Terveys- ja hyvinvointiteknologia | Pinja\nHyödynnä digitaaliset ratkaisut ja osallistu terveyden rakentamiseen teknologian avulla\nTerveys- ja hyvinvointiteknologiset ratkaisut ylläpitävät ja parantavat ihmisten elämänlaatua, hyvinvointia ja terveyttä\nIhmisen hyvinvointia ja terveyttä edistävä teknologia mahdollistaa digitaalisten ratkaisujen kehittämisen yhä kiihtyvällä vauhdilla. Eri laite- ja ohjelmistovalmistajat ovat tarttuneet tämän toimialan haasteisiin, joissa tarvitaan paitsi uusien digiratkaisujen luontia, myös niihin liittyvän lainsäädännön ja laatuvaatimusten tuntemusta.\nHyvinvointi- ja terveysteknologian piirissä toimivien laite- ja ohjelmistovalmistajien on tunnettava mm. Lääkintälaiteasetus (Medical Device Regulation, MDR) sekä esimerkiksi laatujohtamisen ja riskienhallinnan standardit omaan toimintaan ja omiin tuotteisiin ja ratkaisuihin liittyen.\nLataa opas: Medical Device Regulation and Software Development\nTerveys- ja hyvinvointitoimialan digitalisaation tunnuspiirteet:\nLaitteiden ja järjestelmien käytettävyys ja turvallisuus\nOhjelmistojen kasvava merkitys kriittisissä toiminnoissa\nAlaan liittyy paljon lainsäädäntö- ja laatujärjestelmävaatimuksia\nValitse kehittämiseen kumppani, joka välittää lopputuloksesta\nOnnistuneessa terveydenhuollon ratkaisussa tärkeää on potilasturvallisuuden lisäksi saumaton käyttökokemus ja toimintavarma toteutus. Näitä ei rakenna kukaan yksin, vaan uskomme yhdessä tekemiseen. Monipuolisen osaamisen hyödyntäminen mahdollistaa aikaa kestävät ratkaisut, loppuasiakkaan käyttökokemusta unohtamatta.\nValitse kumppani, joka välittää lopputuloksesta. Oletpa sitten tuotekehityksen veturi tai sairaanhoitopiirin tietohallintojohtaja, tarjoamme sinulle asiantuntijanäkemyksen ratkaisulle, mutta parhaassa tapauksessa pitkäaikaisen strategisen partnerin ja ystävän.\nPitkät kehitysprojektit, jotka vievät aikaa ja rahaa\nTarkasti säännöstelty toimiala lainsäädännön ja standardien puitteissa\nLaatujärjestelmän hankinta ja käyttöönoton jälkeisestä ylläpidosta huolehtiminen\nOsaavan kumppanin löytäminen kehitysprojektien tueksi\nTietoturvasta ja tietosuojasta huolehtiminen\nLääkinnällisten laitteiden valmistajat\nPinja on hyvinvointi- ja terveysteknologian digitalisaation edelläkävijä Suomessa\nPinja on ollut luomassa Medical Agile -mallia yhteistyössä Teknologian tutkimuskeskuksen (VTT) kanssa, jotta alan viranomaisvaatimukset ja standardit voidaan täyttää samalla kun sovelletaan ketterää ohjelmistokehitystä.\nTunnemme lääkinnällisten laitteiden vaatiman ohjelmistokehityksen jo yli 10 vuoden ajalta. Hyvinvointi- ja terveysteknologian laatujärjestelmämme on ISO 13485:2016 sertifioitu, kattaen niin lääkinnällisten ohjelmistojen ja palveluiden tuotekehityksen kuin niiden jatkuvan palvelutuotannon. Asiakkaamme voivat luottaa projektiemme tuottavan ratkaisuja, jotka täyttävät sovellettavat standardit sekä asiakas- ja viranomaisvaatimukset.\nKokemus terveydenhuollon järjestelmistä ja terveysteknologiasta\nProsessit: Medical Agile, DevOps, ISO 13485, ISO 14971, IEC 62304…\nTeknologiat: .Net, Java, C#, C++, SQL, Python, PHP\nTietovarastojen automatisoinnit: TimeXtender, Datavault\nRaportointi ja analytiikka: Power BI, Tableau, R\nIoT – tiedonkeruuratkaisut\nTerveydenhuollon kriittisten viestien välitys: IPa-palveluväylä\nGDPR, tietosuoja, tietoturva, pseudonymisointi\nLääkintälaiteasetus (Medical Device Regulation, MDR)\nLääkintälaitedirektiivi (Medical Device Directive, MDD)\nRiskienhallinta, muutostenhallinta, elinkaarenhallinta\nTuki- ja päivystyspalvelu 24/7\nValvonta-, ylläpito- ja varmistuspalvelut\nJulkinen pilvi (AWS, Azure, GCP)\n”Suunnittelimme Pinjan kanssa Evondos® -lääkeannostelun palvelujärjestelmän, jossa virheiden määrä saatiin radikaalisti pienemmäksi. Olemme päässeet 99,5 prosenttiin oikein otettujen lääkkeiden määrässä.”\n”Ohjelmiston loppukäyttäjiä ovat luunpidennyshoitoa valvovat lääkärit, mutta välillisesti myös potilaat, jotka saavat sovelluksen välityksellä päivittäiset ohjeet kotilaitteen käyttämiseen ja hoidon toteuttamiseen.”\n”Palveluketjussamme Pinja on isossa roolissa. Pinjan kanssa tehdyt palvelukokonaisuudet ovat liittyneet pääasiassa avaimettomaan ovenavaukseen vanhusten kotihoidossa.”\n”Innovaatiota tukeva tietokanta käyttöliittymineen on yksi tärkeä peruspilari, jonka varaan sydänsolujen videoanalyysimenetelmää voidaan rakentaa eteenpäin. Kehitystyön edetessä myös ohjelmiston toiminnallisuutta voidaan laajentaa.”\n”Pinjan toimittaman, LabVIEW™-pohjaisen ohjelmistotestausjärjestelmän ansiosta testausprosessimme on nopeutunut, tehostunut ja tullut entistä tarkemmaksi. Järjestelmä on tuonut meille selkeää rahallista ja ajallista hyötyä.”\n”Olemme saaneet paljon positiivista palautetta hammaslääkäreiltä. Pinjan suunnittelemaa ohjelmistoa on pidetty helppokäyttöisenä ja selkeänä. Monet hammaslääkäreiden tekemät toiminnot ovat nopeutuneet ohjelmiston ansiosta merkittävästi.”\n+358 400 774 189


Valokuvauskilpailun voittajat ratkesivat, työmarkkinoilla sekavampaa - PDF\nValokuvauskilpailun voittajat ratkesivat, työmarkkinoilla sekavampaa\nDownload "Valokuvauskilpailun voittajat ratkesivat, työmarkkinoilla sekavampaa"\n1 Numero 1 Perjantai MP2 Itella Oyj Valokuvauskilpailun voittajat ratkesivat, työmarkkinoilla sekavampaa sivut ja 6 7\n2 Tuure Kilpeläinen löysi maailmanmusiikin yllättävästä paikasta: Suomesta. Olisiko suomalaisella slaavikaiholla puolestaan innostuneita kuulijoita Senegalissa? Missä on maailmanmusiikin kotimaa? Jukka Nissinen, teksti Kimmo Brandt, kuvat T uure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani -orkesteri on osannut tehdä jotain oikein. Yhtyeen ensimmäinen Valon pisaroita -levy kuului vuonna 2010 ihan mukavasti radiosoitossa. Suosio on kasvanut tasaisesti ja syyskuun lopulla ilmestynyt kolmas pitkäsoitto Afrikan tähti nousi jo albumimyyntilistan kakkoseksi. Kilpeläisellä ei ole pelimannihommissa mennyt aina kultalevyn myynnin tahtiin. Ensimmäinen soololevyni taisi myydä kappaletta. Seuraava myi 900 ja kolmas 800. Kotikellarissa tein murheellisia biisejä ja ajattelin, että teen seuraavaksi akustisen balladilevyn, jota myydään 200 kappaletta, Kilpeläinen muistelee. Suomessa oli silloin vielä vahva anglosaksinen laulaja-lauluntekijä-muoti päällä. Tähän äänitemassaan Kilpeläisenkin kappaleet katosivat. Kyllästyin siihen. En kerta kaikkiaan jak- 2 sanut enää yhtään valittavaa singer-songwriteriä. Miksi olisi pitänyt olla Suomen versio jostakin? Läksin hakemaan sitä, mikä olisi itselleni luontevinta, Kilpeläinen huomauttaa. Kilpeläistä oli kiinnostanut aina 1980-luvun lopulta lähtien maailmanmusiikki ja sitä sivuavat katujen herrasmiehet tyyliin Les Négresses Vertes ja Pogues. Kiinnostus maailmanmusiikkiin tuotti yllättävän lopputuloksen. Suomalainen kaiho oli hyvin läheistä sukua portugalilaiselle fadolle tai meksikolaiselle kansanmusiikille. Kaihon fiilis ei ole meidän yksityisomaisuuttamme, se on tunnistettavissa ympäri maailmaa, Kilpeläinen muistuttaa. Slaavikaihoisat tunnelmat lähtivät ensin liikkeelle sivuprojektina, mutta sitten Kilpeläiselle valkeni, että tätähän sitä on koko ajan etsitty. Klubilla syntyi orkesteri Kaihon Karavaani -orkesteri rupesi fiksaantumaan kasaan ensimmäisen levynrustaamisen ja helsinkiläisen Sir Eino -baarin klubi-iltojen kautta. Iron Maidenista lähtien kaikki hyvä hommat lähtevät pyörimään klubista eteenpäin. Bändillä tulee soitettua säännöllisesti ja siinä punnitaan heti yleisön edessä toimiiko homma, Kilpeläinen kiteyttää. Orkesteri onkin hitsautunut hyvin yhteen, osittain juuri keikkailun ansiosta. Bändiin on myös löytynyt sopivalla tavalla toisiaan täydentäviä muusikoita. Kun on menty soittamaan jonnekin Plangaaloihin, missä on housebändi, niin se taika jotenkin katoaa, vaikka olisi kuinka hyvät soittajat hommissa. Meidän orkesterimme ekstrapallo on Riikosen Arska, joka soittaa perkussioita. Ideana on, että rumpali Haapaniemen Sampo soittaa todella staattisesti. Hän on tehnyt siitä taiteenlajin, pysyy ruodussa ja soittaa todella vähän. Sen päälle sitten taiteilija Riikonen pääsee vapaasti hillumaan ja tekemään rytmisiä punoksia, Kilpeläinen kiittää palikanheilutusosaston yhteispeliä. Myös muut bändin jäsenet, koskettimia soittava haitaristi Jiri Kuronen, basisti Jarno T.\n3 Tuure Kilpeläisen mielestä Kaihon karavaanin vahvuus on orkesterin kyky muuttua jatkuvasti. Musiikkia soitetaan aina ihmisille ja uskon, että elävän musiikin merkitys kasvaa tulevaisuudessa, Tuure Kilpeläinen kuittaa levymyynnin jakeluongelmat. Karjalainen sekä kitaristi Rocka Merilahti ovat pitkän linjan muusikoita. Orkesteri on suomalaisittain harvinaisen iso. Kilpeläinen uskoo, että Kaihon karavaani kestää hyvin pitkääkin keikkailua. Tällä porukalla on mahdollisuus siihen, että samojen keikkapaikkojen kiertäminen ei kypsytä niin paljon. Musiikki pääsee hyvin virtaamaan ja muuttamaan muotoaan. Kun musiikki saa uutta kulmaa, niin sitä jaksaa soittaa ja mennä eteenpäin. Välillä leffamusiikkia Kilpeläinen ennustaa, että Kaihon karavaani menee nykyisillä eväillä eteenpäin vielä pari vuotta. Sen jälkeen on täysin auki, mihin suuntaan bändi lähtee muuttumaan. Toinen tekijä, joka auttaa jaksamaan, on uudenlaiset soittomestat. Meidät on lyöty johonkin iskelmälaatikkoon, mikä on avannut meille eksoottisia keikkapaikkoja kuten kesäiset tanssilavat. Toisenlaista haastetta on tarjonnut myös Mika Kaurismäen Tie pohjoiseen -elokuvan musiikki, jota Kaihon karavaani oli tekemässä. Metodina oli, että soitetaan pohjoiskorealaista autotallirokkia, mutta se vähän meni semmoiseen Tarantinoon. Teimme koko elokuvan taustamusiikin. Instrumentaali oli tosi hauskaa, se oli täydellinen irtiotto. Minäkin pääsin soittamaan sähkökitaraa, Kilpeläinen on tyytyväinen roolinvaihdoksiin elokuvaprojektissa. Senegaliin kiertueelle? Trendiähkyisemmät ovat tanssineet paritansseja jo Flow-festareillakin, Tuure Kilpeläinen kommentoi rientorintaman muutoksia. Tuure Kilpeläinen on huomannut suomalaisessa musiikkikulttuurissa piirteen, joka vähättelee omia mahdollisuuksiaan. Kuka Tuure Kilpeläinen? Soitto- ja lauluhommat pärähtivät käyntiin teini-iässä Kouvolassa 1980-luvun lopulla. Ensimmäiset Kilpeläisen omat levytetyt kappaleet löytyvät Luksus-yhtyeen albumilta vuodelta Levyttänyt kolme sooloalbumia. Ollut tekemässä Robotti Vipusen kovalevy 1 2 -lastenmusiikkilevyjä. Tuure Kilpeläinen ja Kaihon karavaani -yhtye on tehnyt kolme levyä, jokainen on myynyt vähintään kultalevyn verran. Kilpeläinen on tehnyt kappaleita muille artisteille, muun muassa Jonna Tervomaalle, Vuokko Hovatalle, Anna Puulle, Vesa-Matti Loirille, Jorma Kääriäiselle, Kari Tapiolle ja Johanna Kurkelalle. On hassua, että täältä matkustetaan Kuubaan katsomaan sitä, kuinka joku bändi soittaa nurkassa ja jengi tanssii, se on tosi makeeta ja eksoottista. Mutta sitten täällä sama tilanne onkin tosi noloa ja hiihtoliittoa. Kilpeläisellä onkin projekti, joka saattaa sinkauttaa Kaihon karavaanarit Senegaliin. Olemme kuunnelleet senegalilaisista Baobab-orkesteria ja treenanneet sen biisejä. Haaveena on tehdä kimppalevy. Tällaista musiikillista Kuuba Afrikka-akselia on jo maailmalla haettu, nyt voisi kokeilla pystysuuntaista Siperia Afrikka-akselia. 3\n4 Pääkirjoitus Helsinki Lisää kierrätysbetonia! Mer returbetong! V iime vuonna Suomessa käytettiin miljoona tonnia kierrätysbetonia. Murskattu betoni meni lähinnä tieurien pohjustukseen ja tonttimaan kantavuuden parantamiseen. Betonimurskeen kierrätysaste on Suomessa maailman korkeimpia. Suomea enemmän kierrätysbetonia käytetään Alankomaissa ja Saksassa. Nyt olisi hyvä hetki pistää kierrätysbetonin tonnimäärät ihan toisille miljoonaluvuille. Suomessa on reilut puoli miljoonaa vuosina rakennettua lähiökämppää tullut teknisen käyttöikänsä loppusuoralle. Monessa tapauksessa paras vaihtoehto olisi lykätä aniittia alakerran alle, sen verran työlästä tahtoo olla vanhan elementtitalon remontoiminen. En usko, että kukaan jää erityisemmin kaipaamaan 1970-luvun kerrostalokomistuksia. Tällä kertaa voisimme ulkoistaa betonielementtikerrostalojen suojelun vaikkapa Itä-Euroopan maille. Yksi suuri este kierrätysbetonin tuotannon lisäämiselle on suomalainen omistusasuminen. Moni parhaat päivänsä nähneistä elementtitaloasunnoista on yksityisessä omistuksessa ja kukapa haluaisi moukaroida omaisuutensa maan tasalle. Asunnonomistajaa saattaisi ruveta purkutyöt kiinnostamaan, jos samalle tontille luvattaisiin lisää rakennusoikeutta. Samalla saataisiin tiivistettyä yhdyskuntarakennetta, mikä nostaisi monen muun ympäristöä säästävän hankkeen kannattavuutta. Kaikissa lähiöissä ei tällainen peli vetele, Suomessakin on rakennettu lähiöitä vääriin paikkoihin. Asukkaita niihin ei saada houkuteltua minkäänlaisella tikkarilla. Kerrostaloa ei tarvitse pitkään pitää tyhjillään, sillä rapautuminen lähtee nopeasti liikkeelle. Silloinkin purkumies on paras vieras tontin maisemoinnin kannalta. Samaan aikaan Suomessa olisi tarvetta myös muovi- ja metalliputkien kierrätykselle. LVI-infraa pitäisi kunnostaa 300 miljoonan euron arvosta vuosittain. Jäämme joka vuosi lähes 200 miljoonalla jälkeen korjaustarpeesta. I fjol användes en miljon ton returbetong i Finland. Den krossade betongen användes främst som botten för slitspår i vägar eller för att förbättra lutningen på tomter. Den finländska återvinningen av betongkross hör till de högsta i världen. Bara Nederländerna och Tyskland använder mer returbetong. Nu vore det rätt ögonblick att höja mängderna returbetong till helt andra miljonmängder. Det finns i Finland drygt en halv miljon förortslyor byggda på talen som är på upploppet för sin tekniska brukstid. I många fall vore det bästa alternativet att placera anit under bottenvåningen, så pass arbetsamt är det att renovera ett gammalt elementhus. Jag tror inte att alltför många längtar efter höghusskönheterna från 1970-talet. Denna gång kunde vi utlokalisera skyddandet av husen i betongelement till t.ex. de östeuropeiska länderna. Ett stort hinder för att öka användningen av returbetong är att finländarna bor i ägarbostäder. Många av bostäderna i de elementhus som sett sina bästa dagar är privatägda och vem vill nu att ens egendom jämnas med marken? Bostadsägarna kunde bli intresserade av rivning om det lovas mer byggrätt på samma tomt. Samtidigt skulle samhällena bli tätare, vilket ökar lönsamheten för många andra miljösparande projekt. Det här går inte för sig i alla förstäder, också Finland har byggt förorter på fel ställen. Det går inte att få folk till dem med några som helst lockbeten. Ett höghus behöver inte stå tomt länge innan ett snabbt förfall sätter in. Också då är en rivningskarl det bästa alternativet med tanke på återställningen av tomten. Samtidigt finns det i Finland också ett behov att återvinna plast- och metallrör. VVS-infran borde renoveras för 300 miljoner euro per år. Renoveringsbehovet släpar årligen efter med 200 miljoner euro. Jukka Nissinen Tyhjästä ei nyhjästä T asavallan presidentti Sauli Niinistö on varmasti vilpitön, kun haluaa pudottaa liksaansa. Yli kuusikymppinen mies, jolle viran takia likimain kaikki on ilmaista, pärjää hyvin euron vuosipalkalla. Presidentin palkastahan ei mene edes veroa. Moni pärjää vähemmälläkin. Suurin osa suomalaisista tienaa huonosti tai erittäin huonosti. Puhumattakaan niistä, jotka ovat jääneet työttömäksi tai muuten ilman omaa syytään työelämän ulkopuolelle ja elävät tulonsiirtojen varassa. Uskomaton on valtiovallan ja elinkeinoelämän virallinen oppi, että palkkojen alentaminen luo hyvinvointia ja kilpailukykyä. Maailman kilpailukykyisimpien kansojen pitäisi silloin löytyä Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta ja Intiasta. Television luontodokumentissa näytettiin, kuinka eteläisessä Afrikassa miehet paimensivat lehmiä munasillaan ja särpimik- 4 seen imivät kantturoista verta. Pomolla oli sentään vaurauden merkiksi nuhjuinen t-paita päällä, vaikkei housuja tälläkään. Intiassa nälkäpalkkaiset teeplantaasin työntekijät polttivat äskettäin pomonsa ja tämän vaimon. Myöhemmin ilmeni, että jokunen työntekijä oli jopa pistänyt jäännöksiä poskeensa. Toisaalla uutisissa hehkutettiin Englantilaisten loistoautojen kuten Rolls- Roycen tuotannon elpymistä, koska niitä tilataan into pinkona mm. Intiaan. Suomessa ja koko maailmassa omistajien pääomatulot kasvavat suhteettoman paljon nopeammin kuin työtä tekevien palkkatulot. Jos tulonjaon oikeudenmukaisuuteen halutaan vaikuttaa, ei kai palkkoja pidä enää laskea. Palkkatason vaikutus työllisyyteen ja kilpailukykyyn on muutenkin monitahoinen juttu. Paperikoneita suljetaan, vaikka paperimiehet tekisivät töitä talkoilla. Suomalaiset telakat käyttävät surutta ulkomaista halpa- työvoimaa. Laivatilausta ei kuitenkaan saatu, koska ranskalaiset tekevät veronmaksajien rahoilla pitemmän pätkän paattia ilmaiseksi. Kehä kolmosen eteläpuoleinen sijainti voi nostaa uuden kerrostalokämpän hinnan kolminkertaiseksi. On turha väittää, että asiaan vaikuttaa työntekijöiden palkkataso. Rakentajien tienestit eivät päätä huimaa edes pääkaupunkiseudulla. Hyvät ay-toverit. Tehkää niitä yhteiskuntasopimuksianne. Mutta älkää haksahtako palkanalennuspuheisiin. Jo nykyiset alle inflaation olevat palkankorotukset tarkoittavat selkokielellä työtä tekevien köyhdyttämistä. Ei näin voi loputtomiin jatkaa. Kyösti Suokas II puheenjohtaja\n5 Julkaisija Rakennusliitto ry Miltä maailma näytti rakentajan vinkkelistä 50 vuotta sitten? Ulkomailla 3. tammikuuta 32 siperialaista haki Yhdysvaltain Moskovan suurlähetystöstä turvapaikkaa uskonnollisen vainon takia. Heidät luovutettiin Neuvostoliiton viranomaisille. 5. tammikuuta Kiina syytti Nikita Hruštšovia yrityksestä palauttaa kapitalismi Neuvostoliittoon. 13. tammikuuta armeijan vallankaappaus Togossa. Presidentti Sylvanus Olympio murhattiin. o ah d o r k es rvaa a h us, i niin juur en ei e entis aluuta p ingin ole hels a n e t ku miss sano itin. j kir o Päätoimittaja 14. tammikuuta rotuerottelua kannattavasta George Wallacesta tuli Alabaman kuvernööri. 21. tammikuuta YK:n joukot valtasivat Katangan presidentin Moise Tshomben viimeisen tukikohdan. 22. tammikuuta Charles de Gaulle ja Konrad Adenauer allekirjoittivat Ranskan ja Saksan liittotasavallan välisen Élysée-sopimuksen. 24. tammikuuta Kreikan 22-vuotias kruununprinssi Konstantin ja Tanskan 16-vuotias prinsessa Anne-Marie kihlautuivat. 26. tammikuuta Neuvostoliitto ilmoitti, että ydinsukellusvene oli käynyt pohjoisnavalla. 29. tammikuuta Ranskan presidentti Charles de Gaulle esti vetolla Britannian pääsyn Euroopan talousyhteisöön. Kotimaassa 1. tammikuuta rahauudistus Suomessa, yksi uusi markka vastasi sen jälkeen sataa entistä markkaa. Valkeakoskesta tuli kaupunki ja Espoosta kauppala. 9. tammikuuta kymmenen ihmistä sai surmansa Typpi Oy:n räjähdysturmassa Oulussa. 9. tammikuuta Neuvostoliitto ja Iso-Britannia hyväksyivät Suomen Pariisin rauhansopimuksesta esittämän tulkinnan, jonka mukaan Suomi saa hankkia ohjuksia puolustuskäyttöön. 21. tammikuuta liikennelakko Helsingissä. 23. tammikuuta rakennusalan lakko alkoi Helsingissä, Espoossa, Kauniaisissa ja Seitakorvan voimalaitostyömaalla. Merimiesunioni aloitti kaikkia jäänmurtajia ja muita valtion aluksia koskevan lakon. 28. tammikuuta Crichton Vulcanin Turun telakan kaikki hitsaajat lomautettiin heidän kieltäydyttyä tulemasta töihin. 31. tammikuuta alkoi pankki- ja vakuutusalan lakko. ete palaa siis enää nokia an hiihto, sitraan, liito on, poli etek tiikkaan ä suo meen? Jukka Nissinen Toimittaja/toimitussihteeri Johanna Hellsten Heikki Korhonen Taitto Aste Helsinki Oy Tiedottaja Eeva Pulkkinen Toimituksen sihteeri Soile Ahremaa-Luttinen Toimituksen osoite Sltasaarenkatu 4, Helsinki Postiosoite: PL 307, Helsinki Puhelin, vaihde Fax Toimituksen s-postiosoitteet ovat muotoa: Ilmoitusmyynti MikaMainos Oy s-posti: netti: Puhelin (02) Tilaushinta 12 kk 30 Painopaikka Sanomapaino Oy, Forssa Seuraava numero ilmestyy Tähän numeroon tarkoitetun materiaalin on oltava toimituksessa kirjallisena viimeistään perjantaina Numero Aineistopäivä to Ilmestyy Osastojen, ilmoittajien ja avustajien kannattaa huomioida, että viimeinen lehden aineiston toimituspäivä on kaksi viikkoa ennen lehden ilmestymistä. Ilmoituksia ei oteta puhelimitse! Osastojen kokous- ja tapahtumailmoitukset toimitetaan osoitteella: tai Rakentaja-lehti/ilmoitukset PL 307, Helsinki Osasto ilmoitusten hinta 1 /mm. 5\n6 Työnantajaleirin kovat puheet palkkojen alennuksista ja eläkeiän nostosta vetivät oululaiset rakentajat vakaviksi. Harva rakentaja kykenee keikkumaan rakennuksilla 78-vuotiaaksi, kuten Vattin ylijohtaja Juhana Vartiainen esitti. Hurmahenkisillä eläke- ja talouspuheilla pelotellaan kansaa nöyräksi Matti Harjuniemen mukaan kiista koulutuspäivistä pieni, suurempiakin ongelmia olisi ratkottavana. Seppo Korhonen, teksti ja kuvat V iime vuoden puolella alkaneilla puheilla palkanalennuksista ja eläkeiän nostosta pelotellaan palkansaajia siihen malliin, että edessä häämöttää miinusmerkkinen tuporatkaisu. Kun tarpeeksi paljon tolkutetaan, että menee heikosti, niin tupoahan tässä rakennetaan, totesi Rakennusliiton puheenjohtaja Matti Harjuniemi joulun alla pidetyssä luottamusmiesten tilaisuudessa Oulussa. Näiden asioiden rinnalla kiista kolmen päivän koulutuspäivistä on Harjuniemen mielestä ongelmista pienin. Koulutuksesta riitely ei ole mitään kovien puheiden rinnalla. Työnantajapuoli ja kokoomus yrittävät pelotella nälällä ja kepillä niin että he saavuttavat tavoitteensa: palkkoja ei tarvitse korottaa, vaan niitä voitaisiin mieluummin laskea. Lopputuloksena on sitten se, että työtä etsivät ihmiset ovat valmiita lähes mihin tahansa. Ihmiset hakevat epätoivon vimmalla työtä ja tarjoavat työvoimaansa hinnalla millä hyvänsä, Harjuniemi sanoi. 6 Jos EK:n vaatimukset palkkojen alennuksista toteutuvat, se tietää kylmää kyytiä. Käytännössä palkat ovat nyt jo laskeneet inflaation vuoksi.\n7 TEE KORJAUS KALENTERIISI! Postissa liitolta saamasi 2013 kalenterin viikko 17 on mennyt painossa sekaisin. Oikeat päivät ovat: maanantai tiistai keskiviikko torstai perjantai Pahoittelemme painossa syntynyttä virhettä. Työehtoasioiden palvelunumero on myös virheellinen, oikea numero on Kolmen päivän koulutuskiista on työelämän murheista pienin. Siihen ei Rakennusliiton puheenjohtajan Matti Harjuniemen mielestä kannata nyt tuhlata ruutia. Siitähän ei ole sovittu työehtosopimuksissa, hän muistutti. Vaarallista keskustelua Harjuniemi nosti hurmahenkisistä puheista esiin Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen Vattin ylijohtaja Juhani Vartiaisen, joka esitti palkkojen yleiskorotuksista luopumista ja ikääntyvien ihmisten palkkojen laskemista. EK:n työmarkkinajohtajaksi valittu työnantajapuolen pitkän linjan konkari Lasse Laatunen antoi tulitukea vaatimalla iäkkäiden palkkojen laskemista vastineeksi työpanoksen keventämisestä. Elinkeinoministerin tehtävistä sujuvasti EK:n toimitusjohtajaksi siirtynyt Jyri Häkämies (kok.) puolestaan esitti kaksi tuntia lisää viikoittaiseen työaikaan perustelemalla tätä yritysten kilpailukyvyn parantamisella. Lasse Laatunen ennusti vielä vahvana näkemyksenään, että eläkeikä nousee 65 vuoteen pian eli viimeistään 2015 eduskuntavaalien jälkeen. Tämäkään ei Laatusen mielestä riitä, vaan eläkeikää nostetaan vieläkin enemmän. Työaikana päiväunia ottava Vattin ylijohtaja Vartiainen oli sitä mieltä, että nyt 25-vuotias työntekijä voisi jäädä eläkepäiville jopa 78-vuotiaana. Ylijohtaja itse aikoi vedellä työpaikallaan päikkäreitä aina 70-vuotiaaksi. Harjuniemen mukaan puheet voisi ottaa vaikka hauskoina vitseinä, mutta niitä ne eivät suinkaan ole. Nämä ovat kovia ja vaarallisia keskusteluja. Jos nyt puhutaan eläkeiän nostosta ilman turvaavia eläkejärjestelyjä, tämä on palkansaajan kannalta helvetin paha asia, Harjuniemi huomautti. Järki voittaa Eläkepuheista ovat suuttuneet muutkin kuin rakennusalan työntekijät, Harjuniemi muistutti. Palomiehet ovat nostaneet eläkepuheista metakan, poliisitkin ovat valittaneet samasta asiasta. Meillä rakennusmiehilläkin on sama oikeus. Harjuniemi muistutti viime keväänä keskusjärjestöjen tekemästä sopimuksesta, jonka mukaan eläkepolitiikka arvioidaan myöhemmin. Työmarkkinaosapuolet sopivat, että eläkejärjestelmän uudistamiseksi aloitetaan neuvottelut niin, että uusi järjestelmä voitaisiin ottaa käyttöön vuoden 2017 alusta. Ei tässä nyt tarvitse tehdä päätöksiä. Luulen, että järki voittaa ja ymmärretään, että meillä on suhteellisen hyvä järjestelmä olemassa, Harjuniemi ennusti. Hänen havaintojensa mukaan järkeä löytyy, kovista puheista huolimatta, myös vastapuolelta. Harjuniemi otti esimerkiksi EK:n hallituksen uuden puheenjohtajan Ilpo Kokkilan. Kokkilan mukaan kyse on kokonaisuudesta eli nuortenkin on päästävä työelämään. Samaa puhui SAK:n puheenjohtaja Lauri Lylykin, jonka mielestä tärkeintä on saada työttömälle työtä. Sillä tavalla tämä olisi kondiksessa, Harjuniemi sanoi. Julkisuudessa Kokkila tosin säesti Lasse Laatusta ja hoputti eläkeikärajan korottamista parilla vuodella nopeasti. Kokkilan mielestä palkkojakin pitäisi mieluummin alentaa kuin nostaa. Tosiasiassa palkat ovat laskeneet jo nyt, kun inflaatio on kovempaa ja verotkin hakkaavat, Harjuniemi muistutti. Koulutuspäivistä ei kannata kiistellä Matti Harjuniemi kertoi seuranneensa viime aikoina kolmen päivän koulutusoikeudesta käytyä kärhämää sekavin tuntein. Koulutuspäivät sisällytettiin lokakuussa 2011 raamisopimukseen, mutta sen jälkeen työnantajapuoli on ollut sitä mieltä, ettei tämä käykään. Sittemmin asiaa on vatvottu edestakaisin, eikä valmista ole tullut. Harjuniemi ei näe asiaa niin tärkeänä, että siitä kannattaisi tehdä elämää suurempi kysymys. Kolmen päivän koulutus on pieni asia isompien asioiden rinnalla. Meillä on ongelmina lyhyet työsuhteet, harmaa talous, epäterve kilpailu, työterveydenhuolto, hän luetteli. Harjuniemi muistutti, että asiasta ei ole sovittu työehtosopimuksissa. Asiaa ratkoi alivaltiosihteeri Martti Hetemäen johtama työryhmä, joka oli erimielinen. Jos koulutuspäivät olisivat Rakennusliiton tessissä ja työnantaja sanoisi, etteivät ne toteudu, hakisimme siitä työnantajalle sakon työtuomioistuimesta, Harjuniemi sanoi. Ei mokomaa asiaa kannata jäädä murehtimaan, Harjuniemi sanoi ja oli sitä mieltä, että koulutuskiistaan voitaisiin palata vuonna 2013, kun tessit ovat auki. Sitten voitaisiin katsoa, kenen berberissä hihat kestävät, Harjuniemi sanoi. Vuokratyövoiman käyttö on helppoa Vuokratyövoiman käyttö herätti palaverissa keskustelua, jossa todettiin että sen käyttäminen on tehty työnantajille erittäin helpoksi muun muassa Oulun seudulla. Vastapuoli on saanut kaiken, ei voi enää helpompaa olla, Harjuniemi totesi. Nollasopimukset vuokratyössä ovat yleistyneet vauhdilla. Niiden avulla työnantaja välttää irtisanomissuojaan, lomautuksiin ja yt-neuvotteluihin liittyvät velvoitteet. Nollasopimukset ovat käytössä esimerkiksi VMP:llä. Vuokratyöntekijöihin sovelletaan nollasopparia eli tuntia kuukaudessa. Kaverilla on kännykkä koko ajan auki, jos tulee soitto töihin. Sitten kun puhelu tulee ja hän sanoo, ettei pääse, hänellä olisi nyt muuta, siitä rätkähtää karenssi, Harjuniemi kuvaili menoa. Vuokratyövoimaa käyttää muun muassa SRV, jonka eräältä päälliköltä Harjuniemi oli kuullut kuvaavan kommentin. Hän kertoi, että jos SRV:llä olisi vain omia miehiä, heitä olisi 4 000, mutta nyt omia on 900, jossa ovat mukana myös toimihenkilöt, Harjuniemi kertoi. 7\n8 Lupasihteeri Jaana Keränen Raahen kaupungin teknisestä palvelukeskuksesta Pekkatorin pienoismallin ääressä. Vuoden 1810 asemakaavassa syntynyt tori on Helsingin Senaatintorin ohella parhaiten säilynyt 1800-luvun aukio. Laskelmat eivät ole ikinä pitäneet paikkaansa Raahen seudulla jaksetaan uskoa ydinvoiman tuloon, vaikka voimala maksaa jo maltaita. Seppo Korhonen, teksti ja kuvat R aahen seudulla jaksetaan edelleen uskoa, että kyllä se sinne nousee. Ydinvoimalaahan tässä tarkoitetaan eli väki uskoo, että Fennovoiman myllyä aletaan rakentaa Pyhäjoelle, jos ei nyt heti niin sitten ainakin tuonnempana. Fennovoiman tulo alueelle on kokenut muutaman takaiskun. Maanrakennustöiden aloitus lykkääntyi vuoteen 2014, sitten saksalainen E.on ilmoitti viime vuoden lokakuussa vetäytyvänsä koko puuhasta ja lopulta Lappeenrannan tekninen yliopisto laski, että neitseelliselle paikalle rakennettava ydinvoimala maksaakin 8,6 miljardia euroa eikä 4 5 miljardia, kuten Fennovoima alun perin kertoi. Laskelmat eivät ikinä pidä paikkaansa, eiväthän ne pitäneet Hornetienkaan kohdalla, pyhäjoki- 8 nen Rakennuskolmion kirvesmies Risto Pietilä hymähtää. Uusien laskelmien pelätään johtavan siihen, että ydinvoimalaa ei Pyhäjoen Hanhikivelle rakenneta. Raahen kaupungin johtava rakennustarkastaja ja Raahen Energian hallituksen puheenjohtaja Harry Sanaksenaho ei ajatusta sulata. Fennovoiman kaatuminen on erittäin epätodennäköistä, koska tällaisia saumoja ei länsimaisissa yhteiskunnissa ole viljalti, Sanaksenaho sanoo. Hän uskoo, että E.onin tilalle löytyy jatkaja. Rahoitus voi järjestyä Sanaksenahon mukaan esim. Toshibalta, joka on ehdolla laitetoimittajaksi. Toinen kandidaatti on ranskalainen Areva. Jos Toshiba valitaan, on todennäköistä, että ydinvoimalalle tulee muitakin japanilaisia rahoittajia, Sanaksenaho ennustaa. Jarruttaa rakentamista Sanaksenahon mielestä E.onin vetäytyminen on saanut spekulaatiot liikkeelle. Niitä ruokkivat ydinvoiman vastustajat, sillä heidän kannattaa käyttää tilanne hyväkseen, hän sanoo. Raahelaisen rakennusliike Rakennuskolmion kirvesmiehet pohtivat ydinvoimalan kohtaloa kaupungin hiihtomajan saneeraustyömaalla joulun alla. He arvelevat, että uusi tilanne lisää epävarmuutta. Se saattaa jarruttaa kaikkea rakentamista Raahen seudulla, Risto Pietilä sanoo. Pietilän työtoveri, Rakennusliiton Raahen osasto 222:n puheenjohtaja Reino Honka epäilee, että ydinvoimalan uusin hinta-arvio, 8,6 miljardia euroa, ei ole välttämättä sekään lopullinen. Paljonhan siihen on jo satsattu, hän toteaa. Kaikesta huolimatta miehet toivovat, että ydinvoimala rakennettaisiin. Sillä olisi tällä alueella suuri työllistävä vaikutus, he sanovat. Varasuunnitelma puuttuu Pyhäjoella asuva kirvesmies Marko Hämäläinen kertoo, että kunta on satsannut paljon rahaa ydinvoimalan valmistelutöihin. Pyhäjoelle on muun muassa kaavoitettu runsaasti teollisuustontteja. Kunnalla ei ole kuitenkaan varasuunnitelmaa, jos Fennovoima kaatuu, Hämäläinen sanoo. Pyhäjoki joutuu sitten myymään metsänsä pois ja liittymään Kalajokeen, kun ei enää sen jälkeen kehtaa liittyä Raaheen, Pyhäjoen Parhalahdella asuva Risto Pietilä naurahtaa. Myös asumiseen kunta joutuu satsaamaan, sillä ydinvoimalan rakentajille tarvitaan asuntoja. Heitä varten suunnitellaan 1000 asukkaan kylää myllyn kupeeseen. Tähän mennessä Pyhäjoelle on rakennettu uusia asuntoja vähän. Lupatilastojen mukaan vuosina on myönnetty hieman yli 70 uutta rakennuslupaa. Suurin osa on pientaloja. Yhtään uutta kerrostaloa ei ole rakennettu. Marko Hämäläisen mukaan Pyhäjoelta löytyy useita vanhoja, luvuilla rakennettuja asuntoja. Niille ei ole tehty mitään, hän kertoo.\n9 Raahessa siivutettu ja uutta kaavoitettu Sen sijaan Raahessa on tehty vanhojen asuntojen remontteja ja kerrostalojakin on siivutettu. Kummatissa 1970-luvulla valmistuneista taloista on silpaistu kerroksia pois ja rakennettu aurinkopaneelein ja tuulimyllyin varustettuja torneja. Raahessa on laskettu, että ydinvoimalan vuoksi kaupunkiin pitäisi saada viitisensataa uutta asuntoa. Kaavoitusta onkin tehty urakalla. Uusia kaavoja ja isojakin on vireillä, kuten Pyhtilänkankaan asemakaava entisen Pattijoen kunnan alueella, lupasihteeri Jaana Keränen Raahen kaupungin teknisestä palvelukeskuksesta kertoo. Pyhtilänkankaalle tulee asuntoja asukkaalle riippuen siitä, rakennetaanko alue tiiviisti tai väljästi. Kylmäniemen alueen kaava toisi 655 asuntoa asukkaalle, Keränen kertoo. Vanhan puu-raahen vieressä olevalle Pitkänkarin alueelle on tulossa asuntoa. Isojen tulo hämmästytti Ydinvoimalan tulo sai taannoin suuret valtakunnalliset rakennusliikkeet kiinnostumaan Raahesta. Kirkolle tulivat YIT ja Lemminkäinen, jotka rakentavat keskustaan asuntoja täyttä päätä. Lemminkäisellä oli viime vuoden lopulla menossa kahden luhtitalon rakennustyöt keskustan kupeessa olevassa Kanavarannassa. YIT rakentaa kaupunginrantaan kerrostaloa, joka valmistuu kesäkuussa. Raahen ja YIT:n yhteistyö alkoi reilu kolme vuotta sitten, jolloin tehtiin sopimus noin kerrosneliömetrin hankkeesta. Se sisältää muun muassa omistus- ja palveluasuntoja. Teknisessä palvelukeskuksessa isojen rakennusfirmojen kiinnostus pientä, noin asukkaan kaupunkia kohtaan pantiin merkille muutama vuosi sitten. Silloin ei vielä julkisesti tiedetty, että naapuriin olisi tulossa ydinvoimala. Rakennusliike Rakennuskolmion kirvesmiehet saneerasivat joulun alla Raahen hiihtomajaa. Heille on riittänyt työtä hyvin, lomautuksiin ei ole firmassa tarvinnut turvautua. Olisikohan niillä ollut jotain sisäpiirin tietoa hankkeesta, Keränen nauraa. Oli tai ei, Fennovoima kertoi tekevänsä ydinvoimalan Pyhäjoelle lokakuussa Myllyn syntysanat lausuttiin jo 2005, jolloin kolmen energia-alan miehen keskustelussa syntyi idea uudesta ydinvoimalasta. Lunastusriita kantona kaskessa Fennovoimalla on osakasmurheiden lisäksi pari pienempää harmin aihetta. Yhtiön hallussa on 490 hehtaaria maita, mutta lisää pitäisi vielä saada. Pari maanomistajaa ei ole tehnyt yhtiön kanssa sopimusta, Risto Pietilä tietää kertoa. Ydinvoimala on jakanut ihmiset puoltajiin ja vastustajiin. Pietilän mukaan se on johtanut ihmisten välien tulehtumiseen. Se on harmittava juttu, Pietilä murehtii. Pyhäjoella asuva kirvesmies Risto Pietilä sanoo, että Fennovoiman ydinvoimalan uusi, 8,6 miljardin euron hintalappu, ei ollut yllätys. Eiväthän laskelmat pitäneet Hornetienkaan kohdalla paikkaansa, hän huomauttaa. 9\n10 Monet ongelmat ovat yhteisiä pohjoismaisille ammattiliitoille Johanna Hellsten, Bryssel N orjalaisten, tanskalaisten ja ruotsalaisten ay-kollegoiden kanssa keskustellessa huomaa, että Pohjoismaat painiskelevat samanlaisten ongelmien parissa. Vuokratyö, irtisanomiset, laskevat jäsenmäärät ja ulkomainen työvoima aiheuttavat päänvaivaa ammattiliitoille. Rakentaja-lehti kysyi pohjoismaisilta kollegoilta, mitkä kolme asiaa ovat nyt päällimmäisinä mielessä. Peter Faber, Centralorganisationen af industriansatte i Danmark, CO-industri, Tanska Yksityiset työttömyyskassat Vuonna 2001 silloinen hallitus teki päätöksen, joka salli yksityisten työttömyyskassojen perustamisen. Näillä yhteenliittymillä ei ole neuvotteluoikeutta, ja ne pyrkivät vain myymään jäsenyyttä mahdollisimman halvalla. Järjestäytymisaste on ollut siitä lähtien laskussa. Vielä kymmenen vuotta sitten ammattiliittoihin kuului prosenttia työvoimasta, nyt luku on enää 67 prosenttia. Ammattiliiton jäsenmaksusta on voinut vähentää verotuksessa aiem min vuosittain Tanskan kruunua. Vuonna 2010 hallitus pienensi verovähennysoikeutta kruunuun, joka on näiden yksityisten kassojen jäsenmaksun suuruus. Se oli jälleen uusi askel huonompaan suuntaan. Tällä hetkellä Tanskan hallitus koostuu sosiaalidemokraateista, sosiaaliliberaalista Radikale Venstre -puolueesta ja sosialistisesta kansanpuolueesta. Toivomme, että he muuttaisivat tilannetta tai eivät ainakaan huonontaisi sitä. Ulkomaiset työntekijät Ulkomaista työvoimaa on runsaasti kaikilla aloilla, mutta erityisesti rakentamisessa, palvelualoilla ja teollisuudessa. Vain hyvin pieni osa ulkomaisista työntekijöistä tulee jäseneksi ammattiliittoon. Ongelmana on usein kielitaito ja lisäksi monet ulkomaiset työntekijät pel- 10 käävät meitä ammattiliittojen edustajia. Tai oikeastaan he pelkäävät, että pomo näkee heidän puhuvan meidän kansamme ja että he sitten menettävät työpaikkansa. Jäsenten kouluttaminen Meidän pitäisi kouluttaa jäseniämme enemmän edunvalvontatyöhön. Seuraavien 5 10 vuoden aikana organisoimme paljon uutta koulutusta. Seuraavalla työehtosopimuskierroksella yritämme saada mukaan pari opiskeluvapaata. Se voisi olla palkatontakin, mutta se korvattaisiin jollakin tavalla. Se tulee olemaan iso vääntö. Nyt myös mainostetaan ja kampanjoidaan kovasti jäsenyyden puolesta. Meillä on meneillään iso kampanja Are you OK? ja se on toiminut hyvin. Pelkästään Metallityöntekijöiden liitto on palkannut kuusi ihmistä soittelemaan ensimmäisen 1 3 kuukauden aikana uusille jäsenille. Olemme havainneet, että jos ihminen huomaa, että olemme oikeasti kiinnostuneita hänestä, hän uusii jäsenyytensä herkemmin. Peter Faber. Christina Kimstrand, Sveriges Ingenjörer, Ruotsi Massairtisanomiset Vaikka nyt insinöörien tilanne ei olekaan yhtä paha kuin vuonna 2008, on moni jäsenistämme saanut potkut kuluneen vuoden aikana. Noin insinööriä on menettänyt työnsä vuonna Onneksi insinööreille yleensä löytyy uusia töitä, mutta nuorten, ei-koulutettujen on todella vaikea työllistyä uudestaan. Seuraavat työehtosopimusneuvottelut Neuvottelut tulevat olemaan todella hankalat. Talouskriisin takia työehtosopimukset ovat hyvin lyhyitä, vain vuoden mittaisia. Työnantaja olisi valmis pidempiinkin sopimuksiin, mutta silloin palkankorotusprosentit olisivat todella pieniä. Saamme paremmat korotusprosentit lyhyisiin työehtosopimuksiin. Olemme heittäneet maaliskuussa alkaviin neuvotteluihin 2,8 prosentin korotusehdotuksen. Saa nähdä, Christina Kimstrand.\n11 TALVINEN SAIMAA KUTSUU LOMALLE Tervetuloa Saimaan rannalle. Majoitu ylellisesti Art&Design huviloissa, nauti sydämellä valmistettua lähiruokaa ja hemmottele DaySpan hoidoissa. Rentoudu upeassa järviluonnossa hyvin hoidetuilla Meiltä etuja hiihtoladuilla tai lumikenkäretkellä. Rakennusliiton Anttolanhovissa on valinnan varaa ja jäsenille! elämyksiä jokaiseen makuun! Puhelin Lankapuhelinlittymästä 8,28 snt/puhelu + 7 snt/min, matkapuhelinliittymästä 8,28 snt/puhelu + 17 snt/min. Hinnat sis. alv 23 % anttolanhovi.fi Vain tä ngis i Hels ntia 3 tu Jonas Bals. miten työnantajapuoli siihen vastaa. Lyhyiden sopimusten huono puoli on siinä, että niihin ei oikein saada tehtyä tekstimuutoksia. Ulkomaiset yritykset Elämme keskellä uutta realiteettia. Globalisaation myötä kansainvälisiä yrityksiä on rantautunut Ruotsiin, eivätkä ne tunne ruotsalaista työehtosopimuskäytäntöä eivätkä ne ole tottuneet ruotsalaiseen malliin sopia asioista. Erityisen hankalaa se tuntuu olevan amerikkalaisille. Se, että yritykset eivät tunne systeemiämme, vaikuttaa työsopimuksiin. Työntekijät on pantu allekirjoittamaan aivan älyttömiä sopimuksia, sillä amerikkalaiset pelkäävät erilaisia oikeusjuttuja. Ongelma ei vielä ole valtava, mutta se on jo selkeästi näkyvissä. täyttämään vajausta työvoimassa, kun vakituiset työntekijät pitävät vanhempainlomia ja niin edelleen. 50 prosenttia kyllä kertoo jostain ihan muusta. Fellesförbundet, Norja Sosiaalinen polkumyynti Rakennusalalla sentään on tehty yleissitova työehtosopimus, ja sen osana on tilaajan ketjuvastuu. Isoimpana ongelmana ovat muut alat, joilla ei ole yleissitovia sopimuksia eikä minkäänlaisia minimistandardeja tai -palkkoja. Näillä aloilla sosiaalinen polkumyynti on täysin laillista. Ulkomaisille työntekijöille, jotka eivät tunne oikeuksiaan, maksetaan liian pieniä palkkoja ja he joutuvat tekemään ylipitkiä työpäiviä. Iso osa näistä työmarkkinoista on epämääräisten, joissain tapauksissa rikollisten, yrittäjien hallussa. Hyvä esimerkki tästä on ravintolaala, jolla tehdään samalla myös rahanpesua. Vuokratyöntekijät Norjassa vuokratyöntekijät eivät vielä ole koko työvoimasta mitenkään valtava osa, ehkä noin kaksi prosenttia kokonaisuudessaan. Se riippuu paljon alasta. Rakennusalalla isoissa kaupungeissa se alkaa olla iso ongelma. Esimerkiksi kun käymme isoilla rakennustyömailla Oslossa, on 50 prosenttia työntekijöistä ulkomaisia vuokratyöntekijöitä. He tulevat muun muassa Puolasta ja Romaniasta. Työnantajat väittävät, että vuokratyöntekijöitä käytetään vain Norjan seuraavat vaalit Tällä hetkellä ay-liikkeen piirissä pelätään, että punavihreä koalitio häviää ja että tilalle tulisivat kovan linjan konservatiivit sekä populistinen oikeisto. Vaikka oikeisto onkin tällä hetkellä hyvin hiljaa työmarkkinoista, täytyy toivoa, että punavihreät voittavat vaalit, jotta nuo aiemmin mainitsemani kehityslinjat vuokratyöstä ja sosiaalisesta polkumyynnistä eivät vahvistu. Tämän kehityksen vahvistuminen voisi saada Norjaan aikaan pysyvät halpatyövoimamarkkinat. Jonas Bals, 11\n12 Raimo Nokelainen saattaa hyvinkin olla Suomen musikaalisin muurari. Ainakin hänellä kuuluu olevan absoluuttinen sävelkorva. Muurari Raimo Nokelainen laulaa työmaallakin Tiiliskiviä voi nostella ja viulua voi vinguttaa samoilla sormilla. Esa Tuominen, teksti ja kuvat H etkinen, voiko tämä olla totta? Yhtäkkiä Eurajoen vanhainkodin laajennustyömaan sokkeloista kajahtaa ilmoille komea ooppera-aaria sellaisella volyymilla, että laasti seinissä tärisee. Tenori laulaa italiaksi ja päättää esityksensä loppunousuun, joka on viedä polvet alta satunnaiselta kuulijalta. Mistä voi olla kysymys? No, ei sen kummemmasta, kuin että muurari Raimo Nokelainen on omaksunut tee työtäs laulellen -periaatteen. Kun siltä tuntuu, vetäisee tämä kultakurkku laulunpätkän ja työ maistuu taas paremmin. Eikö ole komeaa kuultavaa, kommentoi Nokelaisen työtoveri esitystä. Me olemme tähän tottuneet, mutta työmaalla vierailevat voivat kyllä yllättyä. 12 Isän jäljessä muurariksi Raimo Nokelainen ura rakennuksilla alkoi siitä kun hän pääsi ulvilalaiseen AK-Rakennukseen apumieheksi. Hänen tehtävänään oli toimia kahden etevän muurarin, Timo Mettäsen ja Jarmo Salmisen repsikkana. Siitä minä sain kipinän muurarin hommiin. Isäni oli rakennusalan monitoimimies ja muurasi meillä kotona kaiken, kuten leivinuunin ja takan. Kai se muuraaminen tuli minuun sitten jo geeneissä. Aikansa apumiehenä työskenneltyään Nokelainen meni muurauskurssille Porin ammatilliseen kurssikeskukseen. Mutta sitten iski päälle 1990-luvun alun lama ja töitä oli vaikea löytää. Aikani töitä etsiskeltyäni pääsin omakotityömaille muuraamaan ja sain sen verran kokemusta, että sitten kun töitä alkoi taas olla, työnantajat kiinnostuivat meikäläisenkin muuraustaidoista. Rupesin kiertämään Porin seudun kerrostalotyömaita ja sillä tiellä ollaan yhä. Raimo Nokelainen puhuu muurarin työstä niin suurella lämmöllä, että epäilemättä hän on kutsumusammatissaan. Hän iloitsee siitä, että yhä useammin elementtiseinän sijasta on ruvettu suosimaan paikalla muuraamista. Laulava muurari haluaa tehdä tasokasta jälkeä, mutta kyllä tiilet löytävät tiensä seinään tarvittaessa vauhdikkaastikin: Ennätykseni on kiveä yhdeksässä ja puolessa tunnissa, mies kehaisee ilman turhanaikaista vaatimattomuutta. Lemminkäisellä Nokelainen on viihtynyt kolmisen vuotta. Hän laatoittaa, tasoittaa, tekee sokkeleita ja vesieristyksiä. Ja tietenkin muuraa tiiliä. Aina silloin kun virolaiset eivät ole muuraamassa, hän lisää leikkisästi. Ei vaan, meillä on täällä vanhainkotityömaallakin useita virolaisia ja Viron venäläisiä kavereita töissä ja hyvin olen heidän kanssaan tullut toimeen. Aikanaan luin koulussa hiukan venäjää ja osaan heidän kanssaan muutaman sanan vaihtaa venäjäksi. Vaikka aika paljon sen aikaisesta kielen opiskelusta on kyllä valitettavasti päässyt unohtumaan. Sen verran Nokelaisessa on ayaktiivia, että hän kuuluu Porin muurarien osasto 613:n toimikuntaan. Kunnallispolitiikkaankin häntä on pyydetty, mutta siihen hän ei ole tuntenut kiinnostusta. Tärisin kuin haavan lehti Voisi äkkipäätään kuvitella, että kovaa työtä tehneillä muurarin sormilla ei soiteta viulua, mutta Raimo Nokelainen soittaa. Nykyään tosin harvemmin, mutta takavuosina hyvinkin ahkerasti. Sibeliuksen viulukonserttoa hän tapailee yhä vieläkin silloin kun miestä rupeaa soitattamaan. Aloitin viulunsoiton kymmenenvuotiaana Porin musiikkiopistossa. Lukionkin kävin pitkälti sen takia, että olisin päässyt Sibeliusakatemiaan opiskelemaan. Minun ongelmakseni muodostui se, että jännitin pääsykokeita ja muita esiintymisiä. Ennen julkista soittamista tärisin kuin haavan-\n13 Raimo Nokelainen on työlleen omistautunut muurari, joka pyrkii aina korkeatasoiseen työnjälkeen. Ja sitten ooppera-aaria italiaksi, esittäjänä ykköstenori Raimo Nokelainen. lehti. Vaikea silloin on soittaa vapautuneesti, Nokelainen muistelee nuorena alkanutta viulistin uraansa. Sibelius-akatemian pääsykokeet jäivät, mutta Porin musiikkiopiston orkesterissa tuleva muurari soitti. Ja arvolleen sopivasti tietysti ensiviulua. Jossain vaiheessa viulunsoitto vaihtui laulamiseen. Nokelainen otti laulutunteja ja eipä aikaakaan kun häntä kyseltiin jo porilaisiin kuoroihin. Viulistina soitin ensiviulua ja laulajana olen ykköstenori. Aina vain ykköstä Nokelainen lauloi Porin Oopperakuorossa 14 vuotta. Hän on antanut äänensä myös Canzona-kuoron ja Tempori-kuoron käyttöön. Parhaimmillaan lauloin neljässä eri kuorossa. Ja Porin Mieslaulussa jopa solistina. Jossain vaiheessa laulamiseen tuli taukoa, mutta nyt Nokelainen on aloittanut rakkaan harrastuksensa uudestaan: hän on mennyt Porin filharmoniseen kuoroon. Ja miksipä ei olisi mennyt, selkäytimeen menevää tenoriääntä ei todellakaan kannata pitää julkisuudelta piilossa. Perheorkesteri? Aina silloin tällöin Raimo Nokelaiselta on kyselty, miksei hän perusta perheorkesteria. Siihen olisi nimittäin täydet mahdollisuudet: Nokelaisen vanhin tytär, 18-vuotias Susanna soittaa hänkin viulua, samoin kymmenvuotias Samuel-poika. Ja 17-vuotiaan Sannin instrumentti on piano. Kun kätilönä työskentelevä vaimokin on soittanut pianoa, alkaisivat perheorkesterin ainekset olla koossa. Viime vuosina Raimo Nokelaisen estradeina ovat olleet pääasiassa Karaoke-baarit. Siellä hän vetää mieluimmin Satulinnan, joskin hänen repertuaarinsa on laaja. Laulajista hän ihailee Elvistä ja Olavi Virtaa. Sekä tietysti oopperalaulajia, kuten Luciano Pavarottia tai Placido Domingoa. Ne kaverit osaavat totisesti laulaa. Mutta kovin kauas näistä suuruuksista ei amatöörikuuntelijan mielestä jää ykköstenori Nokelainenkaan kun hän Eurajoen vanhainkodin laajennustyömaalla värisyttää mahtavaa ääntään. Kun minä vetäisen laulun pätkän, niin se ei ole sitten mitään hyräilyä. Jos minä olen laulutuulella, niin se kyllä sitten kuuluu! Toisin kuin monet muut meistä, suihkussa muurari Nokelainen ei yleensä laula. Mutta niin kuin monet meistä, parin drinkin jälkeen hän laulaa mielellään. Muurarin työssä Muurarin työ käy käsien päälle, mutta viulistin taitoja se ei Raimo Nokelaiselta ole vienyt. on parasta Se kun näkee kättensä työn jäljen. Ja se kun tulos miellyttää, linjat ovat suorassa niin pysty- kuin vaakasuoraankin. Yritän tehdä aina laadukasta jälkeä, vaikka se sitten vauhtia vähän verottaisikin. Mutta hitaaksi en itseäni silti tunnusta. ja ikävintä Se kun raskas työ käy jäsenien päälle. Olin tämän vuoden keväällä kyynärpääni takia kolme kuukautta sairaslomalla. Eikä sekään ole kivaa kun on säiden armoilla. Välillä tulee vettä taivaan täydeltä ja välillä aurinko porottaa kuumasti. 13\n14 Niina Mäkelä Lemminkäisen työhyvinvointitiimistä (vasemmalla) ja johtava työterveyshoitaja Marika Hällsten kertovat, että uusi varhaisen tuen toimintamalli on otettu myönteisesti vastaan Lemminkäisen työntekijöiden joukossa. Moi pomo, olen sairaana Lemminkäisessä soitto riittää, kun flunssa iskee. Johanna Hellsten L emminkäisessä on ollut käytäntönä jo vuoden 2011 alusta oma ilmoitus sairauspoissaolosta ensimmäisiltä 1 3 päivältä. Työntekijän ei siis tarvitse lähteä flunssassa hakemaan lääkärintodistusta. Käytäntö on osa yrityksen varhaisen tuen mallia ja se koskee kaikkia Lemminkäisen työntekijöitä yksiköstä, paikkakunnasta tai asemasta riippumatta. Vuoden 2009 strategian mukaan meillä yhtenä strategian onnistumisen edellytyksenä on yksi yhteinen Lemminkäinen ja punaisena lankana kaikessa tekemisessä on se, että joka paikassa asiat tehdään mahdollisimman samalla tavalla, Lemminkäisen henkilöstöjohtaja Tiina Mellas kertoo. Työntekijän ei enää tarvitse lähteä sairaana jonottamaan lääkärille. Ei kaikilla ole välttämättä ihan vieressä terveyskeskusta tai työterveyshuoltoa. Kolmen päivän sairastamisen jälkeen on muutenkin hyvä käydä lääkärissä, Lemminkäisen talonrakentaminen-toimialan pääluottamusmies Ari Hanttu sanoo. Varhaisen tuen mallia alettiin testata Lemminkäisen talonraken- 14 taminen-toimialalla vuosina Ideana varhaisen tuen malleissa on, että pitkissä tai toistuvissa sairauspoissaoloissa työntekijä ja esimies käyvät keskustelua työhön paluusta, mahdollisista tarvittavista muutoksista työssä tai muista kuntoutumiseen vaikuttavista tekijöistä. Sairauspoissaolon omailmoitus oli osana kokeilua. Talonrakentaminen-toimialan pilotissa saatiin todella hyviä tuloksia. Sairauspoissaolot laskivat merkittävästi, Niina Mäkelä Lemminkäisen työhyvinvointitiimistä kertoo. Koko henkilöstön sairauspoissaoloprosentti laski neljästä 2,2 prosenttiin, työntekijöiden osalta 8,7 prosentista 3,7 prosenttiin. Varhaisen tuen toimintamalli on käyttöönoton jälkeen lisännyt myös esimiesten aktiivisuutta työpaikkakuntoutukseen, Mäkelä jatkaa. Myönteisten kokemusten perusteella varhaisen tuen malli otettiin käyttöön koko Lemminkäisessä. Läpimeno oli melko helppo Varhaisen tuen malli on lähtenyt ihan hyvin käyntiin. Jonkin verran paikkakuntakohtaisia eroja on siinä, miten hyvin se on käytössä. Mutta ei siitä ole missään mitään haittaakaan ollut, Hanttu sanoo. Hantun mukaan varhaisen tuen mallia luotaessa työntekijäpuolta kuultiin riittävästi. Meillä on toimivat suhteet työnjohtoon ja ylempään johtoon. Malli on pystytty räätälöimään sellaiseksi, että se on työntekijäpuolellekin hyvä, Hanttu toteaa. Hantun mukaan käytäntöön kirjattiin sama sääntö alle kymmenvuotiaan lapsen sairastumisesta. Puhelimitse tehty ilmoitus riittää, jos hoitaa sairasta lasta kotona 1 3 päivää. Tämä oli ollut meillä käytäntönä jo aiemminkin, mutta nyt se on kirjattuna osaksi varhaisen tuen mallia. Mellaksen mukaan ainoastaan välittömässä työnjohdossa oli epäilyksiä mallin toimivuudesta. Osa vastaavista mestareista koki, että se toisi sellaista vastuuta, jota he eivät voisi välttämättä ottaa. Jotkut mestarit ihmettelivät, miten he voivat ottaa vastaan työntekijöiden ilmoituksia puhelimitse sairauspoissaoloista, kun he eivät ole lääkäreitä, jotka voisivat arvioida työntekijän kuntoa, Mellas sanoo. Muutamalla alueella kuului mestareilta mutinaa, mutta se lopetettiin kyllä tykkänään, Hanttu kommentoi. Luottamuksen merkitys Mellaksen mukaan työntekijöiden ja esimiesten keskinäinen luottamus on tärkein asia, jota ilmoituskäytännössä tarvitaan. Koko järjestelmä perustuu luottamukseen, välittämiseen ja hyvään esimiestyöhön. Varhaisen tuen mallin vaatima luottamuksen ilmapiiri on rakentumassa. Tietysti se vaatii menettelytapojen kehittämistä. Olemme rakentaneet tukiverkostoja esimiehille, jotta heillekin löytyisi apua silloin, kun sitä tarvitaan, Mellas kertoo. Mäkelän mukaan työntekijöiden ja esimiesten välillä on vahva luottamus, joka perustuu siihen, että talolle tyypillisissä pitkissä työsuhteissa ihmiset tietävät jo muutenkin paljon toisistaan. Erityisesti pienillä paikkakunnilla väki tuntee toisensa hyvin, Mäkelä sanoo. Johtava työterveyshoitaja Marika Hällsten Lemminkäisen työterveyshuollosta sanoo, ettei ole\n15 levat onneaan. Mielestäni on tärkeää, että rakennetaan myönteinen järjestelmä. Pitää luottaa ihmisiin ja heidän järkeensä, Mellas sanoo. Hantun mukaan rakennusalalla on niin kova työmoraali, että ennemmin ihmisiä pitää käskeä lääkäriin ja sairaslomille. Tämä on sellainen rankka ala, että jos joka pienestä särystä oltaisiin lääkärissä ja kotona, ei kohta olisi ketään töissä. Entä tulokset? Lemminkäisen henkilöstöjohtaja Tiina Mellaksen mukaan varhaisen tuen malli perustuu keskinäiseen luottamukseen. kuullut keneltäkään, että varhaisen tuen malli olisi huono asia. Hänen mukaansa työntekijät ovat olleet tyytyväisiä uusin käytäntöihin. Samaa kertoo Hanttu. Eihän sellaista asiaa olekaan, että kaikki olisivat tyytyväisiä. Voin kuitenkin sanoa, että ainakin 80 prosenttia väestä pitää käytäntöä hyvänä, Hanttu toteaa. Mellas ei myöskään usko, että omailmoituskäytäntö kannustaisi järjestelmän väärinkäytöksiin. Aina löytyy niitä, jotka kokei- Miten varhaisen tuen malli ja siihen liittyvät käytännöt sitten hyödyttävät eri osapuolia? Tässä järjestelmässä kaikki voittavat. Työntekijästä pidetään huolta ja he viihtyvät töissä, työnantaja voittaa, kun työntekijät ovat töissä eivätkä sairaana ja yhteiskunta hyötyy, kun ihmiset pysyvät työkykyisinä pidempään, Mellas sanoo. Työnantajahan säästää tässä kustannuksia, Hanttu sanoo. Rakennusalan yrityksissä on lähes mahdotonta alentaa sairauspoissaoloprosenttia tietyn pisteen jälkeen. Lemminkäisessä prosentti on konsernitasolla noin neljä. Virukset liikkuvat eri tavalla eri vuosina, mutta aina niitä tulee. Ne yhdestä kolmeen sairauspäivää johtuvat yleensä flunssista tai vatsataudeista. Pidemmissä poissaoloissa on useimmiten kyse tukija liikuntaelinsairauksista. Ne muodostavat isoimman osan konsernin sairaspäivistä, Hällsten sanoo. Sairauspoissaololuku alkaa olla Lemminkäisessä jo niin pieni, että sitä on aika paha alentaa. Ihmi- Mitä työehto sopimus sanoo? Yrityksissä, joissa on työterveyshuolto, noudatetaan työkyvyttömyyden ilmoittamisessa sovittuja menettelyjä. Mikäli työnantaja ei ole järjestänyt työterveyshuoltolain edellyttämää vähimmäistasoista työterveyshuoltoa, selvitykseksi lyhytaikaisista, enintään kolme vuorokautta kestävistä sairauspoissaoloista riittää työnantajalle tai tämän edustajalle tehty oma ilmoitus. Ilmoituksen saatuaan työnantaja voi osoittaa työntekijän menemään lääkärin vastaanotolle. Tästä aiheutuvat kustannukset maksaa työnantaja. Määräystä sovelletaan myös alle 10- vuotiaan lapsen sairastumista koskeviin määräyksiin. set sairastavat joka tapauksessa jonkin verran, Mäkela sanoo. Tämä rakennusala kun on miehinen ala, työntekijät loukkaantuvat muun muassa vapaa-ajan harrastuksissaan, Hällsten sanoo. Uuden mallin käyttöönotto on vaatinut yli 800 esimiehen kouluttamista. Apuna ja yhteistyökumppanina ovat olleet eläkevakuutusyhtiöt. Sieltä on saatu muun muassa apua koulutusten järjestämiseen. 15\n16 Vakka-Suomen Rakentajat ry:n puheenjohtajaksi valittu Tero Tuiskala. Taustalla osaston hallituksen nuorin jäsen Kimmo Lamppi. Vakkasuomalaiset osastot yhdistyivät Uudenkaupungin, Laitilan ja Vehmaan ammattiosastot päättivät toimintojensa yhdistämisestä. Kolmen osaston liitos sai nimekseen Rakennusliiton osasto 80, Vakka-Suomen Rakentajat ry. Pekka Kuosmanen, teksti ja kuvat O sastojen väliset reilun vuoden kestäneet yhdistymisneuvottelut saatiin päätökseen, kun kolmen ammattiosaston edustajat kokoontuivat Laitilaan lyömään lopullisen sinetin yhdistymiselle. Alueen osastoista ainoastaan Taivassalo jättäytyi fuusion ulkopuolelle. Vuodenvaihteessa toimintansa aloittaneen osaston puheenjohtajaksi valittiin Laitilan osastoa luotsannut Tero Tuiskala ja luottamusmieheksi Uudenkaupungin osasto 80:n puheenjohtaja Reijo Vehanti. Uuden osaston jäsenmäärä on hieman vajaa 300, joista A-maksavia on 180. Jo yhdistymiskeskustelujen alkuvaiheessa Reijo Vehanti pohti, että kun työssäkäyntialueeksi määritellään 80 kilometriä, niin mitä 16 Vakka-Suomen ammattiosastojen yhteiskokouksessa ei soraääniä kuulunut, joten se luvannee hyvää toiminnan jatkollekin. järkeä on yrittää pyörittää kilometrin kokoisella alueella neljää osastoa, jotka kaikki potevat niin taloudellisten toimintaedellytysten puutetta kuin aktiivien vähyyttäkin. Samaan tulokseen on matkan varrella tullut myös Tapani Nurminen, joka on joutunut, aktiivien puutteesta johtuen, hoitamaan Vehmaan osasto 116 puheenjohtajuuden lisäksi myös taloudenhoitajan tehtäviä. Toisen polven puheenjohtaja Uuden osaston vetovastuun saanut kirvesmies Tero Tuiskala on toiminut Laitilan osasto 389:n puheenjohtajana jo seitsemän vuotta. Tuolloin puheenjohtajan nuijan luovutti hänelle hänen isänsä Seppo Tuiskala, joten perinteitä ammattiyhdistystoimintaan suvussa riittää hyvinkin pitkältä ajalta. En muista, enkä siksi pysty sanomaan, kuinka kauan isäni osastoa veti, mutta useamman kymmenen vuotta kuitenkin, Tero Tuiskala naurahtaa. Yhteiskokouksessa valittu uusi hallitus sai ensimmäiseksi tehtäväkseen laatia toimintasuunnitelman. Kokoonnumme ensimmäisen kerran heti alkuvuodesta Vehmaalla. Yhteiskokouksen päätöksen mukaisesti edetään myös kokous-\n17 Asbesti Edelleen tappaja Vehmaan osasto 116:n edustajat Veli-Matti Ahokas (vas.) Esko Syrjälä, Jarmo Kiertokari ja Tapani Nurminen yhdistymissopimuksen allekirjoitustilaisuudessa. paikkojen suhteen, sillä tarkoitus on pitää kokoukset vuoronperään kullakin paikkakunnalla. Tuossa ensimmäisessä kokouksessa päätämme porukalla monenlaisista asioista, jotka ovat vielä tällä hetkellä suunnitteluasteella, Tero Tuiskala sanoo. Hän lupaa myös, että yksin hän ei osaston toimintaan liittyviä hommia aio hoitaa, vaan toiminta suunnitellaan, ja työt jaetaan koko hallituksen kesken. Laitilan osaston hallituksen ikärakenne on nuorentunut huomattavasti Tero Tuiskalan puheenjohtajakaudella. Tuiskala on sitä mieltä, että kun löytyy yksikin ay-toimintaan innokkaasti mukaan lähtevä nuori, niin hän vetää muita ikäisiään mukaansa. Juuri näin kävi hänen työpaikallaan. Nuoria etsitään ja kannustetaan toimintaan mukaan myös uudessa osastossa. Laitilan osaston hallituksessa on kaksi vähän yli parikymppistä kaveria, jotka valittiin myös tämän uudenkin osaston hallitukseen. Toivottavasti nuoret lähtevät toimin- taan muutenkin enenevässä määrin mukaan nyt, kun nyt saatiin lisää voimavaroja ja tätä kautta myös paremmat mahdollisuudet toimia. Ja sitäkin toivon, että nyt kun saatiin voimat yhdistettyä, niin sen myötä myös alueellinen yhteistyö lähtee toimimaan moitteettomasti, Tero Tuiskala pohtii. Tuiskala kehottaa kaikkia jäseniä lähtemään rohkeasti mukaan kehittämään osaston toimintaa. Joka vuosi asbesti tappaa noin ihmistä myös tulevina vuosikymmeninä. Eurooppa on kieltänyt asbestin, mutta sitä on vielä miljoonia tonneja, ja se on poistettava turvallisesti! Osaston hallitus Asbestia esiintyy kaikkialla julkisissa ja yksityisissä rakennuksissa, laivoissa tai yleisissä kulkuneuvoissa. Uuden osaston hallituksen valinta sujui sopuisasti. Aluksi päätettiin yksimielisesti, että hallitukseen valitaan kolme jäsentä kustakin osastosta. Yhteisymmärrys jatkui myös hallituksen jäseniä valitessa. Hallituksen varsinaisiksi jäseniksi valittiin Tero Tuiskalan lisäksi Kimmo Lamppi, Petri Vilppala ja Mikko Lohisto Laitilasta; Tapani Nurminen, Lasse Virtanen ja Veli-Matti Ahokas Vehmaalta sekä Reijo Vehanti, Juha Hannula ja Kauko Telen Uudestakaupungista. Kaikkien asbestilähteiden turvallisen poistamisen tulee olla prioriteettiasemassa Euroopassa. Euroopan on toimittava nyt! Älkäämme siirtäkö asbestiongelmaa lastenlapsillemme! 01/13 Merkillisen reilu. ön! Akkuja joka lähtö Varmat startit pakkasiin Bosch S5 100 Ah Apukäynnistinkaapelit Energiapakkaus korkean varustetason autoihin. Valmistettu joustavasta kumista, johdin 100 % kuparia. 0092S50130 Alkaen Hankook-akku 62 Ah Luotettava ja tehokas akku Ensiasennuslaatua ja teknologiaa. Myös start/stop-autoihin. Keepower Small -automaattivaraaja EK920 Kaikki akkutyypit. Myös kylmälatausohjelma. 1/4 A, 12 V. Exide AGM kun tavallinen akku ei riitä! Autojen varaosien, tarvikkeiden, lisävarusteiden, työkalujen ja autonhoitotuotteiden jakeluun ja asennukseen erikoistunut, itsenäisten yrittäjien Fixus-ketju on palveluksessasi kautta maan. *Alk. hinta tuotteelle: 150 AMP, 10 mm2, 2,5 m Tuotekoodi: K Exide AGM 92 Ah Kysy tarjousta myös muista akkumalleista! Maan laajin varaosaketju! /srj S Keepower-mallistosta akkuvaraajat aina 600 Ah asti! fixus.fi Tarjoukset voimassa saakka tai niin kauan kuin erää riittää. Tuotevalikoima saattaa vaihdella myymälöittäin. Osa tuotteista vain toimitusmyyntinä. 17\n18 Rakennetulle luonnolle on monta tulkintaa Helsinkiläinen kuvaaja Jonne Vaahtera voitti jo toisen kerran Kamera- ja Rakentaja-lehden valokuvakilpailun. Jukka Nissinen, teksti Erkki Toppinen, kannen kuva L ähes 800 kuvaa oli viime vuonna järjestetyn Rakennettu luonto -valokuvauskilpailun koko saldo. Kamera-lehden ja Rakentajan yhdessä järjestämän kilpailun taso oli hyvä, palkintosijoista kamppaili reilut 70 otosta melko tasaväkisesti. Parhaimmaksi kilpailukuvaksi tuomaristo nosti Jonne Vaahteran Suomalainen viidakko -otoksen. Voittokuvan kuvauspaikka löytyi Helsingin Lammassaaresta. Vannoutunut Canon-mies voitti Kamera- ja Rakentajalehden kilpailun jo toistamiseen ja sai palkinnoksi Nikon 1J1 -pikkujärjestelmäkameran. Vaahtera lupasi harkita kameramerkin vaihtoa, mikäli kolmannellakin kerralla palkintona on Nikonin järjestelmäkamera. Kakkos- ja kolmospalkintona oli viikonloppupaketti hotelli Siikarannassa kahdelle hengelle. Palkinnot menivät Paula Perttuselle Rovaniemelle ja Jouni Kettuselle Polvijärvelle. Tämä kuvapari oli hyvä esimerkki siitä, kuinka eri tavalla rakennettua luontoa voi lähestyä sijoille nousseet kuvaajat saivat palkinnoksi Kamera-lehden vuosikerran. Seuraavat kymmenen kuvaajaa palkittiin Pöytään isketty puukko -novellikokoelmalla. 18\n19 < Rakennettu luonto -valokuvakisan paras otos. Suomalainen viidakko, Jonne Vaahtera. Kostea villi luonto, jonne ihminen on rakentanut pitkospuut helpottaakseen omaa liikkumistaan. Kaikessa on kuitenkin merkkejä siitä, että luonto on valmis valtaamaan polun heti takaisin, jos ihmisen ote vähänkään herpautuu. Sijat Metallia tunturissa, Paula Perttunen Usva ilmassa ja vääntyneet harjateräkset luovat hyvän kontrastin. Harjateräkset tuntuvat kasvavan luonnollisesti omasta maaperästään. Sijat Laituri, Jouni Kettunen Kuvassa on liikettä joka suuntaan. Onko kuvaaja schäferin seuraava suupala? Syksyn lehdet luovat monenlaisia pintoja, entä kuinka pitkälle ulappaa riittää? Sijat Iltavalo, Pekka Parviainen Lähes mustavalkoinen otos, joka rauhoittuu taustan ansiosta mestariteokseksi. < Sijat Saana, Jarmo Tyyskä Täydellinen rakentajan kuvakulma Saanatunturista. 19\n20 Sijat 4 10 Sijat Jääsumu, Jani Poikela Pelkistämällä pääsee pitkälle. Kaupunki on kääriytynyt huntuun: kosteata kasvien tarvitsemaa usvaa vai myrkyllistä savusumua? Sijat Tenniskenttä keskellä luontoa, Johanna Amnelin Hallittu rakennemuutos on pelannut tämän kentän käyttäjät ulos kuvioista. Sijat Ko ynno kset betonissa, Minna Sukki Unenomainen tunnelma, valo ja muurin kuviointi käyvät omaa jatkuvaa vuoropuheluaan. 20 Sijat Portaat, Hannu Rasiranta Minne portaat vievät? Mitä täällä on ollut ennen paikalle tuloamme? Jos kysymykset loppuvat, niin kannattaa kääntää kuva ylo salaisin, jonka jälkeen kuvalle lo ytyy vielä lisää tulkintoja. Sijat Oravan kiipeilypuu, Eeva Pulkkinen Oravaparan hammas ei taida noiden puiden käpyihin pystyä. Ja miksi täällä urbaanissa metsässä tuulee aina niin viimatusti?\nSuomalaiset ovat tottuneet siihen, että sovittuun voi luottaa. Nyt.\nSuomalaiset ovat tottuneet siihen, että sovittuun voi luottaa. Hallituspuolueiden puheenjohtajat tekivät toisin kuin aiemmin kertoivat tunnepitoisissa ja periaatteellisissa asioissa. Perussuomalaiset/Timo


Berliini 945 | Iltapulu.fi\nKe 25.08.2021 klo 17.55 , Viasat History\n103. Saksalaisten ja liittoutuneiden sotilaiden näkökulmasta kuvattu aikamatka Berliinin kohtalokkaimpaan vuoteen kertoo tarinan vapautumisesta, häviöstä ja jälleenrakennuksesta.\nKe 25.08.2021 klo 17.55, Viasat History\n103. Saksalaisten ja liittoutuneiden sotilaiden näkökulmasta kuvattu aikamatka Berliinin kohtalokkaimpaan vuoteen kertoo tarinan vapautumisesta, häviöstä ja jälleenrakennuksesta. Ti 24.08.2021 klo 18.05, Viasat History\n103. Saksalaisten ja liittoutuneiden sotilaiden näkökulmasta kuvattu aikamatka Berliinin kohtalokkaimpaan vuoteen kertoo tarinan vapautumisesta, häviöstä ja jälleenrakennuksesta. Ma 23.08.2021 klo 17.55, Viasat History\n103. Saksalaisten ja liittoutuneiden sotilaiden näkökulmasta kuvattu aikamatka Berliinin kohtalokkaimpaan vuoteen kertoo tarinan vapautumisesta, häviöstä ja jälleenrakennuksesta. La 14.08.2021 klo 03.55, Viasat History\n103. Saksalaisten ja liittoutuneiden sotilaiden näkökulmasta kuvattu aikamatka Berliinin kohtalokkaimpaan vuoteen kertoo tarinan vapautumisesta, häviöstä ja jälleenrakennuksesta. Pe 13.08.2021 klo 23.50, Viasat History\n103. Saksalaisten ja liittoutuneiden sotilaiden näkökulmasta kuvattu aikamatka Berliinin kohtalokkaimpaan vuoteen kertoo tarinan vapautumisesta, häviöstä ja jälleenrakennuksesta. Pe 13.08.2021 klo 03.55, Viasat History\n103. Saksalaisten ja liittoutuneiden sotilaiden näkökulmasta kuvattu aikamatka Berliinin kohtalokkaimpaan vuoteen kertoo tarinan vapautumisesta, häviöstä ja jälleenrakennuksesta. To 12.08.2021 klo 23.50, Viasat History\n103. Saksalaisten ja liittoutuneiden sotilaiden näkökulmasta kuvattu aikamatka Berliinin kohtalokkaimpaan vuoteen kertoo tarinan vapautumisesta, häviöstä ja jälleenrakennuksesta. To 12.08.2021 klo 03.45, Viasat History\n102. Saksalaisten ja liittoutuneiden sotilaiden näkökulmasta kuvattu aikamatka Berliinin kohtalokkaimpaan vuoteen kertoo tarinan vapautumisesta, häviöstä ja jälleenrakennuksesta. Ke 11.08.2021 klo 23.50, Viasat History\n102. Saksalaisten ja liittoutuneiden sotilaiden näkökulmasta kuvattu aikamatka Berliinin kohtalokkaimpaan vuoteen kertoo tarinan vapautumisesta, häviöstä ja jälleenrakennuksesta. La 10.04.2021 klo 11.50, Viasat History\n102. Saksalaisten ja liittoutuneiden sotilaiden näkökulmasta kuvattu aikamatka Berliinin kohtalokkaimpaan vuoteen kertoo tarinan vapautumisesta, häviöstä ja jälleenrakennuksesta.


Golfarin talviharjoittelu maun mukaan | Parasta ennen...\n2.2.2015 Seetu 1\nHanki peittää golfväylät ja viheriöt vielä ainakin kaksi kuukautta ja ilmeisesti vähän kauemminkin. Mieli tekee jo kiertämään kenttää, mutta vielä on maltettava. Moni katkaisee pitkän talven pelaamattoman ajan pelimatkalla muille maille, mutta koti-Suomessa olevakin varmaan miettii pelikuntoaan.\nTalviharjoittelun tarpeesta ja laadusta on varmasti yhtä monta mieltä kuin golfariakin. Puhutaan nyt kuitenkin vain tavallisen klubipelaajan tarpeista, vaikka klubipelaajien joukkokin on mitä kirjavin.\nSisähallissa voi hioa lyöntiä, kun on lumi maassa.\nTärkeintä varmaan kaikille on pitää peruskuntoa yllä ja mielellään vielä kasvattaa sitä erilaisin liikuntamuodoin. Pilates, jooga ja kuntovoimistelu ovat varmasti hyviä lihaskunnon ylläpitäjiä. Kuntosaliharjoitteluun taas voi ottaa mukaan erityisesti golfaajalle tarpeellisia liikkeitä. Jos lumitilanne vain sallii, vanha kunnon murtomaahiihto on mitä parhainta kunnon ylläpitoon.\nTiedän golfin pelaajan, joka tekee todella pitkiä kävelylenkkejä talvikautenakin. Hän myös lisää lenkkeilyn rasittavuutta ottamalla selkäänsä repun täynnä kirjoja.\nEnsi kesänä minulla on jo 29. vuosi golfia. Näihin vuosiin on mahtunut erilainen kirjo niin peli- kuin talviharjoitteluvuosia. Pelimatkoja olen tehnyt moniin Euroopan maihin ja myös Yhdysvaltoihin. Mieleen on jäänyt muun muassa yksi Espanjan-matka, jolloin aivan kylmiltään kevättalvella astelimme ystäväni kanssa Mijasin kentälle.\nMeille oli laitettu samaan lähtöön kaksi ranskalaista miestä, jotka käytöksellään osoittivat, etteivät he pelikavereita kaipaa. Normaalisti tietysti esittäydyimme, ja miehet löivät aloituslyöntinsä. Monen kuukauden tauosta ja ehkä myös ikävästä lähtötilanteesta johtuen kävi niin, että ystäväni löi heti ykköstiillä hutin. Toki seuraava yritys onnistui. Tuli minun vuoroni lyödä aloituslyönti – ja niin löin minäkin hutin. Siitä peli sitten kuitenkin lähti käyntiin, miehet pelasivat keskenään omaa peliään ja me omaamme, vaikka pakosta muodostimme neljän hengen ryhmän.\nLajinomaista harjoittelua voi onneksi harrastaa, vaikka ei lähtisikään pelimatkalle talvella. Sisähalleissa voi harjoitella eri lyöntejä. Ennen pelikautta on näin hyvä vaikka opetella jotakin uutta, ja liikunnasta tunnin lyöntiharjoittelukin kyllä käy.


SSH Communications Security Helsingin pörssiin - MTVuutiset.fi\nJulkaistu 05.12.2000 16:35 (Päivitetty 07.12.2000 15:39 )\nTietoturvayhtiö SSH Communications Security listautuu Helsingin pörssiin. Yhtiö myy torstaina alkavassa osakeannissaan 2,25 miljoonaa osakettaan, mikä vastaa 8,2 prosenttia SSH:n osakekannasta. Myytävien osakkeiden hinta sijoittuu 13,5 ja 16 euron välille.\nKaupankäynnin pörssin prelistalla arvioidaan alkavan 20.12. ja päälistalla 22.12. Listautumisen pääjärjestäjänä toimii Mandatum-pankki.\nSSH Communications Security muistetaan myyntioikeusriidastaan toisen tietoturvayhtiön F-Securen kanssa. Helsingin Kauppakamarin nimeämä välimiesoikeus tuomitsi SSH:n syyskuussa palauttamaan F-Securelle rojaltirahoja noin 1,78 miljoonaa markkaa.\nSSH:n liikevaihto vuoden 2000 ensimmäisellä yhdeksällä kuukaudella oli 61,2 miljoonaa markkaa. Kasvu edellisen vuoden vastaavaan jaksoon nähden oli 138,1 prosenttia. Kolmen ensimmäisen vuosineljänneksen tulos rahoituserien jälkeen oli 3,8 miljoonaa markkaa tappiollinen, kun vastaava tulos edellisenä vuonna oli 12,9 miljoonaa markkaa voitollinen.