Pujottelijan poika | Vapaalasku.com\n01.02.2015 Antti Laiho\nSuomalainen laskettelukulttuuri on kovin nuori. Vai kuinka monella meistä on useassa sukupolvessa lasketelleita sukulaisia? Varsin harvalla. Mutta miltä se tuntuu ja mihin se vaikuttaa, kun omassa suvussa on lasketeltu jo useamman sukupolven ajan? Sellaisiakin perheitä Suomesta löytyy.\nItse aloitin laskettelun tuttavaperheen mukana 1980-luvun alkupuolella. Muu perhe seurasi kyllä pian perässä ja innostui, mutta me kaikki olimme uuden äärellä. Arki-illat vietin Keravan Keinukalliolla ja viikonloput Etelä-Suomen muissa mäissä. Hiihto- tai pääsiäislomaa varten pakkauduimme autoon ja suuntasimme koko perheen voimin Ruotsin tuntureille.\n1980-luvulla suomalainen laskettelu eli ennen näkemätöntä nousukautta, välineiden myyntiennätyksiä rikottiin ja hiihtokeskukset alkoivat täyttyä. Itse olin osa tätä laskettelubuumin vuosikymmentä.\nToki Suomessa lasketeltiin paljon jo ennen 1980-luvun huippuvuosia. Esimerkiksi erään ystäväni perhe kävi Pallaksella laskemassa 70-luvun alkupuolella, ennen kuin ystäväni oli edes hiihtoiässä. Jo laskettelusta innostuneilla vanhemmilla oli kuitenkin ratkaisu: tytölle kaivettiin leikkipaikaksi tunturin juurelle riittävän syvä lumikuoppa, jotta itse voitiin käydä Taivaskeron rinteillä kurvaamassa muutama kristiania tai wedeln.\nMarkku Rimpiläisellä on menossa jo viideskymmenes yhtäjaksoinen laskettelukausi. Pohjois-Savosta kotoisin oleva mies sai innostuksen lajiin vanhemmiltaan vuonna 1964. Juniori-iässä Markku ja hänen veljensä Pekka olivat mukana Siilinjärven Ponnistuksen pujottelujaoston toiminnassa.\nNiin olivat myös heidän isänsä Eero ja äitinsä Pirkko – aivan kuten monen muunkin siilinjärveläisperheen vanhemmat. Seurassa tehtiin paljon talkootöitä. Esimerkiksi menestyvän tanssilavan tuotoilla hankittiin jäsenistön käyttöön laskuvälineitä.\n”Siilinjärvellä pujottelu oli koko kansan laji, ja talkoilla mahdollistettiin todella monenlaisten perheiden harrastus. En lainkaan ymmärtänyt, että kyse olisi ollut elitistisestä lajista. En ole ikinä ajatellut niin”, Rimpiläinen sanoo.\nYhteisöllisyys oli tekemisen kantava voima. Isä-Eero oli puolilaillisesti raivannut ystävänsä Arvo Salmiheimon kanssa paikkakunnalle pujottelurinteen 50-luvulla, minkä jälkeen paikalliseen yleisseuraan oli perustettu pujotteluosasto. Kilpailuja kierrettiin ja uusia harrastajia liittyi mukaan.\n”Pujottelu oli Pohjois-Savossa vahva laji. Perinne kantoi 1930-luvulta saakka”, Rimpiläinen sanoo.\nVanhoilla perinteillä Rimpiläinen viittaa ennen kaikkea mestarihiihtäjä Erkki Penttilään. Erkki Penttilä oli suomalainen maastohiihtäjä ja alppihiihdon pioneeri, joka asui Kanadassa vuosina 1928–1933. Kanadasta palattuaan hän tutustutti suomalaisia alppihiihtoon, oli tekemässä Kauniaisiin Bad Grankullan maille Suomen ensimmäistä slalom-rinnettä ja organisoi Puijolle Suomen ensimmäiset pujottelukilpailut talvella 1934. Penttilä voitti ensimmäisissä alppihiihdon SM-kisoissa Sallassa vuonna 1937 kaikki kolme lajia. Hän on myös ainoa, joka on voittanut Salpausselän kisoissa sekä maastohiihto- että alppihiihtokilpailun.\nErkki Penttilä Kolilla vuonna 1955. (kuva: Markku Rimpiläisen perhealbumi)\nMutta oli Kuopiolla muitakin yhtymäkohtia alppihiihtoon. Jo 1920-luvun lopussa hieman yllättävältä kuulostava taho, Suomen Naisten Liikuntaliitto, järjesti Kuopiossa hiihtokursseja, joilla harjoiteltiin mäenlasku- ja käännöstekniikoita.\nNäin laskettiin ennen\n(Klikkaa kuvaa, video avautuu Ylen Elävässä arkistossa)\nVeikko Itkosen Puut pois ja laskemaan -mykkäfilmissä seurataan laskettelua Rukatunturilla ja Espoon Nuuksiossa.\nLiiton puheenjohtajana toimi Kaarina Kari, joka oli erityisen kiinnostunut hiihdonopetuksesta ja hiihtotekniikoista. Lisäinnostusta hän sai osallistuessaan Ruotsin Storlienissä tunturihiihtokurssille.\nKokonaan uuden suunnan SNLL otti vuonna 1934, kun se järjesti ensimmäiset suomalaiset tunturihiihtokurssit Pallaksella. SNLL oli jo vuotta aiemmin suunnitellut kursseja ja miettinyt niiden viemistä Ruotsiin. Pieni retkikunta puheenjohtaja Karin johdolla oli kuitenkin päättänyt ensin tutustua Suomen Lapin mahdollisuuksiin.\nNaiset tykästyivät Pallakseen ja, vielä kun Pallasjärvelle oli juuri valmistunut Suomen ensimmäinen tunturimaja, päätettiin hiihtokurssi pitää siellä.\nRimpiläinen näkee molempien pioneerien, Penttilän ja Suomen Naisten Liikuntaliiton, työn merkittävänä, vaikka SNLL:n tunturihiihtotoiminta ei pitkään jatkunutkaan. Penttilä edisti olosuhteita ja kilpailutoimintaa, naiset loivat pohjaa hiihdonopetukselle ja etsivät uutta laskettavaa Lapista.\nMutta oli varhaisia vaikuttajia monia muitakin. Esimerkiksi ruotsinkieliselle rannikolle kantautui voimakkaasti vaikutteita Pohjanlahden takaa, ja sieltä lähdettiin Ruotsiin myös tunturihiihtämään. Hiihtoliittokin järjesti pian SNLL:n kurssin jälkeen oman tunturihiihtokurssinsa Lapissa. Yksi ensimmäisen kurssin opettajista oli voimistelunopettaja Martti Uosikkinen, joka on tullut tunnetuksi erityisesti vuonna 1936 kirjoittamastaan Mutkamäenlasku-kirjasesta. Se oli ensimmäinen suomenkielinen alppihiihto-opas.\nSota-aika katkaisi suomalaisen järjestötoiminnan myös alppihiihdon osalta varsin tehokkaasti – muttei kokonaan. Suojeluskuntajärjestön sotilaspoikatoimintaan liittyi runsaasti liikunnallista koulutusta ja kilpailutoimintaa. Mukana oli kenties hieman yllättäen hiihdon ja mäkihypyn ohella myös pujottelua.\nPujottelukursseja järjestettiin ympäri Suomea. Niinpä myös pohjoissavolaiset pojat, heidän joukossaan Eero Rimpiläinen, pääsivät mukaan pujottelukurssille. Yksi kurssin opettajista oli Heimo Ebb, alppihiihtopioneeri ja Kiianlinnan perustaja Kalle Ebbin poika. Heimo oli isänsä tavoin taitava laskija ja sai kurssilaiset innostumaan pujottelusta. Useilla paikkakunnilla hän myös opasti uusien pujottelurinteiden raivauksessa. Valitettavasti Heimo Ebb menehtyi Kannaksella heinäkuussa 1944, eikä päässyt jatkamaan lupaavaa alppihiihtäjän uraansa.\nTalvisota katkaisi lupaavasti alkaneet pujottelutoiminnan Suomessa, mutta ei täysin lopettanut sitä. Talvisotavuonna 1940 SM-kisat jäivät pitämättä, mutta jo talvella 1941 Suomen mestaruuksista jälleen kamppailtiin.\nLisäväriä kisoihin Jatkosodan aikaan toivat saksalaissotilaat, alppijääkärit, joille oli myönnetty lupa osallistua Hiihtoliiton alaisiin kilpailuihin. Palveluksensa lomassa saksalaiset alppijääkärit lomailivat Pallaksen uudessa tunturihotellissa. Siellä pidettiin myös alppihiihtokursseja, joille osallistui suomalaisiakin upseereja.\nPallaksen funkishotelli ei valitettavasti säilynyt Lapin sodasta, sillä saksalaiset tuhosivat sen vetäytyessään kohti Norjaa.\nKuva: Lapland Hotelsin arkisto\nSotavuodet ja sitä seurannut vuosikymmen katkaisivat myös Eero Rimpiläisen alullaan olleen pujotteluharrastuksen. Palo ei kuitenkaan sammunut. Kun hän ystävineen raivasi oman rinteen 50-luvulla, alkoi uusi vaihe: valmentaminen ja hiihdonopettaminen. Oppia haettiin aina Itävallasta asti.\nJa pian mukana oli koko perhe. Niin Siilinjärvellä oli tapana.\n”Kuilulla meidän jyrkässä, jäädytetyssä rinteessä, ei koskaan tarvinnut laskea yksin. Aina oli joku kaveri. Ja kaikki halukkaat pääsivät mukaan, eikä ketään käännytetty pois”, Markku Rimpiläinen muistelee.\nRimpiläinen kertookin, että jos oppi laskemaan Siilinjärven ”Kuilulla osasi laskea missä vain.\n”Lare Leskelä Rukalta ihmetteli, miten siilinjärveläiset voivat harjoitella hiekkakuopan reunalla ja tulla sitten tunturiin voittamaan.”\nRukalla laskettelun katsotaan alkaneen vuonna 1954, kun Osmo Saastamoinen ja Kalevi Routala hiihtelivät tunturissa ja alkoivat vesureilla raivata sopivaa laskureittiä.\nRoutala oli nuori maanmittausinsinööri, joka oli muuttanut Helsingistä Kuusamoon tekemään sodanjälkeistä isojakoa. Hän oli juuri se mies, joka teki aloitteen ensimmäisen rinteen raivaamisesta ja haki siihen suullisen luvan metsänhoitajilta. Routala siis vaikutti merkittävästi Rukan laskettelun syntyyn, vaikka Pellisteinä tunnettu porukka oli hiihdellyt ja retkeillyt tunturissa jo aiemmin.\nKalevi Routala oli yksi Rukan alkuaikojen vaikuttajista. (kuva: Rukan 50-vuotisjuhlakirja)\nKeväällä 1956 Saastamoinen, Routala ja kolme muuta Rukan alkuvuosien aktiivia pakkautuivat kuplavolkkariin ja ajoivat Åreen hiihdonopettajakurssille. Kotiin palattuaan he perustivat Rukalle Suomen ensimmäisen hiihtokoulun.\n”Heillä oli visio, että kun rinne on saatu raivattua, pitää perustaa hiihtokoulu. Heille hiihtokoulu oli se ydin, joka mahdollisti hiihtokeskuksen toiminnan”, kertoo Kalevi Routalan poika Mikko.\n”Tämän alkuperäisen vision takia Rukan hiihtokoulusta tuli suomalaisittain niin merkittävä hiihtokoulu. Se oli keskuksen toiminnassa aivan toisenlaisessa asemassa kuin minkään muun suomalaiskeskuksen hiihtokoulu.”\nSeuraavana talvena, vuonna 1957 Rukalle rakennettiin ensimmäinen hiihtohissi.\n”Isä ei tainnut olla mikään erityisen taitava laskija, vaan enemmän visionääri, joka rakensi puitteita”, Mikko Routala pohtii. Esimerkiksi jo 50-luvulla Kalevi ehdotti lentokentän rakentamista Kuusamoon, jotta matkailu saataisiin todella kasvuun. Ajatusta pidettiin lähinnä etelästä tulleen miehen vinksahtaneena juttuna.\nPian Rukan pioneeriajan jälkeen Routala muutti Rovaniemelle. Rovaniemellä hän otti aktiivisesti osaa Ounasvaaran hiihtoseuran toimintaan ja pyrki edistämään sen pujottelujaoston toimintaa, mikä ei kuitenkaan ollut helppoa mäki- ja maastohiihtovaltaisessa yhdistyksessä.\nOunasvaaralle oli toki raivattu jo vuonna 1943 saksalaisten ja itävaltalaisten alppijääkärien avustuksella rinne, mutta esimerkiksi hissiä vaaran laelle ei ollut. Sellaisen hankkimisen Routala otti tehtäväkseen.\n”Äijä yritti saada seuraa ostamaan hissiä, mutta kun se ei onnistunut, otti hän itse yhteyttä Doppelmayeriin ja tilasi hissin. Vakuudeksi hän laittoi meidän talon”, Mikko kertoo.\nKalevi Routalalla ei kuitenkaan ollut rahaa maksaa hissiä, eikä myöskään aikomusta luopua talostaan, vaan ovela juoni: Tulossa oli kokous, jossa hiihtoseuran jäsenistö tekisi päätöksen hissin hankkimisesta. Mies houkutteli työpaikallaan Maanmittaustoimistossa kaikki liittymään hiihtoseuraan. Ja kun jäsenäänestyksen aika koitti, oli äänestyksen tulos selvä: hissi hankitaan!\n”Olihan se hissi jo tilattu, mutta näin vastuu maksamisesta siirtyi seuralle. Niin se hissi tuli ja on yhä siellä.”\nJa niin on Ounasvaaralla myös Kalevi Routalan mukaan nimetty rinne.\nMikko Routala Lyngenissä huhtikuussa 2014. (kuva: Antti Laiho)\nMikko Routalan omat laskemiset alkoivat Ounasvaaralla, josta muodostui hänelle kotimäki. Kilpailutoimintaan hän ei kuitenkaan lähtenyt, vaikka perhe oli syvällä hiihtoseuran kuvioissa, mäessä tuli vietettyä paljon aikaa ja lähes kaikki perhetututkin liittyivät tavalla tai toisella laskemiseen.\n”Isä ei halunnut sitoutua kilpailemiseen ja olla joka viikonloppu jossain kisoissa, mikä oli minulle ihan fine”, Routala sanoo. Lisäksi isä oli ohjeistanut poikaansa, ettei hiihdonopettajaksi kannata ryhtyä.\nTätä ohjetta Mikko Routala ei kuitenkaan seurannut, vaan kouluttautui myöhemmin hiihdonopettajaksi ja heittäytyi hommaan täysillä. Kolmen neljän vuoden ajan hän yhdisti pohjoisen ja eteläisen pallonpuoliskon talvet ja oli lumilla reilusti yli 200 päivää vuodessa.\nMyöhemmin Mikko ehti myös laskea kelloa vastaan riittävästi. 80- ja 90-lukujen vaihteessa hän innostui telemarkista ja kiersi kansainvälisiä kisoja vain yksi asia mielessään: hän halusi olla maailman paras. Pian kaikki mitä hän teki tapahtui tuon päämäärän eteen – kunnes hommasta meni maku ja kisaaminen ja pian myös laskeminen loppui moneksi vuodeksi kokonaan.\n”Vieläkin vähän puistattaa”, Routala sanoo. ”Ehkä isälle oli käynyt hiihdonopetuksen kanssa samalla tavalla ja mitta oli tullut täyteen.”\nLeppoisat savolaiset isä ja poika sen sijaan ehtivät opettaa samanaikaisestikin. 1970-luvun lopulla Eero Rimpiläinen työskenteli Tahkon hiihtokoulun johtajana ja pyysi juuri armeijasta päässyttä poikaansa vetämään viikonmittaista hiihtokoulukurssia.\nKurssilla Markun ryhmässä sattui olemaan nuori koulupoika Martti ”Mara” Uusitalo, joka myöhemmin kasvoi kilpalaskijaksi sekä yhdeksi suomalaisen alppihiihdon keskeisistä vaikuttajista 1990- ja 2000-luvuilla.\n”Yhtä villiä ja kuritonta pikkupoikaa en ollut ennen tavannut!”, Rimpiläinen naurahtaa. Ensimmäinen opetuskokemus ei häntä lannistanut ja pian hän kouluttautuikin Vuokatissa hiihdonopettajaksi – ja toimii hiihdonopettajana edelleen.\nRimpiläinen sanoo, että hiihdonopetuksen myötä oma laskeminen monipuolistui. Mukaan tuli mm. telemarkia ja kurssimatkoja ulkomaille. Mieleen on jäänyt erityisesti kahden viikon ENSA-kurssi Ranskassa.\n”Ranskan valtion kustantamalla kurssilla piti käydä läpi heidän opetusohjelmaansa, mutta lunta satoi niin älyttömästi, että opettajat eivät malttaneet pysyä rinteessä. Sitten sitä siirryttiin hyvin nopeasti toisiin tekniikoihin.”\n”Se oli hienoa. Heillä oli sen ajan paras tietämys, miten oikeasti lasketaan vaikeissa olosuhteissa. Sillä tiellä, puuteria metsästämässä, olen edelleen.”\nRimpiläinen, kuten myös veljensä, on onnistuneesti välittänyt lasketteluinnostuksen edelleen omille lapsilleen.\n”Kaikki Eeron lapsenlapset ovat myös hiihdonopettajia”, Rimpiläinen kertoo selvästi ylpeyttä äänessään.\nVaikka isä varoitteli Mikko Routalaa hiihdonopettajantyöstä, eikä ollut innostunut poikiensa kisalaskemisesta, kokee Mikko silti, että omien vanhempien vaikutus omaan laskuharrastukseen on ollut erittäin suuri.\nErityisesti Mikon mieleen ovat jääneet käynnit Pyhällä, missä Routalat otettiin aina ilolla vastaan.\n”En tiedä, miksi isällä oli sinne vapaa pääsy. Mutta ei hän ainakaan sinne lippuja ostanut.”\nPyhän tunturit ja kurut tekivät Mikko Routalaan lähtemättömän vaikutuksen jo lapsena. (kuva: Antti Laiho)\nPyhällä Mikko ja veljensä Jukka pääsivät laskemaan heitä hieman vanhempien Timlinin veljesten kanssa.\n”Timlinit näyttivät meille Saunakurun mestat ja me olimme aivan kauhuissamme. Se, että saimme laskea heidän kanssaan noissa paikoissa, on jättänyt lähtemättömän vaikutuksen. Jos isä ei olisi vienyt meitä Pyhälle, en olisi niitä ikimuistoisia hetkiä kokenut.”\nPyhän erityismuistot eivät Routalalla rajoitu vain lapsuuteen. Pyhällä hän on tavannut myös vaimonsa ja molemmat hänen lapsistaan ovat oppineet kunnolla laskemaan siellä. Ja altistus on tartuttanut jo seuraavan sukupolvenkin.\n”Samaa reittiä omat lapset ovat kulkeneet kuin itsekin. Heille Pyhällä on erityismerkitys ja he haluavat aina Pyhälle. Vaikka emme ole siellä valtavan paljon olleet, on Pyhästä jäänyt lapsillekin sellainen muistijälki, että siinä paikassa on magiikkaa.”\n”Vanhemmat altistavat lapsensa maailmalle, ihmisille ja paikoille.”\n”Sitä kautta esimerkiksi Saunarurulla ja Pyhällä on minulle aivan erityinen merkitys. Minulle se on mystinen mesta, kuin valtava vuoristo, joka on kaukana, valtava ja saavuttamaton. Ja kun pääsen sinne, on se niin makeeta.”\nMutta miten Routala ja Rimpiläinen näkevät suomalaisen laskukulttuurin omakohtaisia kokemuksia laajemmin? Onko sellaista ja onko sillä syvyyttä?\nRoutala sanoo, että viimeisten 20 vuoden aikana on tapahtunut valtavasti.\n”Kun 80-luvulla ja 90-luvun alussa itse kuljin maailmalla, ei siellä juurikaan tavannut suomalaisia. Kaikki vain ihmettelivät, missä me oikein laskemme.”\n”Nyt tilanne on ihan toinen. Palander, Poutiainen ja Levin maailmancup ovat tehneet Suomesta oikean alppimaan. Ja vapaalaskupuolellakin on tehty kovia juttuja. 20 vuodessa on menty, jos ei nyt ihan nollasta sataan, niin kympistä sataan ainakin.”\nRimpiläinen näkee suomalaisen laskettelun historian hyvin tiiviinä jatkumona, jossa ihmiset ovat tunteneet toisensa ja jossa pioneerit ovat aina kouluttaneet seuraavaa sukupolvea.\n”Isä tunsi esimerkiksi ensimmäiset pujottelukisat Suomeen 30-luvulla tuoneen Erkki Penttilän hyvin, sillä Penttilä asui Kuopiossa ja kiersi kisojakin aina 60-luvulle asti.”\nKaikilla kontakteilla oli hänen mielestään merkitystä. Kun lähipiirissä oli ihmisiä, jotka kävivät ulkomailla laskemassa tai kouluttautuivat hiihdonopettajiksi, näkivät nuoremmat siitä, että sellainen oli ylipäätään mahdollista ja että maailmalla oli jotain, minne kannattaa lähteä.\nKonkareiden vaikutuksen oheen Rimpiläinen haluaa nostaa laskettelun kehityksen vahvat paikkakunnat. Esimerkkinä hän mainitsee Suomun ja Suomun huikean menestyksekkäät freestyle-laskijat Martti Kellokummusta Janne Lahtelaan.\nMutta ei Suomun freestyle-ilmiökään syntynyt tyhjästä. Taustalla vaikutti sellaisia pioneereja kuin Roger Talermo, joka oli 70-luvulla yksi keskeisimmistä ihmisistä freestylen tuomisessa Suomeen.\nJa jotta Rimpiläisen teoria jatkumosta, pioneereista ja oppipojista olisi täydellinen, paljastaa hän vielä yhden linkin: Martti Kellokumpu on Erkki Penttilän tyttären poika.\n(Visited 3 193 times, 242 visits today)\nTags: Alppihiihto, Eero Rimpiläinen, Erkki Penttilä, Historia, Kalevi Routala, Markku Rimpiläinen, Mikko Routala, Ounasvaara, Pyhä, Ruka\nTervetuloa uudistuneeseen Vapaalasku.comiin!


REBOOT Raahe | Raahen seudun kehitys\nOsallistu ideakilpailuun ja voita 5000 euroa! Tehtävänäsi on ratkaista, kuinka valmistuvat opiskelijat saadaan töihin Raahen seutukunnan alueella entistä paremmin.\nREBOOT Raahe idea contest, instructions in English\nRaahen seudulla tarvitaan työvoimaa nyt ja tulevaisuudessa, joten alueen uusista tekijöistä on syytä pitää kiinni. Nuorten työllistymiseen kotiseudulle tarvitaan uusia ratkaisuja, jotta vasta valmistuneet pääsevät hiomaan ammattitaitonsa huippuunsa ja yritykset puolestaan saavat kaipaamiaan osaajia.\nMitä sinä tekisit täysin uudella tavalla, jotta entistä useampi nuori päätyisi paikallisen työnantajan palkkalistoille?\nOsallistua voi yksilönä, organisaationa tai tiiminä (tiimin kokoa ei ole rajattu).\nOsallistujalla on oltava jokin side tai kytkös Raahen seutukuntaan. Linkki voi syntyä myös kisan aikana, esimerkiksi verkostoitumalla seudun oppilaiden, oppilaitosten, yritysten tai muiden alueen toimijoiden kanssa.\nMillainen idea voi olla?\nIdean on oltava toteutuskelpoinen ilman huomattavia taloudellisia resursseja ja seudun ulkopuolisia tahoja.\nIdea voi kytkeytyä opintojaksoon ja se voi olla opinnollistettavissa (= sidottavissa osaksi opiskelijan tutkintoa).\nIdeoiden määrää per osallistuja ei ole rajoitettu, eli henkilö tai tiimi voi lähettää useita ehdotuksia yksin tai yhdessä.\nIdeoissa huomioidaan innovatiivisuus ja sovellettavuus paikallisiin tarpeisiin.\nIdean esittelymuoto on vapaa, esimerkiksi video, teksti, kuva, sovellus tai äänite, kunhan sen voi lähettää arvioitavaksi sähköpostin liitteenä tai linkkinä. Idea ratkaisee!\nIdean esittely voi olla suomeksi tai englanniksi.\nIdean esittely lähetetään osoitteeseen yrityspalvelut [at] raahe.fi 31.5. klo 16 mennessä.\nIdeakilpailun pääpalkinto on 5000 euroa. Lisäksi paras Raahen seudun 2. asteen opiskelijalta, opiskelijaryhmältä tai henkilökunnalta tullut idea palkitaan 500 euron erikoismaininnalla.\nTuomaristo varaa mahdollisuuden ideoiden kuulemistilaisuuteen ja parhaille kilpailuehdotuksille järjestetään tarvittaessa Teams-presentaatio.\nTuomaristo voi päättää myös erikoispalkinnoista, tai jättää pääpalkinnon jakamatta.\nKilpailun voittaja julkistetaan keskiviikkona 23.6.2021.\nPasi Pitkänen, Raahen seudun kehitys (puheenjohtaja)\nTapani Piirala, Raahen Porvari- ja Kauppakoulu\nJari Riihijärvi, Raahen kauppakamariosasto\nJaana Ritola, Koulutuskeskus Brahe\nKirsi Ylisirniö, Raahen Yrittäjät\nLisätiedot kilpailuun osallistumisesta\npuh. 040 135 7027\naira.meriruoko [at] raahe.fi\nHuom! Lähettämällä ehdotuksensa kilpailuun lähettäjä antaa suostumuksensa ideakilpailun rekisteriin liittymisestä. Rekisteriin tallennetaan lähettäjän yhteystiedot, päivämäärä sekä tiedot idean esittelystä. Tietoja käsitellään EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti. Yhteyshenkilö rekisteriin liittyen: Aira Meriruoko (yhteystiedot yllä). Henkilötietojen käsittely ja saavutettavuus.\nTaustaa kilpailun takana\nRaahen seutu on mukana yhteistyössä Sitran Osaamisen aika -projektissa, missä Sitra vauhdittaa ja tukee yhdeksän eri puolilla Suomea sijaitsevan alueen osaamisen uudistumista ja alueen toimijoiden kykyä muuttua yhdessä.\nIdeakilpailu julkistettiin Raahen seudun osaamisen aika -foorumissa 31.3. Entistä vaikuttavampaa yhteistyötä on kutsuttu tekemään alueen yritysten, oppilaitosten, järjestöjen ja julkisten toimijoiden edustajia sekä päättäjiä.\nTutustu Sitran tiedotteeseen verkostoyhteistyöstä\nIdeakilpailu on kokeilu, jonka toivotaan synnyttävän loistavien ehdotusten lisäksi runsaasti kiinnostusta, herättävän hedelmällistä keskustelua sekä innostavan laajasti eri toimijoita ja yksilöitä mukaan yhdessä tekemiseen.


Isoäidin omenapaistos | Jälkiruoat | Reseptit – K-Ruoka\nMehevä isoäidin omenapiirakka saa marengista valkoisen hunnun. Parhammillaan tämä piirakka on samana päivänä tarjottuna.\n1,5kghapahkoja omenoita (esim. Jonagold)\nSulata murotaikinalevyt. Yhdistä puolitoista levyä yhdeksi ja muotoile pyöreäksi kakuksi. Kaaviloi tai taputtele taikina sormin voidellun lasisen piirakkavuoan (halkaisija 25 cm) pohjalle ja reunoille. Nosta kylmään kovettumaan.\nKiehauta vesi, sokeri ja kanelitanko tilavassa paksupohjaisessa kattilassa. Lisää sitruunan mehu. Poista siemenkodat omenaporalla ja kuori omenat. Leikkaa kukin omena heti ohuiksi lohkoiksi ja sekoita liemeen. Keitä omenoita sokeriliemessä sekoitellen kunnes ne pehmenevät ja osin soseutuvat ja irtonainen liemi häviää. Nosta kattila liedeltä.\nPistele kovettunut pohjataikina haarukalla ja levitä omenahilloke pohjalle. Kypsennä 200 asteessa uunin alimmalla tasolla 20 minuuttia.\nVatkaa valkuaiset kovaksi vaahdoksi ja sekoita sokeri joukkoon nostelleen muutamassa erässä. Pursota valkuaisvaahto isolla tähtiterällä kuuman omenatäytteen päälle tai levitä se lusikan kuperalla puolella ja jatka paistamista uunin alatasolla vielä 5-6 min, kunnes marenki on saanut kauniin värin. Anna piirakan jäähtyä kylmäksi ja tarjoa vaniljakastikkeen kanssa jälkiruoaksi tai kahvipöydän herkkuna.\nVinkki! Leivo lopusta taikinasta pikkuleipiä.\nProteiinia 1,87 g


2H+KK+S , kerrostalo, 695 €/kk, 46,5 m²\nLoistavien palveluiden äärellä Seppälässä\nKelokadulla on vuokrattavissa tämä toimivalla pohjaratkaisulla ja omalla sisäänkäynnillä varustettu kiva, siisti kaksio. Lattiamateriaali on laminaattia ja seinät on maalattu valkoisella. Seinissä on muutamia kiinnitysjälkiä ja jos asukas haluaa maalata asunnon seinät, tarjoamme maalit ja tarvikkeet asuntoon. Kaikissa ikkunoissa on sälekaihtimet.\nKeittiössä on valkoiset kaapit, metallivetimin. Varustetasoon kuuluu jenkkikaappi sekä astianpesukone. Keittiön yhteyteen saa mahtumaan myös ruokapöydän. Olohuone on avointa tilaa keittiön kanssa.\nMakuuhuoneessa on muutama vaatekaappi. Makuuhuoneeseen mahtuu hyvin myös parisänky. Asunnon ikkunanäkymät ovat taloyhtiön sisäpihalle.\nKylpyhuoneessa on tilavaraus pyykinpesukoneelle ja peilikaappi. Saunaan johtaa lasiovi.\nTässä asunnossa on vesimaksu 18€/hlö/kk. Vesimaksu ei sisälly vuokraan.\nKiva koti odottaa!


STEINEL Spot Way Sensor Connect -LED-pollarivalo | Nettilamppu.fi\nSTEINEL Spot Way Sensor Connect -LED-pollarivalo\npistokejohdon 2,50 m\nSTEINEL Connected Lighting - Spot Way Sensor Connect -LED-pollarivalaisin: kallistettavissa vaakasuunnassa 180° ja pystysuunnassa 90°\nTyylikäs ja turvallinen Spot Way Sensor Connect -LED-pollarivalaisin on ihanteellinen ratkaisu kulkuväylien ja puutarhateiden yhteyteen sekä talojen ulkoseiniin. Ulkovalaisin sopii lähes kaikille ulkoalueille selkeän ja modernin ajattoman muotoilunsa ansiosta.\nPollarilamppu voidaan kytkeä mukana toimitettavan pistokkeen avulla, ja lisäksi siinä on Bluetooth-toiminto. Käytännöllistä ja monipuolista valaisinta voi ohjata ja säätää maksuttomalla sovelluksella.\nVoit määrittää valaisimen aika- ja hämäräasetuksia sekä päälle- ja poiskytkentäasetuksia.\nLisäksi voidaan muodostaa valaisinryhmiä ja liittää niihin master-valaisin. Tämän asetuksen ansiosta kaikki yhteen liitetyt valaisimet reagoivat heti, kun master-lamppu havaitsee jonkin muutoksen. Valaisin mahdollistaa myös jatkuvan, enintään neljä tuntia kestävän, perusvalaistuksen.\n- sis. hämäräkytkimen\n- väripoikkeama SDCM5\n- Hämäräkytkimen säätö 2 - 2000 luksia\n– aika-asetus: 5 sekuntia – 60 minuuttia\n- manuaalinen kytkentä toimintaan / pois toiminnasta\nSTEINEL Spot Garden Sensor Connect -LED-kohdevalo\nSTEINEL Spot Way Sensor NightAutomatic\n61,21 € (Ei sis. alv.)


TääValssi: Viimeiset neljä päivää\nNoh, viime viikon Torstaina saatiin Ami ja Lilli meille kylään.\nLilli vetäs aamupuuron meillä ja Emil siinä vaiheessa veteli jo lounasta.\nKun muksuilla oli masut täynnä, lähdettiin hulluille päiville.\nEipä siellä oikein jaksanu mitään katella, kun ihmisiä oli taas tupa täynnä.\nSaldona oli poikaselle body, yökkäri ja muumi- pöytätabletti.\nJa koska Fazerin suklaapatukat oli 5kpl/2e, niin ne lähti matkaan myöskin.\nHulluttelujen jälkeen tultiin meille syömään. Tein kanapastasalaattia ja Ami teki meille mustikkapiirakkaa.\nJoka ei tosin ihan onnistunu, johtuko sit uunista (joka vetelee viimesiään) vai mistä lie. :D\nPerjantaina sit lähdettiin aamusta poikasen kanssa Amille- vuoroin vieraissa siis!\nSinne tuli kolmaskin mamma muksunsa kanssa, ja sillä muksulla se vasta meno päällä olikin!\nAmi oli tehny meille aivan ihanaa piirakkaa. Pohja oli munaton ja maidoton, enkä ymmärrä miten se olikin niin hyvää. Piti ihan kaks palaa syödä vanilijakastikkeen kans.. Ja sit voikin taas ihmetellä kun ei kilot karise.\nLauantaina ei vissiinä tehty mitään sen kummallista.\nOli kyllä niiiiiiiiiiiiiin ihanaa olla ihan vaan perheen kesken viikonloppu, kun tosiaan viimeisen reilun kuukauden aikana meillä on ollu vieraita jokaikisenä viikonloppuna.\nSai pistää menemään tukka pysyssä ja collarit jalassa.\nEilen ei menty vauvauintiin kun ollaan poikasen kans molemmat flunssassa.\nMiekkonen yskii kans, mut toistaseks säästyny lämmön nousulta, kurkkukivulta ja hirveältä päänsäryltä.\nPoikanen tosiaan ryömii ihan hirveetä vauhtia.\nTuntuu, että päivä päivältä vauhti vaan kiihtyy.\nAinakin tuota "eitä" on saanu hokea ihan urakalla.\nMillon syödään mattoa, milloin roikutaan johdoissa.. Pleikkari ja kirjat kirjahyllystä on saanu myöskin kyytiä.\nTänään tai huomenna pitäis hakea ikeasta pistorasioihin suojuksia, ja johdoillekin vissiin pitäis jotain kehittää..\nPinnasängyn pohja laskettiin toissa päivänä alas, kun poikanen alkoi ihan kiitettävästi roikkua niissä pinnoissa.\nYöt on ollu tosi paljon parempia (kop,kop). Yhdellä herätyksellä mennään, ja silloinkaan ei yleensä halua syödä. Eikä taida poikanen edes hereillä olla, vaan tottumuksesta alkaa möykkäämään samaan kellon aikaan lähes joka yö.\nEilen Emil yritti nousta bumbo-tuolia vasten polvilleen, mutta laitoin stopin sille touhulle. Vielä ei tartte alkaa nousee, meinaan tästä ryömimisestäkin on jo hiki päässä.\nKoiran vesi-ja ruokakuppikin sai kyytiä tänään aamusta. Mitähän niille keksis?\nSe kun tuntuu olevan kivaa käydä niitä kaatelemassa ja sörkkimässä.\nsyöminen on siistiä puuhaa...\nEilen illalla iski ihan tajuton makeanhimo, ja koska kauppahan on tosi kaukana ( maks 100m), niin päätin äkkiä kokeilla mikrossa tehtävää suklaakakkua.\nPuolet vetäisin tollasesta yhdestä kiposta, ja lisääkin olis kyl menny, mutta onneks järki sanoi että lopeta ajoissaa. :D\n2dl juoksevaa/ sulatettua margariinia\nkuva ei anna oikeutta maulle :D\nKuivat aineet sekaisin, sen jälkeen joukkoon margariini ja munat.\nSekoituksen jälkeen kippoihin ja mikroon noin viideksi minuutiksi, täydellä teholla\nMä laitoin tonne vielä vähän mariannerakeita joukkoon, mut ne ois ehkä kannattanu sulattaa ensin niin olisi voinut olla parempaa.\nLähettänyt enma klo 10.59\nTunnisteet: ajatuksia Emil, arki, jälkiruoka, leipominen, poika, vauva\nammibammi 16. lokakuuta 2012 klo 18.38\nHeiii tekijässä (mustikkapiirakan) ei ollu ainakaa vikaa! Uunia siis syytän (ja pohjaa jota en ollu ennen tehny) :)\nenma 16. lokakuuta 2012 klo 18.49\nEi tekijässä, vaan todellakin tossa uunissa joka on jo parhaat päivänsä nähny!


Zamora, Meksiko - Varaus 20 % alennuksella\ntietoja kohteesta Chiapas\nHotelli kaupungissa Zamora (Chiapas, Meksiko): löytyi 4 hotellia\nTuloksissa mukana lähellä kohdetta Zamora olevat hotellit\nComfort Inn Zamora Jerico 2 tähden hotelli\nTämä hotelli on lähinnä kohdetta Zamora\nComfort Inn Zamora Jerico (Zamora) tarjoaa kaikki ne palvelut, joita voi odottaa tässä kaupungissa sijaitsevalta kaksi tähteä-kategorian hotellilta - mm. Tenniskenttä, Business-keskus. Hotelli on budj...Lisätietoja\nChablis Hotel 2 tähden hotelli\nChablis Hotel on lähellä kohdetta Zamora\nKeskus-Palenque on helposti saavutettavissasi, sillä matka vie jalan vain 1 minuutti. Osoitteessa Merle green 7 sijaitseva hotelli on ihanteellinen tukikohta, kun haluat nauttia kaikista kaupungin ant...Lisätietoja\nNututun Palenque Hotel 3 tähden hotelli\nKeskus-Palenque on helposti saavutettavissasi, sillä matka vie jalan vain 9 minuuttia. Osoitteessa sijaitseva hotelli on ihanteellinen tukikohta, kun haluat nauttia kaikista kaupungin antimista, viiv...Lisätietoja\nPlaza Hotel 4 tähden hotelli\nEtäisyys keskustasta jalan on 9 minuuttia, ja hotellin sijainti on Km 27 Carretera Catazaja, Apartado Postal No. 58, Palenque, Mexico, koillis-Palenque, mikä sopii loistavasti kaupungin ja sen ympäris...Lisätietoja\nValikoimasi: Hotelli kaupungissa Zamora (Chiapas, Meksiko): löytyi 4 hotellia


Vaivaisenluuleikkauksessa käytettävät instrumentit : opetusmateriaalia TAMKille\nTuominen, Tuuli (2012)\nOpinnäytetyön tarkoituksena oli tuottaa vaivaisenluuleikkauksessa käytettävistä instrumenteista opetusmateriaalia Tampereen ammattikorkeakoululle. Opinnäytetyön tehtävänä oli selvittää mitä tarkoittaa vaivaisenluuleikkaus ja mitä instrumentteja vaivaisenluuleikkauksessa käytetään, sekä millaista on hyvä opetusmateriaali. Opinnäytetyö on tuotokseen painottuva ja koostuu raportista sekä kuvallisesta opetusmateriaalista. Instrumenttien kuvaamisessa on tehty yhteistyötä Hatanpään sairaalan leikkausosaston kanssa.\nVaivaisenluun esiintyvyys liittyy länsimaiseen kenkämuotiin ja arvion mukaan joka kolmannella jalkineita käyttävällä on vaivaisenluuvirheasento. Ensisijaisesti vaivaisenluun hoitoon käytetään konservatiivista hoitoa. Konservatiivisessa hoidossa potilaalle annetaan tietoa jalkojen itsehoidosta, jalkinevalinnoista sekä tehdään tarvittavia apuvälineitä. Vaivaisenluuleikkaus on yleisimpiä ortopedisiä toimenpiteitä Suomessa. Vuosittain tehdään noin 4 000 vaivaisenluuleikkausta. Leikkaushoito ja leikkaustyyppi määritellään potilaskohtaisesti. Leikkaukset voidaan luokitella neljään päätyyppiin; pehmytkudostoimenpiteisiin, osteotomioihin, artrodeeseihin ja artroplastioihin.\nLeikkaussalissa turvallisuus on yksi tärkeimpiä periaatteita. Instrumenttien tuntemus ja oikea käsittely parantaa työ- ja potilasturvallisuutta. Vaivaisenluuleikkauksessa käytettävät instrumentit esitellään isovarpaan tyvinivelen luudutusleikkauksen kulun mukaan. Kuvallisen opetusmateriaalin pääpaino on porassa ja siihen kuuluvissa liittimissä.\nOpinnäytetyön tavoitteena oli luoda selkeä opetusmateriaali, jonka avulla sairaanhoitaja opiskelija voi lisätä tietämystään vaivaisenluuleikkauksessa käytettävistä instrumenteista.


Yllätysehdokas on Jukolan viestiä juokseva suunnistusmies: "Hänellä on jalat maassa" | Yle Urheilu | yle.fi\n3.11.2016 klo 14.43päivitetty 25.11.2016 klo 13.00\nSuunnistusliiton toiminnanjohtaja Mika Ilomäen mukaan Timo Ritakalliosta tulisi hyvä puheenjohtaja uudelle Olympiakomitealle. Eläkeyhtiö Ilmarisen toimitusjohtaja Ritakallio on toiminut liiton puheenjohtajana viime vuodesta saakka.\n- Hän on äärimmäisen moniulotteinen osaaja, hyvin positiivinen, aktiivinen ja ulospäin suuntautunut. Suunnistus on lajina puhdas ja raikas ja juuri tällaisia arvoja Timokin on esittänyt kentällä, Ilomäki avaa.\nRitakallio oli ollut monelle suoranainen yllätysnimi, sillä miehellä ei ole urheilujohtajan taustaa. Syyskuussa tohtoriksi väitellyt Ritakallio on luonut uraa yritysmaailmassa. Hän toiminut aiemmin Pohjola-pankin ja Osuuspankkien keskuspankin varatoimitusjohtajana ja istuu teknologiayhtiö Outotecin hallituksessa.\n- Jos hänet valittaisiin tehtävään, niin hänestä saa hyvin asiantuntevan puheenjohtajan, joka pystyy yhdistämään kaksi organisaatiota. Samalla näkisin tämän erittäin positiivisena asiana suomalaiselle suunnistukselle. Suunnistus ei ole kuitenkaan olympialaji.\nIlomäen mukaan Jukolan viestin vuosittain juoksevalla Ritakalliolla on jalat maassa.\n- Mitä Timoa itse tunnen, niin kyllä hänellä on joka viikonloppu kumisaappaat jalassa kurassa, mudassa, metsässä ja suolla. Hänellä on jalat maassa, Ilomäki päättää.


Keskustelu - Toista ei voi muuttaa, mutta mitä teen, kun kaikki kotityöt kaatuvat niskaani? | Sana vapaa | Meidän Perhe\nToista ei voi muuttaa, mutta mitä teen, kun kaikki kotityöt kaatuvat niskaani?\nOllaan oltu yhdessä miehen kanssa 15 vuotta. Meillä on lapset 4 v, 6 v ja 8 v ja olemme molemmat töissä, työaika n. 8 - 16, miehellä tosin aika paljon parin päivän mittaisia työmatkoja.\nMies ei ole koskaan ollut kovin ahkera tekemään kotitöitä, mutta vuosien varrella on lipsuttu aina vaan huonompaan suuntaan. Lasten vauva-aikana mies on tilapäisesti ryhdistäytynyt, mutta nykyään taas minä joudun tekemään melkein kaikki kotityöt. Tiskikoneen mies tyhjentää ja täyttää yhtä usein kuin minäkin ja roskat vie ulos oma-aloitteisesti. Siinä se sitten onkin. Kaikki muu tapahtuu minun aloitteestani AINA. Ja silti minä teen suurimman osan.\nOlen yrittänyt jättää jotain asioita kerta kaikkiaan tekemättä ja sopia miehen kanssa, että hän hoitaa ne. Mutta kun ei hoida (vaikka teoriassa lupaisi). Aina kaikki hommat vaan unohtuvat tai muuten jäävät. Jos olisi kyse jostain sellaisesta kuin pöydillä lojuvista tavaroista tai ikkunoiden pesusta, vielä jotenkin voisin ajatella, että se tehköön ja siivotkoon, jota nuo häiritsevät. Eli jos ne eivät miestä haittaa, olisi minun ne sitten tehtävä. Mutta kun kyse on sellaisista asioista, joita ei vain VOI jättää tekemättä (imuorinti siinä vaiheessa kun villakoiria on määrätön määrä, likaisen vessan ja kylppärin pesu edes jotenkin säännöllisesti, lakanoiden vaihto edes kerran kuussa jne.) Mies ei noita edes huomaa, elisi varmaan missä sotkussa vaan. Mutta kun kyse on siis jo ihan terveyteen vaikuttavista asioista, ei mielipidekysymyksistä...\nkun sotkuja ikuisuuden katseltuani totean että " nyt on pakko siivota" , mies kyllä myöntää että liian sotkuista on, mutta\nyrittää silti lykätä siivousta esim. seuraavaan päivään " kun juuri nyt ei kerta kaikkiaan jaksa" , sitten sitä seuraavaan jne. Ja kun lopulta siivotaan, mies on koko päivän/illan kärttyinen ja vihainen. Hän kyllä sitten lopulta näennäisosallistuu siivoamiseen, mutta tahallaan tai osaamattomuuttaan siivoaa niin tehottomasti ettei saa aikaan puoltakaan siitä mitä minä samassa ajassa.\nMitä ihmettä voin tehdä? Siivojaan ei ole varaa ja itse en enää jaksa kaikkea hoitaa. Ja tämä on kuitenkin suunnilleen AINOA vika miehessä. On muuten huomaavainen, rehellinen, luotettava, uskollinen, pysynyt rinnallani kaikenlaisissa vaiheissa 15 vuotta, rakastaa minua aidosti ja ehdoitta, meillä on yhteiset ihanat lapset (joille isä on todella läheinen ja jaksaa touhuta heidän kanssaan), yhteisiä harrastuksia, pystymme puhumaan kaikesta, seksi on loistavaa... Palkkatyössään mies kyllä on ahkera, kotitöissä vaan ei. Eli ero ei tosiaankaan tule kysymykseen tämän takia, mutta todella uupunut olen kotitöiden suhteen.\nSiivoojasta saa nykyään n. puolet kotitalousvähennystä, tiesitkö sen? Kannattaisiko se kuitenkin, voisiko jostain nipistää vielä?\nkyllä molempien AIKA riittää siivoukseen. Miehellä ei vain riitä viitseliäisyys ja minulla taas ei enää riitä jaksaminen. Haluan tehdä töiden jälkeen muutakin kuin vain kotitöitä.\n" Onko muuta vaihtoehtoa kuin siivoojan palkkaaminen?" taas on vähän turha kysymys siksi, että jos rahaa siivoojaan ei ole, niin sitä ei ole. Olemme molemmat todella pienipalkkaisessa työssä ja meillä on ylimääräisiä menoja mm. keskimmäisen lapsen keliakian ja vaikeasti atooppisen ihon takia (Kelan erityishoitoraha ei tosiaankaan riitä kattamaan noita menoja).\nLapset voivat auttaa pölyjen pyyhinnässä, ´roskien viennissä, tiskauksessa, ruoan laitossa.\nPistäkää kaikki kotityöt listalle ja sijoittakaa ne kalenteriin niin usein kun ne pitää tehdä ja miettikää sitten kummalla on aikaa ne tehdä tasapuolisuus huomioiden :)\nJos kummankaan aika ei kerta kaikkiaan riitä siivoukseen niin onko muuta vaihtoehtoa kuin palkata siivooja. Toisaalta ei ole pakko imuroide koko huushollia kerralla. Voi siivota vaikka yhden huoneen per ilta ?\nJa muista, koko perhe pitää sitouttaa tähän työjärjestykseen.\nOlkoon ihmisen luonne ihan mikä hyvänsä, niin jokaisen meistä on pidettävä huolta jonkintasoisesta hygieniasta. Eihän tässä ole kyse siitä, että yrittäisit muuttaa miestäsi toisenlaiseksi. Sinä vain olet liian kiltti, ja ajattelet itsekin, että kotityöt kuuluvat naiselle, etkä tosissasi vaadi mieheltä niiden tekemistä. Sillä jos miestä ei kotityöt nappaa, niin hän vain on sellainen, eihän sille minkään voi....\nVaan kun se ei mene niin. Kotia on siivottava, ja miehen on vain otettava itseään niskasta kiinni ja tehtävä osuutensa. Ja kerroithan jo hyviä juttuja, että täyttä astianpesukonetta ja vie roskia. Niin pitääkin. Sen saman on vain pädettävä muuallakin. Nyt mies jättää töiden jakamisen vielä vähän puolitiehen.\nMiten mies perustelee sen, että sinun on tehtävä enemmän?\nJoku jo ehti ehdottamaan samaa, mitä minäkin ajattelin. Teidän on laitettava kalenteriin se päivä, jolloin on siivouspäivä. Sellainen, joka sopii koko perheelle. Jos lauantaiaamu sopii kaikille, niin se on silloin. Tai joka toinen viikko, ja joka toinen vain imurointi. Tai mikä onkaan hyvä tahti.\nKun hommat on kalenterissa, niin niistä ei tarvi joka kerran neuvotella. Sun ei tarvi potkia miestä persuksille, sillä se on rasittavaa, etenkin, jos se on tarpeen joka kerran. Ja kun ne päivät on kalenterissa, niin jokainen tietää, että silla ajalle ei kerta kaikkiaan saa sopia mitään muita menoja. Ja jos joskus päivää joudutaan siirtämään, niin se siirretään aikaisemmaksi, eikä lykätä myöhemmäksi.\n... piti vielä kommentoida, että töitä on kyllä jaettu, mutta kun mies ei hoida omaa osuuttaan, vaikka kuinka lupailisi.\nAiemmin tehtävistä on kyllä sovittu vain suullisesti, en tiedä, olisiko tuo kirjallinen lista sitten jotenkin tehokkaampi, epäilen...\nLapset auttavat kyllä, pitävät yhdessä huoneensa siistinä ja auttavat tiskikoneen tyhjennyksessä, roskien viemisessä, pölyjen ja sormenjälkien pyyhkimisessä ym.\ntästä asiasta on kyllä monet kerrat puhuttu meillä. Mies myöntää, että ei tee tarpeeksi ja että tilanne on kohtuuton. Lupaa aina yrittää enemmän ja ryhdistäytyä, ja sen jälkeen aina lyhyen aikaa tekeekin vähän enemmän. Mutta aina tilanne vaan lipsuu takaisin entiseen.\nklo 13:31 | 25.4.2007\nJa kotitalousvähennyksestä piti vielä kommentoida: ainakaan juuri nyt siivoojan palkkaaminen ei onnistu. Kuluttajallle hinta on muuten nykyään lähes sama kuin ennen kotitalousvähennyksen " keksimistä" . Yritykset ovat nostaneet hintoja suunnilleen tuon kotitalousvähennyksen verran.\nSitten hän vain lykkää ja lykkää lupauksen toteuttamista. Ja voi lykätä jotain niinkin pientä asiaa kuin vessan pesua - johon menee viisi minuuttia - vaikka kaksi viikkoa. Ja miehen mielestä lupaus tulee täytettyä sillä, että tekee homman kahden viikon päästä.\nNainen taas ajattelee, että kahden viikon päästä tekeminen on ihan sama kuin ei tekisi ollenkaan, sillä siihen mennessä nainen on jo pessyt sen vessan ja sen lisäksi siivonnut monta muutakin paikkaa.\nMiehen mielestä taas nainen ei vain jaksanut odottaa riittävästi. Kyllä hän olisi sen ihan kohta tehnyt.\nJos te olette yksimielisiä siitä mitä kotitöitä pitää tehdä ja kuinka paljon, niin töiden listaaminen ei tosiaan ehkä auta. Mutta se kalenteriin merkitseminen estäisi sen lykkäämisen. Vai mitä sanot? Onko se suurin ongelma juuri tuo töiden siirtäminen aina vain eteenpäin?


Tracker G1000 Easy | Tracker Koiratutkat | Koiratutkat.com\nUuden Tracker Easy tutkan ostajalle etupaketti kaupan päälle!\nEtupaketti, arvo 110€\n◾ Edut eivät koske puhelimilla, tai valjailla varustettuja tutkapatteja!\nLuotettavaa paikannusta ja suorituskykyä ääriolosuhteissa! Tracker G1000 Maximal on varustettu uusimmalla v2.17 Tracker Supra tekniikalla.\nTracker G1000 EASY -paketti on täysin käyttövalmis. Se sisältää pannan lisäksi esiasennettuna Tele2 IOT -SIM-kortin, joka valitsee automaattisesti kuuluvimman verkon (Telia, Elisa tai DNA). SIM-kortissa on etukäteen maksettuna käyttöaikaa vuoden ajalle ostopäivästä alkaen. Sen jälkeen SIM-kortilla on pieni vuosimaksu (29 €), mutta voit itse vaihtaa halutessasi pantaan myös toisen SIM-kortin. Panta on helppo ottaa käyttöön, sillä SIM-kortti on siihen esiasennettuna ja panta on valmiiksi asennettu ja käyttöönottotestattu. Sinun tarvitsee vain liittää uusi pantasi Tracker-sovellukseesi. Se käy helposti: Tracker-ohjelmassa valitset Easy-asennuksen, näytät pantapakkauksen kyljessä olevaa QR-koodia puhelimesi kameralle ja panta on liitetty Tracker-ohjelmaasi. Tracker-ohjelman käyttöön sinun tulee hankkia Tracker-palveluaika (69€/vuosi).\n*Iskunkestävyys:* Entistäkin vahvempi lasikuituvahvisteinen kuori. Iskunvaimentimet suojaamassa elektroniikkaa * *Käyttölämpötila:* -25 - 40 Celsius * *Tiiveysluokka:* IP-67 (upotustiivis) * *Mitat:* 85x46x41 mm, paino 225 grammaa käyttökunnossa pannan kanssa * *Akku / Paristo:* 2350 mAh * *GSM-antenni:* Pitkä, ulkoinen 3G + 2G verkkoon optimoitu antenni. Maksimaalinen kuuluvuus. Käyttäjän vaihdettavissa. * *GPS-antenni:* 25 mm keraaminen antenni, optimoitu koko ja vastaanoton herkkyys * *GPS/GLONASS piirisarja / herkkyys:* GPS Fastrax Ultra High Sensitivity, A-GPS -165 dBm * *A-GPS:* Avustettu GPS (A-GPS) tarkoittaa sitä, että laite lataa GPS-satelliittien lentoratatiedot ja almanakan matkapuhelinverkon ylitse. Tämän ansiosta laite kykenee säilyttämään satelliittisignaalin pitkässä suorituksessa huomattavasti paremmin. * *Ohjelmiston etäpäivitysmahdollisuus* * Tracker koirapilli


Lukijalta: Toimitilajohtaja vastaa Jyrki Lindbergille: Kuusankosken uimahallin kuntoarvion yhteenvetotaulukossa todetaan pitkän tähtäimen kunnossapitotoimenpiteet ja kustannusten jakautuminen eri vuosille - Kouvolan Sanomat\nLukijalta: Toimitilajohtaja vastaa Jy...\nJulkaistu 15.10.2019 17:07\nJyrki Lindberg kyseenalaisti (KS 15.10) asukasillassa esitetyn arvion välittömistä korjauksista koskien Kuusankosken uimahallia. Hän totesi, ettei vuonna 2016 tehdyssä kuntoarviossa ole esitetty korjausten euromääriä.\nKuntoarvio on tarkoitettu rakennusalan ammattilaisille ja siitä tiedon hakeminen voi olla hieman hankalaa. Mutta sivulla 6 kuntoarviossa on yhteenvetotaulukko, jossa todetaan pitkän tähtäimen kunnossapitotoimenpiteet ja kustannusten jakautuminen eri vuosille. Vuoteen 2023 mennessä esitetään tehtäväksi korjauksia 525 000 euron edestä, joista 435 000 euroa oli ohjelmoitu vuosille 2017–21.\nYksittäisistä korjauksista ei tehdä hankesuunnitelmaa, ne ovat normaalia kunnossapitoa tai pieninvestointeja.\nMitään näistä korjauksista ei ole vielä toteutettu, joten edelleen nuo korjaussumma-arviot ovat siltä osin paikkansapitäviä, joita tosin pitäisi korjata indeksillä ylöspäin, koska arvion esittämisestä on kulunut yli kolme vuotta. Totean, että tuo asiakasillassa esittämäni kustannusarvio tarvittavista toimenpiteistä perustuu kyseiseen kuntoarvioon ja on hyvin todennäköisesti vielä alimitoitettu, koska arviossa oli useita huomautuksia lisätutkimusten tekemiseksi.\nYksittäisistä korjauksista ei tehdä hankesuunnitelmaa, ne ovat normaalia kunnossapitoa tai pieninvestointeja. Uimahalli on rakennettu 1970 ja siihen on tehty osittainen peruskorjaus 1995. Uimahallien osalta rakenteiden ja tekniikan peruskorjaussykli on huomattavasti lyhyempi kuin normaalien rakennusten suuremman käyttörasituksen takia.\nSeuraavan peruskorjauksen ajankohta olisi juuri nyt tulossa, joten sinällään hankesuunnittelu olisi aiheellinen, mutta samalla myös tarkastelu koko hallin olemassa olon järkevyydestä sellaisenaan, koska peruskorjaus olisi joka tapauksessa miljoonaluokan hanke. Tämä on käsitelty liikuntapaikkaverkkoselvityksen yhteydessä ja siinä todettu, että Kuusankosken halli ajettaisiin elinkaarensa loppuun ja siitä luovuttaisiin vuoteen 2026 mennessä. Kaupunginjohtaja on esittämässä hallin aikaistettua lopettamista 2021 pelkästään säästösyistä.\nKaupungin johdolle on kerrottu, että uimahallin kunto ei ole syy aikaistettuun lopettamiseen, koska sitä voidaan ylläpitää kunnossapitotoimin vielä useita vuosia, mutta että se tulee tietenkin koko ajan kalliimmaksi. Kaupungin taloudellisessa tilanteessa on syytä miettiä, laitetaanko korjauksiin puoli miljoonaa ja saman verran ylläpitoon joka vuosi, jos halli joka tapauksessa esitettäisiin lopetettavaksi muutaman vuoden kuluttua, ja siksi johto on päätynyt esittämään aikaistettua lopettamista.\nKetään ei siis ole harhautettu millään tavalla vaan asiat perustuvat pelkästään faktoihin, joista on keskusteltu avoimesti kaupungin johdon kanssa.\nJuha Jormanainen, toimitilajohtaja


Työryhmä säilyttäisi täydennyspoliisit - poliisit eri mieltä - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nTyöryhmä säilyttäisi täydennyspoliisit - poliisit eri mieltä Kotimaa\nJulkaistu 04.02.2015 12:36\nPoliisivoimia avustava täydennyspoliisijärjestelmä on säilytettävä, mutta sitä on ryhdyttävä voimakkaasti kehittämään, sanoo sisäministeriön asettama työryhmä. Työryhmän mukaan täydennyspoliisia olisi voitava käyttää poliisin ohjauksessa rajatuilla valtuuksilla yleisötilaisuuksissa ja liikenteen ohjaustehtävissä. Täydennyspoliisin rekrytoinnissa olisi painopisteen oltava sotilaspoliisikoulutuksen saaneissa ja muissa aktiivisissa reserviläisissä sekä eläkkeelle jääneissä poliiseissa. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nTyöryhmä luovutti raporttinsa sisäministeriön kansliapäällikkö Päivi Nergille. Suomen poliisijärjestöjen liiton edustaja jätti työryhmän raporttiin eriävän mielipiteen. Poliisijärjestöjen mukaan täydennyspoliisin käytön tulee rajoittua poikkeusoloihin valtioneuvoston päätöksellä. – Kansalaisten pitää voida luottaa siihen, että poliisivaltuuksia normaalioloissa käyttää asianmukaisen koulutuksen ja kokemuksen omaava oikea poliisimies, poliisijärjestöt kirjoittavat kannanotossaan.\nÄlypuhelin avuksi poroturmien torjuntaan


Kattovalaisin - Star Trading netistä | Cellbes.fi\nKattovalaisin rottinkijäljitelmää. Mukana ripustus ja musta kumijohto, jotka on hyväksytty ulkokäyttöön (IP44). Erityisen pitkä johto (yhteensä 5 metriä), jonka ansiosta valaisin on helppo liittää tavalliseen seinäkoskettimeen. Kaksi kokoa - 33 cm korkea, jonka halkaisija 30 cm tai 50 cm korkea, jonka halkaisija 48 cm.\n- Materiaali: Rottinkijäljitelmää\n- Valonlähde/kanta: E27 (ei sisälly toimitukseen), maks. 25 W\n- Johdon pituus: 500 cm\n- Kosketin: Seinäkosketin.\nOsta Kattovalaisin Cellbesin verkkokaupasta!\nOsta vaatteita edullisesti ja helposti Cellbesin verkkokaupasta ja postimyynnistä! Löydät Koti -kategorian alta Star trading joka makuun, samoin Borganäs, Cellbes, Cottex, Fondaco, Globen lighting, K-FAB, Lighting by Havsö, Mariehult, Markslöjd, Oriva, PR Home, Star trading & Svanefors. Tämän hetken trendivärejä ovat Hopea, Messinki, Oranssi & Musta/Valkoinen.


Opinel No7 Luonto, lehdet verkkokaupasta | MyGoodKnife-veitsikauppa\nМясные и рыбные ножи\nОвощные и фруктовые ножи\nКейсы и чехлы для хранения\nEtusivu / Shop / Kääntöveitset / Opinel No7 Luonto, lehdet\nOpinel No7 Luonto, lehdet\nLuonto-sarja. Puksipuu kahva. Klassinen, ranskalainen jokamiehen Opinel jo vuodesta 1890! Veitsi on helppo teroittaa ja se on kätevä sekä keittiössä että luonnossa ja puutarhassa. Patentoitu Virobloc-lukko joka lukitsee veitsen joko auki, tai pitää suljettuna. Kuivataan käytön jälkeen.\nBrändi Opinel Tuotetunnus (SKU) 3123840015519\nKokonaispituus 178 mm Terän pituus 80 mm\nTerän paksuus 2.3 mm Maa\n12С27 Sandvik™ steel\nOpinel on tunnettu ranskalainen yritys, joka on valmistanut veitsiä jo 1800-luvun lopulta alkaen. Kotiseudullaan Savoyssa Ranskassa taitavina kirveiden tekijöinä tunnetut Joseph Opinel ja hänen isänsä valmistivat jo vuonna 1890 ystäviensä pyynnöstä muutamia kääntöveitsiä. Ajan myötä tilauksia alkoi tulla enemmän ja Jopephin oli palkattava pajaansa lisää työväkeä. Hyvin pian Opinelin veitsistä tuli haluttuja tuotteita myös Ranskan rajojen ulkopuolella. Vuodesta 1955 alkaen veitsiin on asennettu ainutlaatuinen raollinen patentoitu Virobloc-lukitusrengas. Opinel sai suuren kunnianosoituksen vuonna 1985, kun sen veitsi valittiin maailman 100 parhaan tuotteen joukkoon. Opinel valmistaa vuodessa noin 4 500 000 veistä, joista noin 35 % menee vientiin 50 eri maahan. Yrityksellä on jo vuosien ajan ollut arvostettu asema koko maailmassa ja OPINELin veitsistä on tullut yksi Ranskan kansallisista tunnuksista.\n5 varastossa Lappeenranta: 2\nNimi: Nature Leaves\nEMS with tracking number, 3-9 days 28 €\nSeki Kanetsugu japanilaiset veitset\n22.58 € Lisää ostoskoriin\n2 varastossa Lappeenranta: 1\n225.00 € Lisää ostoskoriin\n129.03 € Lisää ostoskoriin\nNavaja Linea Clasica 11 cm\n31.45 € Lisää ostoskoriin\n8 varastossa Lappeenranta: 8\n24.19 € Lisää ostoskoriin\n21.77 € Lisää ostoskoriin\n3 varastossa Lappeenranta: 1\n28.22 € Lisää ostoskoriin\n6 varastossa Lappeenranta: 2\nTribal Art XL\n23.38 € Lisää ostoskoriin\n16.12 € Lisää ostoskoriin\n17.74 € Lisää ostoskoriin


TAMMERFEST - KAUKO R�YHK�, ULTRAMARIINI\nOma Tammerfestini l�hti k�yntiin torstaiselta iltaklubilta, jonka p��t�hten� keikkaili maamme kovimpiin taiteilijoihin lukeutuva Kauko R�yhk�. Alunperin R�yhk�n piti esiinty� Yo-talolla yksin, mutta viime hetkill� ennen festareiden alkua h�meenlinnalainen Ultramariini p��tettiin siirt�� Coloradon terassin tampiohevikekkereilt� R�yhk�n l�mpp�riksi. Ja aivan oikeutetusti.\nAvaraa ja moniulotteista poppia soittava Ultramariini osoitti, ett� se todellakin on saanut jalansijaa suomalaisen musiikkiyleis�n seassa. Ultramariinin aloittaessa Yo-talo alkoi olla jo hiostavan t�ysi, ja moni oli tullut paikalle selv�sti nimenomaan l�mmittelij�yhtyeen vuoksi. Eik� yhtye yleis���n pett�nyt. Juuri ja juuri olemassa -debyyttialbumin raidat soivat tasaisen varmasti, ja laulaja Matti Johannes Koivun johdolla yleis� vieteltiin tyylikk�iden mielikuvien viet�v�ksi.\nDebyyttialbumin kovimmat raidat, kuten esimerkiksi Kalpea t�hteni ja Kaupunginpuisto todistivat, ett� l�ht�kohdista huolimatta Ultramariini ei j�� soitossaan nynnyilem��n. Melankoliset, kitaroiden ja syntikoiden rakentamat ��nimaisemat punoivat j�nnitett�, joka purkautui rajusti rokkaaviin, paikoin jopa proge-henkisiin irrotteluosuuksiin. Tyyli� ja potkua riitti, ja b�ndist� n�ki, ett� pitk�, hikinen ja ty�nt�yteinen taival oman musiikin kimpussa ei ole mennyt hukkaan. Ei, vaikka ne vastavalmistuneet b�ndipaidat olivatkin ihan pirun rumia.\nKauko R�yhk�st� en ole koskaan sen kummoisemmin l�mmennyt, vaikka miehen tietyist� teoksista olenkin pit�nyt. Yo-talon lavalla R�yhk� kuitenkin yll�tti minut. Jumalauta, kyseess� on taiteilija-muusikko, jolla on sek� karismaa ett� asennetta enemm�n kuin suomalaisilla rivirockkukoilla yhteens�. R�yhk�ll� on asiaa, ja R�yhk� osaa pukea asiansa juuri tilanteeseen sopivaan muottiin. Ja varsinkin lavalla. Miehen kappaleista ei voi olla pit�m�tt� � ei varsinkaan kun huipputason ammattilaisista koostuva yhtye soittaa ne sielua h�nkien.\nR�yhk�n setti koostui laaja-alaisesti miehen tuotannosta. Itse�ni l�himp�n� olivat tuoreemmat raidat, kuten esimerkiksi mainiot hitit Sin� teit sen taas Marjaana ja Rock�n�roll-klisee. Joku harvinainen vanhempikin kappale � en muista nime� � kuultiin kuin my�s uunituore Kylm�t hypyt, jonka R�yhk� esitti encorena paperista lukien � t�m�kin sopi t�ydellisesti R�yhk�n tyyliin. Virnistykset ja mielipuolisen hauskat v�lispiikit olivat ehtaa R�yhk��, ja ennen encorea mies selv�stikin piruuttaan odotteli takahuoneessa useita minuutteja. Yleis� kun olisi huutanut ja mylvinyt varmasti vaikka seuraavaan jouluun asti.


Kiinteistöyhtiöiden tuloverotuksessa merkittävä muutos | Ovenia\nNyt on aika olla hereillä; Kiinteistöyhtiöiden korkokulujen verovähennysoikeuteen tulee merkittävä muutos vuoden 2019 tuloverotuksessa.\nAikaisemmin verolainsäädännössä on rajoitettu elinkeinoverotuksen (EVL) piirissä olevien yhtiöiden konserniyhteydestä syntyvien korkokulujen verovähennyskelpoisuutta. Vuoden 2019 tuloverotuksessa korkokulujen vähennysoikeuden rajoitus tullaan laajentamaan myös muihin tulolajeihin kuin elinkeinotoiminnan tulolajiin. Kiinteistöyhtiöitä ja laajamittaista kiinteistöliiketoimintaa harjoittavia yhtiöitä on vakiintuneesti verotettu pääosin muuna kuin elinkeinotoiminnan tulona (TVL).\nKorkokulujen vähennysoikeuden rajoittamisen kohteeksi tullaan uudessa lakipäivityksessä lisäämään myös konserniyhteyden ulkopuoliset korkokulut kuten pankeille maksetut korkokulut ja samalla korkokulun käsite tulee laajenemaan. Korkokulujen verovähennysrajoitus pohjautuu EU ATAD I-direktiivin vaatimuksiin ja tulee voimaan vuoden 2019 tuloverotukseen. Eduskunta on käsitellyt hallituksen esityksen 150/2018 korkovähennyksen rajoituksesta ja antanut siitä eduskunnan vastineen 146/2018 päiväyksellä 28.11.2018, jossa eduskunta on hyväksynyt muutettavat lait.


Marraskuu 21, 2019, 13:11:45\nKirjoittaja Aihe: Street trackeri (Luettu 31991 kertaa)\n« Vastaus #75 : Elokuu 06, 2015, 10:32:30 »\nEi todellakaan paha, on tosiaan aika hyvän näköinen.\n« Vastaus #76 : Elokuu 06, 2015, 13:59:53 »\nJa mä kun oon miettiny että XT vois olla jees jos sais vaihdettua ne kamalat muovit pois...\n« Vastaus #77 : Elokuu 17, 2015, 21:47:11 »\nTässä olis taas enduro hahmotelma pikaisesti kasattuna.\nP8171150b.jpg (498.16 kB, 1306x980 - tarkasteltu 245 kertaa.)\n« Vastaus #78 : Elokuu 25, 2015, 21:25:13 »\nHomma etenee, nyt satula ja takalokari alkavat pysyä mukana ilman rautalanka virityksiä.\nKuten kuvasta huomaa ohra kypsyy hienosti, joten eipä tule oluesta pulaa ensi talvenakaan...\nP8251164b.jpg (576.12 kB, 1306x980 - tarkasteltu 277 kertaa.)\n« Vastaus #79 : Elokuu 25, 2015, 21:36:28 »\nUpea, kerrassaan hieno.\n« Vastaus #80 : Elokuu 26, 2015, 07:22:28 »\non Hexillä silmää.... oikein nätti\n« Vastaus #81 : Tammikuu 10, 2016, 19:50:09 »\nJyväskylän romppeilta tuli hommattua 70-luvun alun piikki Jammun tankki, todennäköisesti malli oli AS1.\nSovittelin sitä jytärin päälle, hyvin tuntui sopivan, tosin kiinnikkeitä täytyy vielä värkkäillä..\n025as.jpg (197.31 kB, 615x461 - tarkasteltu 248 kertaa.)\n« Vastaus #82 : Elokuu 01, 2016, 09:27:19 »\nPientä päivitystä tankkiin ja renkaisiin.\n010.jpg (682.19 kB, 1296x972 - tarkasteltu 212 kertaa.)\n« Vastaus #83 : Elokuu 29, 2016, 18:39:33 »\nTaas olis uusi satula kokeilussa, se tuli aikoinaan pyörän mukana.\nMaalautin sen laitoin tarrat ja satulanpäällisen.\nTrackerissa oli kesällä mystinen käynnistysongelma. Se potki takaisin oikein tosissaan, jopa ajosaappaan erikoisvalmisteinen hiilikuitupohjallinen katkesi kahdesta kohtaa poikki, joten 765cc kone osaa antaa myös kipakoita potkuja taaksepäinkin.\nKyseinen käynnistysongelma loppui, kun otin boyerin pois ja laitoin perinteiset kärjet puolat ja konkan takaisin...\n073.jpg (213.4 kB, 648x486 - tarkasteltu 202 kertaa.)\n« Viimeksi muokattu: Elokuu 29, 2016, 21:37:46 kirjoittanut hexi » tallennettu\n« Vastaus #84 : Tammikuu 08, 2017, 20:43:40 »\nKovin on hiljaista tälläkin foorumilla, laitan tässä kuitenkin viimeisimmän päivityksen:\nAS1 tankki, Forssan rompetorin löytösatula ja alumiininen takalokari takaraudalla.\nKuten kuvasta näkyy kesärenkaat ovat alla, talvirenkaat myyttin jo viime vuonna, joten talvella hulluttelu saa nyt jäädä tältä erää..\nja mahtaako kunnon talviajokelejä (polannetta) tulla tänäkään vuonna.\n1238.JPG (310.41 kB, 980x735 - tarkasteltu 145 kertaa.)\n« Vastaus #85 : Lokakuu 22, 2017, 19:34:38 »\nKaivoin esiin vanhat yläputkien alkukäyrät ja sovitin mustat megafoni tyyppiset vaimentimet niiden jatkoksi. Ei noita pellistä väännettyjä tötteröitä voi vaimentimiksi sanoa, sillä ne ovat aivan tyhjät.\nEiköhän niihin jonkinlaiset huilut saa laitettua, mutta täytyy kokeilla minkälaisen ääniefektin nuo putket antavat ilman huiluja...\n043b.jpg (446.56 kB, 1037x778 - tarkasteltu 128 kertaa.)\n« Vastaus #86 : Joulukuu 29, 2017, 20:01:51 »\nOletko siis saanut mikunin toimimaan hyvin tuolla 2-1 kurkulla. Ei jumita kun kääntää kaasun pois? t. Mika\n« Vastaus #87 : Joulukuu 30, 2017, 10:46:23 »\nMikuni TM 40 on mielestäni pelannut hienosti. Pyörä kiihtyy hyvin ja kaasulla pystyy hyvin kontrolloimaan menoa.\nOlen ajanut myös muutamana talvena ilman jäätymis ongelmia.\nOhessa pieni videopätkä:\n« Vastaus #88 : Joulukuu 30, 2017, 11:39:47 »\nJoo olen myös tehnyt tollasen kurkun, ja mulla olis uusi 41 dellortto. Tää olis tulossa 880 tai tonniseen koneeseen crossi sivariin. Näitä rakennelleet vaan tietää kertoa, että imu on vaan niin kova ettei sliidi laskeudu alas kun kääntää kaasun pois. Kone jää huutamaan jarruissa. Ratkaiuna on keihinin litteä sliidinen fcr jossa sliidi kulkee kai jonkinlaisten laakereiden varassa. Se vaan maksaa noin 700 €. Kukahan ton sun kurkun on tehnyt. Mika\n« Vastaus #89 : Joulukuu 30, 2017, 12:01:32 »\nToi Mikuni on litteäluistinen ja siinä on paikka palautusvaijerille, olen laittanut sen tilalle vetävän kierrejousen, joka tehostaa kaasunpalautusta.\nImusarjan on tehnyt "rane 110" ostin pyörän häneltä keskeneräisenä.


Julkaistu: 16.4.2012 18:20 , Päivitetty: 16.4.2012 18:23\nTyössä jaksaminen, viihtyminen ja työmotivaatio riippuvat selvästi pomosta, sanoo SOK:n entinen pääjohtaja Arto Hiltunen toimihenkilöiden keskusjärjestön STTK:n lehden haastattelussa.\nTerveysongelmien vuoksi pääjohtajan tehtävät jättänyt Hiltusen mukaan esimiestaidot - hyvät tai huonot - liittyvät paljon puhuttuun kansantaloudelliseen ongelmaan eli työurien pituuteen.\n– On tutkittu juttu, että keskeisin syy työpaikan vaihtamiseen ei suinkaan ole työpaikka sinänsä, vaan työpaikan esimies, Hiltunen sanoo haastattelussa.\nHänen vinkkinsä pomoille työntekijöiden motivaation ja viihtymisen takaamiseen alkavat E:llä. Ensinnäkin pomon pitäisi olla empatiakykyinen, Hiltunen sanoo. Hän huomauttaa, ettei tarkoita empatialla mitään "pehmohöttöä" vaan yksinkertaisesti sitä, että esimiesten pitäisi ymmärtää, miten alaiset kokevat työnsä ja työyhteisönstä.\nLisäksi pomon tulisi olla ennustettava, koska tempoilu väsyttää. Ja energisoiva, tekemisen meininkiä välittävä, sekä elastinen eli joustava.\nHiltunen kiittelee suomalaisen työkulttuurin vähää hierarkkisuutta ja sitä, että ihmisten oma-aloitteisuuteen luotetaan.


Rakennusliiton lakinaiset pureutuvat tällä palstalla jäsentemme visaisiin kysymyksiin joka toisessa Rakentajassa. Seuraavan kerran palsta ilmestyy kesäkuussa.\nHaluaisin pitää kesäloman yhdessä jaksossa. Työnantaja vetoaa kesäajan kiireisiin ja suunnittelee antavansa kesälomat viikon pätkissä. Voiko näin toimia?\nTyönantajalla on vuosilomalain nojalla oikeus määrätä lomien ajankohta. Lähtökohtana on, että kesäloma ja talviloma on annettava yhdenjaksoisena, jollei työn käynnissä pitämiseksi ole välttämätöntä jakaa sitä osaa kesälomasta, joka ylittää 12 arkipäivää, pidettäväksi yhdessä tai useammassa osassa. Työntekijällä on siis aina oikeus saada vähintään 2 viikon yhdenjaksoinen lomajakso.\nVuosilomalaki edellyttää, että työnantajan on selvitettävä työntekijöille tai heidän edustajilleen vuosiloman antamisessa työpaikalla noudatettavat yleiset periaatteet, joita ovat muun muassa tieto siitä, pidetäänkö kaikkien työntekijöiden lomat samanaikaisesti vai porrastettuina lomakauden eri kuukausille ja sijoitetaanko lomat vuorovuosina eri kesälomakuukausille. Ennen kuin työnantaja määrää loman ajankohdan, on työntekijälle varattava tilaisuus esittää mielipiteensä loman ajankohdasta. Työntekijöiden esitykset on otettava mahdollisuuksien mukaan huomioon ja lomien sijoittamisessa on noudatettava tasapuolisuutta.\nPeriaatteita ei ole tarpeen käydä työntekijöiden kanssa vuosittain läpi ennen lomien vahvistamista, ellei niitä muuteta. Ennen lomatoiveiden esittämistä työntekijöillä tulisi olla tieto siitä, mille ajanjaksolle lomat on mahdollista sijoittaa ja minkälaisin periaattein toiveet voidaan ottaa huomioon, ellei kaikkien lomatoiveita ole mahdollista toteuttaa.\nTyöneuvosto on lausuntokäytännössään katsonut vuosiloman jakamisen ilman työntekijän suostumusta mahdolliseksi, jos yrityksen ja työpaikan toiminnan kannalta tarpeellinen työ ei ole pidettävissä käynnissä porrastamalla yrityksen työntekijöiden lomia, sijaistyövoimaa käyttämällä tai muilla vastaavilla keinoilla. Kesäloman jakaminen työnantajan yksinomaisella päätöksellä on poikkeuksellinen toimi, johon tulee olla myös yrityksen tai työpaikan toimintaan liittyvät painavat perusteet. Pelkästään se, että lomakausi on yrityksen tuotannon huippuaikaa, ei ole riittävä peruste lomien jakamiseen.\nOlen kuullut, että työnantajan pitäisi nykyään järjestää koulutusta tuotannollisella tai taloudellisella perusteella irtisanomalleen työntekijälle. Pitääkö tämä paikkansa ja minkälaista koulutus on?\nVuoden alusta lähtien työnantajan on työsopimuslain muutoksen perusteella järjestettävä työllistymistä edistävää valmennusta tai koulutusta tuotannollisella tai taloudellisella perusteella irtisanomalleen työntekijälle. Velvollisuus koskee tilanteita, joissa työnantajan palveluksessa on säännöllisesti vähintään 30 henkilöä, ja irtisanottava työntekijä on ollut ennen työsuhteen päättymistä yhdenjaksoisesti vähintään 5 vuotta työnantajan palveluksessa.\nValmennuksen/koulutuksen arvon on vastattava vähintään työntekijän laskennallista kuukauden palkkaa tai samassa toimipaikassa työskentelevän henkilöstön keskimääräistä kuukausiansiota siitä riippuen, kumpi on suurempi. Valmennus/koulutus pitää toteuttaa viimeistään 2 kuukauden kuluessa työsuhteen päättymisestä. Painavasta syystä se voidaan toteuttaa myöhemminkin. Oikeus koulutukseen/valmennukseen ei lakkaa, vaikka työntekijä työllistyisi uuden työnantajan palvelukseen.\nKoulutus voi olla yksilöllistä tai ryhmävalmennusta. Ryhmävalmennuksen hinnan on vastattava siihen osallistuvien työntekijöiden yhteenlaskettua palkkaa kuukauden ajalta. Valmennuksen/koulutuksen tulee olla työllistämistä edistävää, mutta viime kädessä työnantaja päättää sen sisällöstä. Epäselvyyksien välttämiseksi työnantajan on syytä ostaa valmennus/koulutus ulkopuoliselta palveluntarjoajalta. Työnantaja ja työntekijä voivat myös sopia, että velvollisuutensa täyttämiseksi työnantaja kustantaa työntekijän itsensä hankkiman koulutuksen/valmennuksen kokonaan tai osittain.\nJos velvollisuutta ei täytetä, työnantajan on suoritettava työntekijälle korvauksena koulutuksen/valmennuksen arvoa vastaava määrä. Jos velvollisuus on laiminlyöty vain osittain, korvausvelvollisuus rajoittuu vastaamaan laiminlyötyä osuutta. Korvaus on työntekijälle veronalaista tuloa.\nHenkilöstö- ja koulutussuunnitelmaan tulee sisällyttää ne periaatteet, joiden mukaisesti työnantaja hankkii koulutuksen/valmennuksen. Näistä periaatteista on neuvoteltava henkilöstön edustajien kanssa yt-lain 4. luvun mukaisesti.\n← Kuntavaaleissa tuli valituksi yhteensä 45 rakentajaa\nPirkanmaan malli ehdolla Työelämäpalkinnon saajaksi →


English animals - FutisForum2\n06.07.2022 klo 04:14:46\nFutisForum2 > Kansainvälinen > Maajoukkueet ja arvokilpailut > Euro 2020 > Aihe: English animals\nKirjoittaja Aihe: English animals (Luettu 94977 kertaa)\n: 06.06.2021 klo 11:52:20\n« Viimeksi muokattu: 11.07.2021 klo 21:40:00 kirjoittanut iivu »\nVs: Skandaalit, hulinat ja rasismi\nVastaus #1 : 07.06.2021 klo 12:19:36\nEn tiedä meneekö vielä ihan skandaali-kategoriaan, mutta Venäjällä nousi paskamyrsky Ukrainan pelipaidasta, jossa on kuva Ukrainan kartasta - sisältäen myös Krimin. Lisäksi siinä oli myös jotain sloganeita, jotka venäläisten mukaan sisältää natsiyhteyksiä. Tilanne eskaloitui nopeasti eikä natsikortin nostamiseen kauaa mennyt:\n"It turns out that today the collaborators will be glorified on the football fields of the European Championship? A short memory can lead to revanchism and the revival of Nazism on the European continent"\nUefalla pidetään sormia ristissä, että Ukraina ja Venäjä eivät kohtaa kisoissa - tai että Ukraina pelaisi Pietarissa. Olettaisin, että juuri tämän vuoksi muut Dublinin pelit meni Pietariin, muttei neljännesvälierä - siinähän olisi pelannut Ukrainan lohkon kakkonen.\nVastaus #2 : 07.06.2021 klo 16:27:43\nVastaus #3 : 07.06.2021 klo 16:31:15\nLainaus käyttäjältä: iivu - 06.06.2021 klo 11:52:20\nRasse sanoi että tuo jatkuu vaikka buuauksia kuului Romania-matsissakin. Tuntuu siltä että tuo maa tai nuo "fanit" ansaitsisivat suoraan mustien pelaajien boikotin jossain ottelussa.\nVastaus #4 : 08.06.2021 klo 16:46:44\nUkrainalta hieno ele painattaa paitoihin Ukrainan valtion rajat.\nDuuman mies Dmitry Svishchev luultavasti vahingossa möläytti Venäjän johtohenkilöiden tavoitteen, että Venäjän pelaajien pitäisi saada käyttää pelipaitoja, joka kuvaa Venäjän keisarikuntaa sen parhaina päivinä. Svishchev halusi liittää Ukrainan, Suomen ja Puolan alueet Venäjän pelipaitoihin.\nVastaavalla tavalla Hitler meni 22.6.1941 kerrankin mölisemään totuuden radiopuheessaan operaatio Barbarossan aattona paljastaessaan että Suomi on Saksan liittolainen.\nNatomaa Puola jää Venäjältä ottamatta, mutta onhan tuossa vielä tilaa tarjolla. Valko-Venäjä on jo takataskussa, Ukrainan osia on kaapattu ja kaapataan myöhemmin lisää. Seuraavaa kohdetta ei tarvitse Pietarista kauas katsella.\nVähintä mitä Suomi voisi tehdä, on ompeluttaa Venäjä -otteluun Suomen valtion oikeat rajat 30-luvulta. Venäjällä nimittäin muistetaan hyvin joka ainoa alueiden varastus.\nVastaus #5 : 08.06.2021 klo 17:04:23\nSaattoi myös Alaska unohtua, mutta nämä jutut on tarkoitettu Venäjän omalle yleisölle.\nToki meillä Suomessa riittää joitakin toimijoita, jotka innostuvat näistä vanhasta tai uudestakin muistista, mutta muuten jätämme huomiotta. Kiva olisi toki voittaa.\nVastaus #6 : 08.06.2021 klo 17:10:53\nVoiko Glen Kamaran esittelyvideosta nousseen kohun ottaa tähän myös? Menee siis kisoihin liittyvän rasismin alle.\nHerättää voimakkaita tunteita ko henkilön ketjussa:\nLainaus käyttäjältä: Atmosphere - 08.06.2021 klo 15:03:26\nUskomatonta väkisinloukkaantumustahan tuo on. Poliisi saa sanoa valkoisen ihmisen nimen, mutta jos ihon väri on eri niin ei saa koska se loukkaa. Okei. Minä olen kai sitten rasisti kun en ymmärrä että että tietyn värisen ihon omaava ihminen tarvitsee erityiskohtelua.\nLainaus käyttäjältä: Metsän poika - 08.06.2021 klo 15:08:45\nTodennäköisesti. Ja minusta voisit painua vittuun.\nKohu käsittääkseni johtuu siitä että Glenin esittelyvideossa esiintyy poliisi. Poliisi + tummaihoinen voi antaa jollekin rasistisen fiiliksen (tummaihoinen ~rikollinen). En ole ihan varma mutta näin olen ymmärtänyt.\nVastaus #7 : 08.06.2021 klo 17:14:20\nKyllä tuo Ukrainan pelipaita on Venäjällä kunnon reaktiot aiheuttanut. Useampi "silmäätekevä" on julkisuudessa kommentoinut asiaa ja omasta puolestaan katsonut tarpeelliseksi ilmaista miten Krim on osa Venäjää, osa sitten kutsuu jo mm. russofobiseksi hyökkäykseksi.\nKyllähän Ukrainan konflikti on pitkin kansainvälistä mediaa vuosikausiksi unohtunut, vaikka edelleenkinhän siellä vallitsee asiantila, että Venäjä on laittomasti anneksoinut Krimin niemimaan ja miehittää laittomasti osia maan itäosasta, asemasotavaihe päällä. En näe pahana, että tämän "kohun" johdosta nyt edes hetkeksi asia nousi taas otsikoihin.\nEipä Suomen media ole erityisesti rummuttanut, mutta ei kyllä salannutkaan, että Suomen maajoukkuehan leiriytyy Terijoen Kuokkalassa eli Repinossa, joka sijaitsee Venäjälle pakkoluovutetulla maaperällä.\ne. Tuossa Venäjän valtiollisen tv-kanavan lähetyksessä Ukrainan pelipaitaa koskeva pätkä: https://www.youtube.com/watch?v=ppDJl-o8f_A&t=2965s\nToimittaja julistavalla äänellä kertoo, että Uefa antoi Ukrainalle luvan pelata EM-kisoissa natsistisia tunnuksia sisältävässä peliasussa. Sen lisäksi, että Venäjälle kuuluva niemimaa on kuvattu osana Ukrainaa, paitaan on kirjoitettu banderalaisia iskulauseita "Kunnia Ukrainalle, kunnia sankareille".\n« Viimeksi muokattu: 08.06.2021 klo 17:35:18 kirjoittanut Savon keisari »\nSuosikkijoukkue: Evo Morales\nVastaus #8 : 08.06.2021 klo 18:53:44\nKyllähän tuolla huudolla on natsistinen/fasistinen alkuperä. Se että Venäjän nykyhallinto on mitä on, ei tee natseista yhtään sen parempia. Ei tämän pitäisi olla niin vaikeaa.\nVastaus #9 : 08.06.2021 klo 19:00:32\nOlet väärässä. Kyseisen fraasin alkuperä ajoittuu kyllä varhaisemmille ajoille ennen kuin mitään natseja oli edes keksitty. Neuvostoaikoina tietysti demonisoitiin kaikenlainen liiallisen tai vääränlaisen kansallishenkisenä pidetty symboliikka ja tästä propagandasta tuo nykyinenkin "kohu" juontaa juurensa ja näyttää tällekin palstalle lonkeronsa jo ujuttaneen.\nVastaus #10 : 08.06.2021 klo 19:26:08\nLainaus käyttäjältä: Savon keisari - 08.06.2021 klo 19:00:32\nEhkä pelkän ”Slava Ukraini” -fraasin kohdalla voit olla oikeassa mutta yhdistettynä tuohon ”heroiam slava” -huutoon, kyseessä on nimenomaan fasistien käyttämä iskulause. Tuosta paidastahan nuo molemmat fraasit ymmärtääkseni löytyvät.\nThe modern response "Heroiam slava!" (Glory to the heroes!) appeared in the 1930s among members of the Organization of Ukrainian Nationalists (OUN) and Ukrainian Insurgent Army (UPA) who started using this slogan, The greeting Glory to Ukraine! Glory to the heroes! became an official slogan of Stepan Bandera's OUN-B in April 1941. Ukrainian nationalists often used it in addition to a roman salute.\nSitten jos halutaan alkaa kirjoittamaan historiaa uudelleen ja pitämään Banderaa kavereineen jonain sankareina, tai ihan minä tahansa muina kuin natseina, niin tätä keskustelua on turha sen pitemmälle jatkaa.\nVastaus #11 : 08.06.2021 klo 19:28:44\nLainaus käyttäjältä: joe - 08.06.2021 klo 19:26:08\nWikipedia nyt ylipäätään ei ole kovin luotettava tietolähde ja ’heroyam slava’ on paljon vanhempi kuin mitä natsipuolue.\nVastaus #12 : 08.06.2021 klo 19:55:23\nTässä on ihan hyvä nyt ymmärtää se, että venäläisessä kielenkäytössä banderalaiseksi nimittely on samaa kuin esim. fasistiksi nimittely, eli voidaan käyttää ja innokkaasti käytetäänkin riippumatta siitä onko minkäänlaista oikeaa asiayhteyttä olemassa. Uefastakin voi olla yhtä tai toista mieltä, mutta hieman absurdia ajattelua, että se arvokisojen peliasuissa hyväksyisi käytettävän natsitunnuksia, kuten nyt tietyt tahot haluavat antaa ymmärtää.\nVastaus #13 : 08.06.2021 klo 21:31:08\nSitten, kun kaavioni mukaan Ukraina välierässä Lontoossa kohdataan, kai me vedetään vuoropuheluna Putin huiloa, Slava Ukrainia, Žyvje Belarusia ja muuta vastavaa?\nVastaus #14 : 08.06.2021 klo 21:36:07\nLainaus käyttäjältä: Savon keisari - 08.06.2021 klo 17:14:20\nHuuhkajat nosti Suomen lipun salkoon Kuokkalassa – tällainen on EM-turnausjoukkueen käyttämä hotelli Terijoen hiekkarantojen lähellä\nVastaus #15 : 09.06.2021 klo 12:13:06\nUnkarin pelaajat eivät aio polvistua ennen ottelua. Tästä varmaan nousee vielä jonkinlainen itku kisojen aikana.\nVastaus #16 : 09.06.2021 klo 12:16:04\nLainaus käyttäjältä: faarao_ - 09.06.2021 klo 12:13:06\nJoku voisi myös miettiä että onko urheilukisat yleensäkin hyvä tai huono paikka ottaa asioihin kantaa? Vai pitäisikö olla vapaa kannanotoista suuntaan tai toiseen? En osaa itse sanoa, mutta hyvä ottaa sekin huomioon että kaikki eivät haluaisi ottaa suuntaan tai toiseen kantaa ja kaikki nämä polvistumiset sun muut on jonkinlainen kannanotto (olkoonkin että yleensä sellaisen asian edestä josta suurin osa on tietyllä tavalla samaa mieltä).\nVastaus #17 : 09.06.2021 klo 12:19:55\nEiköhän tuota nähdä muutenkin kisoissa vain lädien toimesta.\nVastaus #18 : 09.06.2021 klo 12:28:36\nLainaus käyttäjältä: Banaanipaita - 09.06.2021 klo 12:16:04\nhyvä ottaa sekin huomioon että kaikki eivät haluaisi ottaa suuntaan tai toiseen kantaa\nJoo, ei varmaan olisi kovin lämmin vastaanotto unkarilaisille noilta katsomossa seisovilta mustapaidoilta, jos kyykkäämään rupeaisivat.\nVastaus #19 : 09.06.2021 klo 12:44:01\nMitään isompia myllyttelyjä (tune: lädit juoksemassa pitkin Marseillen katuja venäläisiä karkuun) tuskin tänä vuonna nähdään, kun matkustusrajoitteista johtuen hulit ovat varmaan jääneet kotimaahansa enimmäkseen?\nVastaus #20 : 09.06.2021 klo 14:00:26\nLainaus käyttäjältä: Kyseenalaistaja - 09.06.2021 klo 12:44:01\nRybyhulit siis Pietarissa.\nHuuhkajat hit squad valmiina?\nVastaus #21 : 09.06.2021 klo 14:30:51\nOnkohan polakkeja suuntaamaassa miten paljon Pietariin? Tuossa olisi vahvaa myllypotentiaalia.\nVastaus #22 : 09.06.2021 klo 14:51:20\nLainaus käyttäjältä: Jimmy Cooper - 09.06.2021 klo 14:30:51\nTanskassa pelätään: https://www.is.fi/huuhkajat/art-2000008039997.html\nVastaus #23 : 09.06.2021 klo 19:10:47\nTässä aliarvioidaan pahasti suomalaisten huligaanien potentiaali. Viimeksikin maajoukkueen matkassa ollessa tyhjät juomalasit vain lentelivät ympäri katuja, kun erään kanta-hämäläisen foorumistina ja kovana nappomiehenä tunnetun jantterin johtama hurja suomimobi valtasi Ateenan kadut ja terassit levittäen samaan aikaan siipensä kuin lentoon lähdössä oleva huuhkaja.\nVastaus #24 : 09.06.2021 klo 22:39:40\nEi varmaan Unkarin joukkueeseen nimetty antillilaistaustainen ranskalaiskeskikenttä Loïc Négo ole kauhean tyytyväinen tähän ratkaisuun. Ja miksi olisikaan, onhan tuo ihan naurettavaa paskaa.


Kohteen viitenumero 29251691\nKisa ei ole vielä ohi! Sinulla on 90 sekuntia lisäaikaa! Tämänhetkinen tarjouksesi on reservihinnan alapuollla. Korkein tarjouksesi jäi tämän kohteen reservihinnan alapuolelle. Kohdetta ei myyty koska varaushinta ei ylittynyt. Kiitämme tarjouksestasi Catawikin huutokaupassa. Mikäli toimit nopeasti, voit vielä voittaa jonkin alla olevista kohteista! Mikäli toimit nopeasti, voit vielä voittaa jonkin alla olevista kohteista! Olet voittanut kohteen! Automaattitarjoukset pitävät sinut muiden huutajien edellä. Jatka tarjoamista ja sinulla on mahdollisuus voittoon! Tämän kohteen aloitushinta on € 119. Katso tämänhetkiset huutokauppamme! Lisää kohde suosikkeihisi ja palaa myöhemmin tekemään ensimmäisen tarjouksesi. Sinulla on ainutlaatuinen mahdollisuus ostaa tämä kohde.\nBrasilia - Päärynä - IGE


Kolumbian Tatacoa-aavikko - Histoire-Ucad.org\nTatacoa-autiomaa, joka tunnetaan myös nimellä Sorrowsin laakso, on Kolumbiassa 330 neliökilometrin alueella, joka on maan toiseksi suurin kuivausalue Guajiran niemimaan jälkeen. Alue sijaitsee 38 kilometrin päässä Huilan osaston pääkaupungista Neivasta. Tatacoa-autiomaa ei sovi aavikon perinteiseen määritelmään, koska siinä ei ole minkäänlaista hiekkasäiliötä tai hiekkadyynejä, vaan se on sen sijaan voimakkaasti pilaantunut kivinen maasto, joka on karannut kuivilta kanjoneilta, jotka isännöivät reheviä, vihreitä trooppisia metsiä tertiäärin aikana. Tatacoa-autiomaassa, okra-värisessä Cuzco-maisemassa ja harmaasävyisessä Los Hoyos -maisemassa esiintyy kaksi erillistä aluetta.\nTatacoa-aavikko toimi tuhansien kasvilajien ja eläinten kodina esihistoriallisina aikoina, ja tämä seikka ilmenee suuresta joukosta esihistoriallisia fossiileja tällä sivustolla. Aavikon uskotaan isäntävän kaikkein monipuolisimpia mantereen ja pleistoseeni-kauden juuret. Kolumbian, USA: n ja Japanin eri instituuttien paleontologit ovat täten houkutelleet tätä sivustoa tutkimaan kadonneiden lajien fossiilisia jäänteitä ja kehityshistoriaa. Yksi tärkeimmistä fossiilisista yksilöistä löydettiin täällä La Tatacoa -alueella, joka kuului maailman varhaisille kädellisille, ja tarjosi tutkijoille lisää tietoa evoluutioprosessin mekanismeista. Kasvien ja eläinten elämän lisäksi Tatacoa-autiomaa osoittaa myös ihmisten kulttuurista kehitystä. Pleistoseenista ja varhaisesta holoseenista peräisin olevien esihistoriallisten antropologisten kohteiden muistomerkkejä on löydetty täältä. Tämä on auttanut antropologeja tutkimaan Intian ja muiden alkuperäiskansojen kulttuuria Columbiassa.\nPaleontologien, arkeologien ja antropologien lisäksi Tatacoa-aavikko houkuttelee myös lukuisia matkailijoita, jotka vierailevat sivustolla tutustumaan sen ainutlaatuisiin maastoihin, historiallisiin, geologisiin ja paleontologisiin ihmeisiin. Astronominen observatorio saasteettomassa paikassa mahdollistaa yksityiskohtaiset havainnot tähtitieteellisistä esineistä teleskooppisilmien kautta. Monet turistit leiriytyvät autiomaassa tai vaeltaa pitkin maastoaan ihailemaan sen geologisia ihmeitä. Myös aavikkomaisessa maisemassa luotu keinotekoinen uima-allas on alueen matkailijoiden houkutteleva.\nTatacoa-autiomaassa on korkea lämpötila ja alhainen kosteus. Tällä alueella asuvat kasvit ja eläimet ovat siis hyvin sopeutuneet selviytymään autiomaassa. Täällä kasvavilla kasveilla on laaja juurijärjestelmä, joka leviää pitkän matkan sekä vaaka- että pystysuunnassa. Eläinten elämään kuuluu tuollaisia matelijoita, kuten kilpikonnia, käärmeitä, alligaattoreita ja liskoja, useita selkärangattomien lajeja, kuten hämähäkkejä ja skorpioneja, kuten nisäkkäitä jyrsijöinä ja villikissina, ja saalista lintuja, kuten kotkia ja muita lintuja.\nKoska Tatacoa-autiomaa on asumaton ja tehokkaasti ei peltokasvi, aavikon elinympäristöä säästyy ihmisen interventioilta. Täten tämän alueen ei ole olemassa haitallisia vaikutuksia, joita antropogeenisillä toiminnoilla, kuten korkealla ilman pilaantumisella, luonnonvaraisten lajien hävittämisellä ihmisen tarpeisiin, ja arkeologisten ja paleontologisten aarteiden vaurioitumista ihmisen siirtokuntien rikkomisesta. Tulevia mahdollisia uhkia kasvavasta turisti- taakasta ei kuitenkaan voida sulkea pois. Matkailuautojen päästöt saattavat vaikuttaa siihen, että alueen ilmanlaatu ja matkailijoiden synnyttämät jätteet saattavat kärsiä Tatacoa-aavikon turmeltumattomuudesta.


Colorzone Finland — Meistä\nColorzone Hair and Beauty on erilaisiin hiustenvärjäyksiin erikoistunut liike. Erityistaitoihimme kuuluvat esimerkiksi suuret värimuutokset, balayage-liukuvärit, airtouch-tekniikka ja vaalennukset. Meiltä on värjäysten lisäksi mahdollista saada myös kampaukset ja luksushoidot hiuksillesi sekä ostaa sinulle sopivat kotihoitotuotteet. Mukavana bonuksena meillä on shiatsu-hierovat pesupaikat. Tämän lisäksi meillä on hyvä ilmapiiri, maistuvat juomat ja hyvä taustamusiikki. Meiltä saat myös ammattilaisten vinkit hiustenhoitoon.\nMeiltä löydät myös kampaus- ja meikkauspalvelut niin arkeen kuin juhlaan.\nMeillä työskentelevät oman alansa ammattilaiset, jotka ovat todella kiinnostuneita uusista trendeistä ja innostuneita oppimaan uutta. Kehitämme taitojamme ja palvelemme jokaista asiakasta kohteliaasti ja sydämellisesti.\nMeidän liikkeestämme löydät aina mahtavia tarjouksia ja kampanjoita. Muistathan myös aina toivotut lahjakortit! Lahjakortteja on saatavilla sekä paperisina että sähköisinä.\nLiike sijaitsee Tampereen linja-autoasemaa vastapäätä. Osoite on Hatanpään valtatie 12 M 3.\nElena - perustaja, parturi-kampaaja ja meikkaaja yli 10v kokemuksella. Kokenut yrittäjä. Tykkään tehdä erilaisia monivärjäyksiä. Vahvuuteni ovat värimuutokset ja luonnolliset vaalennukset. Näyttävät juhlameikit ja kokonaisuudet ovat intohimoni. Autan ja neuvon mielelläni tyylin ja värjäyksen sekä kotihoitotuotteiden valinnassa.On myös todella kiva tavata uusia ihmisiä ja päästä hiustenlaiton lomassa tutustumaan mielenkiintoisiin asiakkaisiin.\nTervetuloa minun penkkiin!\nLaura- parturi-kampaaja kahden vuoden kokemuksella, Colorzonella heinäkuusta 2021 asti.\nErityisesti tykkään tehdä vaalennuksia ja luonnollisia lopputuloksia sekä monivärjäyksiä.\nLuonteeltani olen rauhallinen ja rento, minun penkissä voidaan höpötellä mistä vaan.\nHatanpään valtatie 12 M 3, 33100 Tampere\nColorzone © 2021