodostavat Lego-NETTIGALLERIA YHDISTÄÄInternetissä on useita legoharrastajien\nyhteisöjä. Åhlgren hallinnoi BionicleMocers League -nettigalleriaa, jossa on\n– Muilta harrastajilta saa rakentavaa palautetta\nta luomuksista. Yhteisöissä\nvoi puhua tekniikoista ja kehittää luomuksia ajan kanssa paremmiksi.\nValokuvansa Åhlgren ottaa lapsuudenkotonaan tarkoitusta varten hankitussa studiolaatikossa.\nKun studio ja legot ovat lapsuudenkotona, harrastus ja opiskelu on\nhelppo erottaa toisistaan. Opintoalansa Åhlgren haluaisi tosin vaihtaa\n– Sillä alalla hahmojen rakentamisesta ja tarinoiden keksimisestä voisi\nVerkon lisäksi Åhlgren haluaa tavata harrastajia myös kasvotusten.\nHän osallistui siksi Pii Poo -legokaupan lokakuussa järjestämään rakennustapahtumaan. Paikalla Espoon\nOtahallissa oli hänen lisäkseen kaksi\nmuuta Bionicle-harrastajaa. Suomesta\nÅhlgren tuntee kaksi muuta Suomesta,\n– Olisi hienoa löytää heitä lisää.43Insinööriliitto on mukana tukemassa\nYYYKNT[ƂAll pages:2345679121315171819212324252728293031323334353637383940424344InfoRead laterLikeShareDownloadMoreInsinööri-lehti 7/2016 Published on Nov 3, 2016 Insinööri-lehti 7/2016insinoori-lehtiFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore


Tuppikoivusta laitetaso hifeille\nAihe: Tuppikoivusta laitetaso hifeille\nKirjoittaja Aihe: Tuppikoivusta laitetaso hifeille (Luettu 6012 kertaa)\n« : 28-11-2017, 08:48:21 »\nPitäs alotella stereotason väkertely viimein. Tarkoitus olisi tehdä ns. kasattava 3-tasoinen systeemi tähän tyyliin: https://www.audioemotion.co.uk/ekmps/shops/audioemotion/images/hi-fi-racks-podium-xl-8606-p.png\nTulevan tason mitat olisi n. 50cm x 80x90cm. Mulla olisi vanhan navetan (kylmässä mutta suht kuivassa) ylisillä leveitä tuppikoivuja 40mm paksuisena. Lankut on olleet pinkassa siellä n. 15 vuotta. Nyt oli hieman ajatuksissa, että jos käyttäs noita projektissa siten, että tekisi kahdesta 25cm leveästä lankusta aina yhden tason eli hyvin karkeaa lookkia ilman isompia höyläilyjä.\nMitä kokeneemmat sanoo, että missä menee käteen ja ehkä se tärkein, että oisko tarpeen tehdä tason alapintaan esim. lattaraudasta (upotettuna) vääntymisen estoa?\nVs: Tuppikoivusta laitetaso hifeille\n« Vastaus #1 : 28-11-2017, 09:55:10 »\nPitäisin niitä lankkuja jonkun aikaa (pari kuukautta ainakin, mielellään pitempäänkin) tulevasssa lämpö/kosteus olosuhteessa eli sisällä.\nLattarauta tai paremminkin kulmarauta pitäisi olla melko julmaa paksuutta että pystyy vastustamaan 40 millisen lankun voimaa vetäytyä ropelille, voimat on melkoiset. Luultavasti ruuvit korkkaisivat puusta jos koivua haluaa alkaa kieroutumaan.\n« Vastaus #2 : 28-11-2017, 10:46:30 »\nLainaus käyttäjältä: (Piilotettu) - 28-11-2017, 09:55:10\nEli pätkät valmiiksi (ylimääräsiä x kpl) ja sisälle vielä kuivumaan. Tarkotus oli toki pitää sisällä niitä ennen tekoa, mutta että noin pitkään vielä. Kiitos vinkistä. Ehkä kuvittelin pääseväni lyhyemmässä ajassa kun ajattelin puun olevan jo aika kuollut.\n« Vastaus #3 : 28-11-2017, 11:03:53 »\nJos hellasärö ei haittaa niin pinoa hyllyt esim. tiilien avulla hyllyköksi ja laitteet siihen, 2-3kk kuuntelua ja huoneen ja laitteiden lämpöä varmaan näyttää miten lankut elää.\nTarkkaile myös vaikuttaako kuunneltava materiaali lankkuihin\n« Vastaus #4 : 28-11-2017, 11:11:02 »\nEihän tuosta olisi kovin pitkä matka kuvan kaltaiseksi siistiksi liimalevyksi. Ellei se "tuppi"look ole juuri se, mitä haetaan.\n« Vastaus #5 : 28-11-2017, 11:46:15 »\nLainaus käyttäjältä: (Piilotettu) - 28-11-2017, 11:03:53\nPirulainen, tämähän olikin mainio idea mitä en tullutkaan ajatelleeksi. Tuossahan ne kuivuu passelisti putkivahvistimien lämmössä :-). Hellansärö on jo niin tottunu mun p*rseilyihin näitten kanssa, että ei enää hetkauta. Veikkaisin parhaaksi kuivatusmusaksi Eaglesia.\nFestoolille, nimenomaan se lankkufiilis on mitä haen ja paksuus saa säilyä kun levari painaa ~35kg ja vahvistinkin ~20kg, tosin sijottelut tasoille on vielä auki. Toki liimalevynä olisi jäykempi, mutta kopastaan nyt näin ensin.\n« Vastaus #6 : 28-11-2017, 11:53:16 »\nSisälle kun tuot, niin vähän ylimääristä pituutta pätkiin ja kevyesti liimaa tai maalia päihin. Puu alkaa olemaan kohta kosteimmillaan ulkona ja sisälle tuotuna on vaara, että lähtee halkeilemaan päistä kuivuessaan.\n« Vastaus #7 : 28-11-2017, 15:59:40 »\nPutkivahvistin ja Eagles\nKäytetyt rouheat punatiilet hyllynkannakkeiksi niin se on siinä. Ja pikku halkeamat. ei lankuissa haittaa, päinvastoin.\n« Viimeksi muokattu: 28-11-2017, 16:08:22 kirjoittanut (Piilotettu) »\n« Vastaus #8 : 28-11-2017, 16:11:30 »\nPitäiskö ne kuitenkin laittaa höylien läpi, niin olisivat tasaiset. Levari ois kai hyvä olla kohtuu tasaisella? Eli oiko- ja tasohöyläys niin ovat tasaiset mutta edelleen rouhealla reunalla.\n« Vastaus #9 : 28-11-2017, 18:50:31 »\nLainaus käyttäjältä: (Piilotettu) - 28-11-2017, 16:11:30\nJoo ehkä pienet oikomiset voi tehdä vaikka toki levarissa säätöpiikit on. En haluais vaan hirveesti ohentaa noita lankkuja, mutta ymmärrän pointin.\nTajusin myös että korostin ehkä liikaa tuota tuppilankkua eli sen reunan tasaan kyllä eli en jätä tuohipinnalle.\nKiitos vinkeistä kaikille. Pitää yrittää loppuviikosta saada lankut sisälle.\n« Vastaus #10 : 28-11-2017, 20:08:45 »\n"Kruovin", mutta siistin jäljenhän saisi kun oikaisee pinnat terävällä rouhintahöylällä.\nja tuohon vielä toisinpäin diagonaalisesti. Ihan noin syvällä otollakaan ei tarvitse höylä, mitä ajatteln ääneen.\nSinällään mielestäni ihan hyvä kantata nila ja tuohi pois. Koivun nilassa(?) elää joku aika iso kuoriainen joka tekee ikäviä tuhojaan pintapuuhun. En nyt ole ihan varma kuoleeko se kun puu kuivaa riittävästi, mutta omissa tarvepuissa on niitä välillä ollut. Nykyisin putsaan ennen kuivamaan tuomista viimeistään tuohen ja nilan pois.\n« Vastaus #11 : 28-11-2017, 23:04:39 »\nLainaus käyttäjältä: (Piilotettu) - 28-11-2017, 15:59:40\nPakko nakata hieman off topiccina\nMut putkivahvistin ja Swallow the Sun, sitä meilläpän.\n« Vastaus #12 : 01-12-2017, 19:47:33 »\nNo ni. Lankut pätkitty ja kavennettu reiluun 26 senttiin. Samalla löyty hangen alta jalkaehdokkaita kuivatuksen ajaksi . Suht suoraa tavaraa, kuperuutta on, mutta onneksi muistin paksuuden väärin eli ovat 50mm tavaraa. Tosta kärsii vähän ehkä oikastakkin.\nPinkka. Rupesin muistelemaan niin itseasiassa taitaneet olla 20 vuotta tuolla ylhäällä ja vielä sinne iso pinkka jäi vaikka nämä leveimmät otinkin.\n@haikavil, Swallow the Sun toimii kyllä\n« Vastaus #13 : 01-12-2017, 20:38:15 »\nLainaus käyttäjältä: (Piilotettu) - 01-12-2017, 19:47:33\nonneksi muistin paksuuden väärin eli ovat 50mm tavaraa. Tosta kärsii vähän ehkä oikastakkin.\nAnna noiden olla käyriä ja täysimittaisia, ja tee laitteille jokaisen jalan alle sopiva korokepala.\nJos tuosta 50:stä millistä lähtee ohentamaan, niin samantien voi hakea Ikeasta jonkin lastulevyvirityksen\n« Vastaus #14 : 01-12-2017, 23:07:28 »\nPaljonko 20 vuotta kuivassa pinkassa olleet lankut vielä elävät? Veikkaan etteivät paljoa enää, mutta saatan olla väärässäkin.


Muistiin merkinnyt Hepsi klo 21.59\nPipo-otus 7. huhtikuuta 2018 klo 23.08\nNo on hempeät sukat. :) Ja voi vitsi, sie teet lämpötilapeittoa, oon niitä ihaillu muutaman vuoden kun monet tekee, mutta en ole vielä törmännyt blogeissa niin, että pääsisin seuraamaan edistymistä. Kiva nähdä, millainen sinun peitostasi tulee!\nHepsi 8. huhtikuuta 2018 klo 23.27\nMielenkiinnolla itsekin ootan, miten peitto muuttuu, kun saa alkaa neulomaan lämpimämpiä sävyjä. Ensi vuonna sinäkin sitten!\nIngi 7. huhtikuuta 2018 klo 23.45\nKauniit sukat! Pitäisi itsekin neuloa useammin varpaasta varteen sukkia, on helpompi langankulutusta säätää.\nJa kiitos Ravelry vinkistä, en olisi itse huomannut.\nHepsi 8. huhtikuuta 2018 klo 23.28\nMinä taisin Facessa nähdä, kun joku siitä mainitsi. Toki olin jo Ravelryssa nähnyt keskustelua kääntämisestä, mutta yllättävän nopeasti asia sitten eteni, kun alkuun pääsivät. =)\nPirena 8. huhtikuuta 2018 klo 13.08\nKiitos myös tuosta Ravelry-vinkistä. Olen kyllä jo muutaman vuoden käynyt siellä ja tallentanut ohjeita joita luulen joskus tekeväni mutta kaikenkaikkiaan aika vähän seuraan sivustoa. Jospa nyt täytyy enemmän käydä.\nHepsi 8. huhtikuuta 2018 klo 23.30\nOle hyvä Pirena! Ravelry on minun neulemuistikirjani. Sinne kirjaan aina heti kaiken aloittaessani uuden projektin. Sieltä on helpompi löytää omat muistiinpanot kätevästi.\nTiinap. 9. huhtikuuta 2018 klo 8.59\nIhanat sukat, kaunis lanka. Tykkään itsekkin tuosta Hankiaisten mallista, jospa taasen ne ottaisi puikoille. Vielä kun saisi Raverlyn ohjeetkin suomeksi....\nHepsi 10. huhtikuuta 2018 klo 23.11\nKiitos Tiina! Aika nopeasti oppii englantilaisistakin ohjeista neulomaan, kun alkuun pääsee. =)\nTeSa 12. huhtikuuta 2018 klo 10.41\nHepsi 15. huhtikuuta 2018 klo 13.31\nKiitos TeSa! Tiiätkö, nyt on valmistuneet oikeat hattarasukatkin! =)\nSeijasisko 15. huhtikuuta 2018 klo 13.50\nIhana lanka kauniissa sukissa. Hieno tulee varmasti tuosta lämpötilapeitosta.\nHepsi 16. huhtikuuta 2018 klo 23.11\nMarika 7. toukokuuta 2018 klo 0.59\nVoi tavaton kuinka hempeän kauniit sukat ♥\nHepsi 7. toukokuuta 2018 klo 10.35\nKiitos Marihantee! =)


simpsons iphone tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.\nsimpsons iphone tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.\n← Edellinen Story ff7 tapetti HD


Ohjelmistokehyksen käyttö web-ohjelmoinnissa - Case listaa.fi\nTaimén, Hanna (2012)\nTämän toiminnallisen opinnäytetyön tavoitteena oli toteuttaa Agilo Partners -yritykselle tietokantapohjainen verkkosivusto, jossa käyttäjät voivat vaivattomasti ja nopeasti jättää ilmoituksia myytävistä, vaihdettavista, ostettavista tai vuokrattavista tavaroista tai selata muiden vastaavanlaisia ilmoituksia.\nSivuston ulkoasusuunnitelma, sivuston ilme sekä toimintaperiaate tulivat toimeksiantajayritykseltä, mutta ohjelmointikieltä sekä -alustaa ei rajattu. Ilmoitussivustonohjelmointikieleksi valikoitui PHP-ohjelmointikieli sekä MySQL-tietokanta, sillä se on hyvin yleinen yhdistelmä Internet-kehityksessä, ja lisäksi PHP-kieli oli entuudestaan tuttu.\nOpinnäytetyön pääasiallisena tarkoituksena oli luoda toiminnallinen, nykyaikainen sekä tietoturvallinen ilmoitussivusto tehokkaasti. Tämän vuoksi sivusto toteutettiin käyttäen Yii- ohjelmistokehystä, jonka avulla sivusto saatiin luotua nopeasti. Yii-ohjelmistokehys soveltui tämänkaltaisen pienen, mutta vuorovaikutteisen sivuston toteutukseen erinomaisesti, sillä ohjelmistokehys huomioi yleisimmät tietoturvallisuusriskit. Lisäksi Yii hyödyntää Model-View- Controller -mallia, jonka avulla ohjelmointi on tehokasta ja sujuvaa.\nOpinnäytetyön lopputuloksena syntyi selkeä verkkosivusto, joka vastaa toiminnaltaan toimeksiantajan vaatimuksia. Työssä myös todetaan Yii-ohjelmistokehyksen toimivan hyvin pienen ohjelmistokehitysprojektin alustana.