IKÄÄNTYNEET TULEVAISUUDEN HAASTEENA NÄKÖKULMIA ULLAVAN VANHUSTENHUOLLON KEHITTÄMISEEN - PDF\nIKÄÄNTYNEET TULEVAISUUDEN HAASTEENA NÄKÖKULMIA ULLAVAN VANHUSTENHUOLLON KEHITTÄMISEEN\nDownload "IKÄÄNTYNEET TULEVAISUUDEN HAASTEENA NÄKÖKULMIA ULLAVAN VANHUSTENHUOLLON KEHITTÄMISEEN"\n1 Sirpa Björkbacka, Miia Itäsalmi, Milla Siirilä, Petra-Kaisa Toikko & Paula Ylikangas IKÄÄNTYNEET TULEVAISUUDEN HAASTEENA NÄKÖKULMIA ULLAVAN VANHUSTENHUOLLON KEHITTÄMISEEN Opinnäytetyö KESKI-POHJANMAAN AMMATTIKORKEAKOULU Hoitotyön koulutusohjelma Lokakuu 2006\n2 KESKI-POHJANMAAN AMMATTIKORKEAKOULU Hoitotyön koulutusohjelma, Terveydenhoitotyön suuntautumisvaihtoehto TIIVISTELMÄ Työn tekijät: Björkbacka Sirpa, Itäsalmi Miia, Siirilä Milla, Toikko Petra-Kaisa, Ylikangas Paula Työn nimi: Ikääntyneet tulevaisuuden haasteena - Näkökulmia Ullavan vanhustenhuollon kehittämiseen Työn ohjaaja: THM, KTL, Kehittämispäällikkö Marja-Liisa Hiironen Työn tarkastaja: Yliopettaja, THL, KM, YTM Eva-Maija Murtomäki Sivumäärä liitettä Opinnäytetyö on laadittu Ullavan kunnalle vanhustyön kehittämisen avuksi. Työn lähtökohtana on ikääntyvien määrän lisääntyminen tulevaisuudessa. Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää millaiseksi vuotiaat ullavalaiset, vanhustenhuollon parissa työskentelevät hoitotyöntekijät sekä Ullavan kunnanvaltuusto ja -hallitus kokevat kunnan vanhustenhuollon ja palvelut ja kuinka he haluaisivat kehittää niitä tulevaisuudessa. Lisäksi tutkimuksissa kartoitettiin vuotiaiden näkemystä omaishoitajuudesta sekä hoitotyöntekijöiden työssäjaksamista. Opinnäytetyö koostuu kolmesta tutkimuksesta. Tutkimukset ovat luonteeltaan kvantitatiivisia sekä kvalitatiivisia. Tutkimukset toteutettiin puolistrukturoitujen kyselylomakkeiden avulla maaliskuussa Kyselylomakkeet poikkesivat toisistaan eri ryhmien välillä, mutta osaksi kysymykset olivat samoja. Vastauksia saimme vuotiailta 30, hoitotyöntekijöiltä 16 ja kunnan valtuustolta ja -hallitukselta 9. Aineisto analysoitiin manuaalisesti sekä sisällönanalyysiä käyttäen. Keskeisinä asioina tuloksista nousi esiin, että pääsääntöisesti kaikissa ryhmissä oltiin melko tyytyväisiä Ullavan vanhustenhuollon tarjoamiin palveluihin. Kotihoito nähtiin toimivana alueena. Epäkohtina nähtiin hoitopaikkojen sekä hoitohenkilökunnan vähyys ja dementiapotilaiden oman yksikön puute. Tärkeimpänä tulevaisuuden kehittämishaasteena nähtiinkin hoitotyöntekijöiden lisääminen sekä hoitopaikkojen uudelleen organisointi. Omaishoitajana olisi valmis toimimaan noin puolet vuotiaista. Hoitajien näkemys omasta työssäjaksamisestaan oli parempi kuin mitä kunnanvaltuusto ja -hallitus arvioivat. Avainsanat: Ikääntynyt, vanhustenhuolto, laatu, strategia, työssäjaksaminen\n3 CENTRAL OSTROBOTHNIA POLYTECHNIC Health Care Education Program The Public Health Nurses Education ABSTRACT Authors: Björkbacka Sirpa, Itäsalmi Miia, Siirilä Milla, Toikko Petra-Kaisa, Ylikangas Paula Name of Final Thesis: Elderly People as a Challenge in the Future. Viewpoints to Geriatric Services at Ullava. Supervisor: MMSc, Licentiate in Economic Sciences, Development Manager Marja-Liisa Hiironen Incpector: Licentiate in Nursing Science, MA, M. Soc. Sc, Principal Lecturer Eva-Maija Murtomäki Number of pages: This thesis was established for the community of Ullava to help them to develop the geriatric services at their commune. Starting point for this study was expanding amount of elderly people in the future. The main purpose of this research was to clarify how do year old people in Ullava and nurses who work at commune geriatric service and members of local council and local government experience geriatric services at Ullava and how they would like to develop them. Beside these things, meaning of this thesis was also to research how year old inhabitants of the commune feel about caring for their close relatives and nurses` welfare on their work. There are three different pieces of research in this survey. They are both quantitative and qualitative. Questionnaires were half-structured. Researches were realized on March Some of the questions were same on every three questionnaire but mostly they were different. We got 30 answers from year old inhabitants of Ullava, 16 answers from nurses and nine answers from local council and local government. Answers were analysed manually and by using content analysis. The main thing coming out from the results was that all groups were mainly quite satisfied with Ullava`s geriatric services. Home care was seen as a well working service. Disadvantages were small quantity of nurses and lack of a special institute for dementia patients. Most important challenges on the future were having more nurses on geriatric nursing and re-organizing of institutions. About half of the commune`s year old people would be ready to take care of their close relatives. In this research nurses assessed their welfare at work to be a little bit better than local council and local government assessed it. Keywords: Elderly people, geriatric service, quality, strategy, nurses` welfare at work\n4 3 1 JOHDANTO Opinnäytetyömme taustalla on tutkimuksiin perustuva tieto siitä, että Suomen väestön ikärakenne on muuttumassa. Lähtökohtanamme on myös tieto, että korkeat ikäluokat kasvavat sekä määrällisesti että suhteessa muuhun väestöön. Samalla koko väestön keskiikä nousee tulevina vuosina. Ikärakenteen muutokset tulevat vaikuttamaan ajan myötä sosiaali- ja terveyspalveluiden kehittymiseen. (Perälä 1997, 18.) Tulevaisuudessa ikääntyneet tulevat olemaan enenevässä määrin myös terveydenhoitajan asiakkaina. Pyrimme opinnäytetyömme kautta hankkimaan tietoa vanhustenhuollon järjestämisestä ja kehittämisestä niin, että osaisimme tulevina terveydenhoitajina paremmin auttaa ikääntyneitä. Toimeksianto tämän opinnäytetyön tekemiseen tuli Ullavan kunnalta. Aihe tuntui ajankohtaiselta ja mielenkiintoiselta. Tarkoituksena oli selvittää kuinka ullavalaiset haluaisivat kehittää vanhustenhuoltoa. Teimme kyselyn vuotiaille ullavalaisille, jotka ovat lähestymässä seuraavan kymmenen vuoden aikana vanhusikää. Selvitimme heiltä, mikä on tällä hetkellä vanhustenhuollossa hyvin ja mitä asioita he haluaisivat kehittää tulevaisuudessa. Toisena kohderyhmänä oli Ullavan palvelutalo Onnelassa, palvelukeskus Hopijakummussa sekä kotihoidon puolella työskentelevät hoitotyöntekijät. Selvitimme millaisena hoitotyöntekijät näkevät Ullavan vanhustenhuollon. Kolmanneksi ryhmäksi valitsimme Ullavan kunnanvaltuuston ja -hallituksen, jotta saisimme tietää, millaisia näkemyksiä heillä on kuntansa vanhustenhuollosta. Lopuksi vertasimme kyselyiden tuloksia. Jaoimme tutkimuksen kolmeen eri osa-alueeseen ja muodostimme kolme eri tutkimusryhmää vuotiaiden tutkimusryhmään keskittyivät Sirpa ja Milla. Hoitohenkilökunnan näkemyksiä ikääntyneiden hoitotyöstä selvittivät Kaisa ja Paula. Kunnanvaltuuston ja -hallituksen näkemyksiä selvitti Miia. Tutkimuksen teoriaosan jaoimme myös osa-alueisiin. Miia on kirjoittanut kappaleen 2. Sirpa on kirjoittanut kappaleen 3. Milla on kirjoittanut kappaleen 3.4 sekä aiemmat tutkimukset, jotka on\n5 4 sisällytetty muihin teoriaosiin. Kaisa on kirjoittanut kappaleet 4 ja 5 sekä osion dementiasta. Paula on kirjoittanut kappaleen 6. Muut osiot olemme tehneet yhdessä. Ikääntyneiden hoitotyö tulee olemaan suurin hoitotyön alue, johtuen väestön ikärakenteen muutoksista. Jo tällä hetkellä suurin puute hoitotyöntekijöistä on nimenomaan vanhustenhuollossa. Vanhustenhoito on Suomessa pitkään ollut laitoshoitoa luvulla yli 65-vuotiaista lähes 8 % on ollut pysyvästi laitoshoidossa. Vanhustenhuollon tavoitteena ovatkin avohoidon ja kotihoidon kehittäminen (Suomen geriatrit 2006). Lisääntynyt vanhusten määrä sekä jatkuva hoitopaikkojen puute hoitolaitoksissa on johtanut geriatrian, vanhuspsykiatrian ja gerontologisen hoitotyön tarpeen lisääntymiseen (Turun yliopisto 2006).\n6 5 2 KUNNAN TEHTÄVÄT VANHUSTENHUOLLOSSA Vanhustenhuollon palvelujen järjestämisvastuu on lailla määritelty kuntien tehtäväksi (Länsi- Suomen lääninhallitus, 2006). Sosiaali- ja terveyspalvelut rahoitetaan pääosin kunnan verovaroin. Kunnallisessa terveydenhuollossa perustason palvelut tuotetaan terveyskeskuksessa ja vaativammat palvelut erikoissairaanhoidon kuntayhtymän eli sairaanhoitopiirin sairaalassa. Harvinaisten ja erityisosaamista vaativien sairauksien hoito on keskitetty yliopistosairaaloihin. Suomessa on viisi Yliopistollista sairaalaa. (Harjula, Lundström, Kirvelä, Majoinen & Myllytaus 2004, 27.) Vanhustenhuollolla tarkoitetaan toimenpiteitä ja palveluita iäkkään väestön tarpeiden tyydyttämiseksi. Vanhustenhuollon pyrkimyksenä on pitää yllä ja parantaa ikääntyneiden itsenäisen elämänhallintansa edellytyksiä. Palvelujen tarkoituksena on tukea ikääntyneiden arkielämän sujumista ja varmistaa ikääntyneiden tarpeellinen hoito ja huolenpito. Vanhustenhuolto toteutetaan pääosin avohoitona, asumispalveluina, laitoshoitona tai omaishoidon tuen avulla. Ikäihmisten hoidon ja palvelujen tavoitteena on, että mahdollisimman moni ikääntynyt voi elää itsenäisesti omassa kodissaan ja tutussa asuin- ja sosiaalisessa ympäristössään. Vanhustenhuollon palveluita järjestettäessä asiakkaalle on laadittava hoito- ja palvelusuunnitelma yhteisymmärryksessä asiakkaan kanssa. ( Länsi- Suomen lääninhallitus, 2006.) 2.1 Vanhustenhuoltoa ohjaavat lait Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen valtakunnallinen ohjaus tapahtuu keskeisiltä osiltaan lainsäädännön kautta. Maamme hallituksen sosiaali- terveydenhuollon tavoite- ja toimintaohjelma sisältää sosiaali- ja terveydenhuollolle asetetut lyhyen aikavälin tavoitteet, sekä niiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet, suositukset ja ohjeet. (Kari & Pakaslahti 2003, 146.)\n7 6 Ikääntyneiden sosiaali- ja terveyspalvelut järjestetään tavallisesti yleislakien nojalla. Vanhustenhuoltoa ohjaavia erillisiä säädöksiä Suomessa ei ole, vaan palvelut järjestetään osana yleisiä sosiaali- ja terveyspalveluja. Yksityisten sosiaalipalvelujen valvonnasta on erillinen laki. (Kari & Pakaslahti 2003, 144, 151.) Kuntien toimintaa aluetasolla valvoo lääninhallitus (Länsi-Suomen lääninhallitus, 2006). Lainsäädäntö velvoittaa kunnat järjestämään sosiaali- ja terveyspalveluja asukkailleen, mutta se ei säätele yksityiskohtaisesti toiminnan sisältöä, laajuutta tai tuottamistapaa. Järjestämistavasta riippumatta lakisääteiset palvelut tulee aina turvata. Vastuu palveluiden rahoituksesta on kunnalla. Kunnan luottamushenkilöillä ja päättäjillä on suuri vastuu palvelujen tason ja laadun vastaavuudesta kunnan asukkaiden tarpeisiin. (Laki sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionosuudesta 1992.) Kunta voi järjestää sosiaali- ja terveydenhuollon alaan kuuluvat tehtävät: hoitamalla toiminnan itse; sopimuksin yhdessä muiden kuntien kanssa; olemalla jäsenenä toimintaa hoitavassa kuntayhtymässä; hankkimalla palveluita valtiolta, toiselta kunnalta, kuntayhtymältä tai muulta julkiselta taikka yksityiseltä palvelujen tuottajalta; taikka antamalla palvelujen käyttäjällä palvelusetelin, jolla kunta sitoutuu maksamaan palvelun käyttäjän kunnan hyväksymältä yksityiseltä palvelujen tuottajalta hankkimat palvelut kunnan päätöksellä asetettuun setelin arvoon asti (Laki sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionosuudesta 1992). Sosiaalihuoltolaissa säädetään kunnalle velvollisuus huolehtia yleisten sosiaalipalvelujen järjestämisestä. Suurin osa vanhusten saamista palveluista on järjestetty sosiaalihuoltolain asumis-, toimeentulo-, koti-, ja vanhainkotipalveluina tai perhehoitona sekä kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain mukaisina terveyden- ja sairaanhoidon palveluina. Vanhustenhuoltoa on saatavana myös yksityisen palveluntuottajan palveluna, niiden ostajana on kunta, vanhus tai hänen omaisensa. (Kari & Pakaslahti 2003, 151, 155.)\n8 7 2.2 Kunnallinen päätöksenteko Kunnallisen päätöksenteon pääperiaatteita Suomessa on avoimuus ja julkisuus. Kuntalaisilla on oikeus tehdä aloitteita kunnan asioista. Valtuuston on pidettävä huolta siitä, että kunnan asukkailla ja palvelujen käyttäjillä on mahdollisuus osallistua ja vaikuttaa kunnan toimintaan. Kunnalla on velvollisuus tiedottaa kuntalaisilleen vireillä olevista asioista, niitä koskevista suunnitelmista, asioiden käsittelystä, tehdyistä ratkaisuista ja niiden vaikutuksista. (Suomen kuntaliitto 2006.) Kunnanvaltuusto Kunnanvaltuutetut ja varavaltuutetut valitaan joka neljäs vuosi toimitettavissa kunnallisvaaleissa. Valtuutetut toimivat kunnan luottamustoimessa. Valtuustoehdokkaaksi ryhtyminen edellyttää kirjallista suostumusta toimen vastaanottamiseen. Valtuusto ja kunnanhallitus ovat pakollisia toimielimiä jokaisessa kunnassa. (Harjula ym. 2004, 58.) Valtuutettuja valitaan kunnan asukasluvun mukaan. Ullavassa valtuutettuja on 17, koska asukasluku on alle 2000 henkeä. Kunnanvaltuusto vastaa kunnan toiminnasta ja taloudesta. Valtuusto vastaa strategisesta päätöksenteosta ja koko kuntakonsernin tavoitteiden asettamisesta, toiminnan ja talouden tasapainosta sekä toiminnan arvioinnista ja seurannan järjestämisestä. Valtuusto tekee päätökset kaikissa laissa mainituissa, kunnan kannalta tärkeissä asioissa. (Kuntalaki 1995.) Kunnanhallitus Kunnanhallituksen asema kunnan organisaatiossa on keskeinen. Kunnanvaltuusto nimittää kunnanhallituksen. Kunnanhallitus vastaa kunnan hallinnon ja taloudenhoidon käytännön sujumisesta. Kunnanhallituksen suhdetta valtuustoon määrittää valtuustoasioiden valmistelupakko, sillä päävastuu valtuustoasioiden valmistelusta on kunnanhallituksella.\n9 8 Valtuuston kokouksen jälkeen hallitus valvoo valtuuston päätösten laillisuutta ja huolehtii päätöksen täytäntöönpanosta. Kunnanhallitus valvoo kunnan etua, edustaa kuntaa ja käyttää kunnan puhevaltaa.(kuntalaki 1995.) Kunnanhallituksen vastuu on siis käytännön läheisempää kuin valtuuston. Hallituksella on keskeinen rooli ennen ja jälkeen valtuuston kokouksen. (Harjula ym. 2004, ) Sosiaalilautakunta Sosiaali- ja terveyslautakunta on sosiaali- ja terveydenhuoltoa koskevaa päätöksentekoa valmisteleva ja toteuttava poliittisin perustein kunnanvaltuustossa valittu elin. Lautakunnan nimi voi vaihdella, joissain kunnissa käytetään perusturvalautakunta- nimeä. Lautakunnassa on yleensä sosiaali- ja terveydenhuoltoa koskeviin asioihin erityisesti paneutuvia poliittisia päättäjiä. (Sosiaali- ja terveydenhuollon perusteet 2004, 79.) Sosiaalilautakunta on lakisääteinen ja sen toimintaa kunnassa valvoo kunnanhallitus (Sääski, Vornanen, & Asikainen 1998, 165). Lautakunnan on toimittava siten, että sosiaaliset näkökohdat otetaan huomioon kunnan eri toiminnoissa ja muiden palvelujen järjestämisessä. Sosiaalilautakunnan on tuettava kunnan asukkaita omatoimisessa sosiaalisten epäkohtien ehkäisemisessä ja korjaamisessa sekä hyvinvointia tukevien ja edistävien olosuhteiden ylläpitämisessä ja kehittämisessä. (Sosiaalihuoltoasetus 1983.) 2.3 Ullavan vanhustenhuollon esittely Ullavan kunnan esittely Ullavan kunta sijaitsee keskellä Keski-Pohjanmaata. Se on pieni maalaiskunta, josta Kälviälle, Kannukseen, Toholammille ja Kaustiselle on matkaa noin 30 km, Kokkolaan 50 km. Ullavalaisista 37 % saa toimeentulonsa maataloudesta. Puolet väestöstä saa toimeentulonsa palveluista, kaupasta, rakennustoiminnasta ja liikenteestä. Teollisia työpaikkoja Ullavassa on\n10 9 vähän. (Ullavan kunta 2006.) Kunnassa on erittäin aktiivinen eläkeläisjärjestö, joka järjestää monenlaista toimintaa ikääntyville kuntalaisilleen. Ullavassa oli asukkaita 995 henkilöä. Miehiä heistä oli 523 ja naisia 472 henkeä. 20 prosenttia Ullavalaisista on 0-14-vuotiaita, 61 % on vuotiaita ja 19 prosenttia yli 65- vuotiaita. Ullavalaisten keski-ikä oli 39,3, se on viisi prosenttiyksikköä matalampi kuin kokomaan keski-ikä. (Keski-Pohjanmaan tilastoja 2006.) Ullava kuuluu Kokkolanseudun kansanterveystyön kuntayhtymään. Ullavan erikoissairaanhoito kuuluu Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiiriin. Keskussairaala ja terveyskeskuksen vuodeosasto sijaitsevat Kokkolassa. Yliopistotasoinen sairaanhoito tapahtuu pääsääntöisesti Oulussa. (Ullavan kunta 2006.) Ullavan sosiaali- ja terveyspalvelut ikääntyneille Lähiterveyspalveluja ikääntyneille tarjoaa Ullavan terveysasema, josta saa lääkärin, terveydenhoitajan, hammaslääkärin ja kotisairaanhoitajan palvelut. Lääkärin- ja kotisairaanhoidonpalvelut ovat maksullisia kaikille vanhuksille. Lääkärin vastaanotto on terveysasemalla kolme kertaa viikossa. Hammaslääkärinpalvelut on saatavilla noin kaksi kertaa viikossa. Laboratoriopalveluita on saatavilla kerran viikossa. (Ullavan kunta 2006.) Kotipalvelun henkilökuntaan kuuluu neljä kodinhoitajaa, joista yksi on puolipäiväinen. Kodinhoitajan palveluita tarjotaan asiakkaiden tarpeen mukaan. Hoitajat työskentelevät pääsääntöisesti asiakkaiden kodeissa. Asiakkaiden siivouspalvelu kuuluu kodinhoitajille. Pelkkää siivousta tarvitsevat vanhukset ostavat palvelunsa yksityiseltä. (Keski-Rahkonen 2006.) Näiden lisäksi kunnassa on vanhustenhuollon palveluja tarjoava palvelukeskus Hopijakumpu ja vanhustenkotiyhdistyksen ylläpitämä palvelutalo Onnela.\n11 Palvelukeskus Hopijakumpu Ullavan kunnalla on vanhusten asumispalveluyksikkö Hopijakumpu. Se tarjoaa kodinomaista asumista ympärivuorokauden. Hopijakummussa on hoitopaikkoja 17 asukkaalle. Välillä asiakkaita on kuitenkin enemmän, jopa kaksikymmentä intervalliasiakkaiden vuoksi (Keski- Rahkonen 2006). Palvelukeskuksen tavoitteena on hoitaa ikääntyneet ja muut ympärivuorokauden tapahtuvaa asumispalvelua tarvitsevat ullavalaiset omassa kunnassa. Tavoitteena on myös vähentää pitkäaikaisen laitoshoidon tarvetta esim. terveyskeskuksessa. Hopijakumpu tarjoaa myös ns. intervallihoitoa kotona asuville vanhuksille, näin omaiset saavat mahdollisuuden levähtää. Palvelukeskuksessa on yöpäivystys, mikä tarkoittaa, että yksi hoitaja valvoo yöllä asukkaiden vointia. (Ullavan kunta 2006.) Hopijakummun asukkailla on hoito- ja palvelusuunnitelmat sekä kaikilla asukkailla on hoidosta vastaava omahoitaja. Palvelukeskuksessa on seitsemän vakituista hoitajaa ja osastonhoitaja. Kaksi hoitotyöntekijää on koulutukseltaan sairaanhoitajia, muut ovat alemman ammattitutkinnon saaneita hoitajia (Keski-Rahkonen 2006). Hopijakumpu toimii koko kunnan vanhustenhuollon keskuksena, sieltä järjestetään myös mm. seuraavia tukipalveluita; ateria-, turvapuhelin-, sauna- ja vaatehuoltopalvelut. Kuukausittain järjestetään kotona asuville ikäihmisille ns. toimintapäivä, jolloin heillä on käytettävissä mm. jalkahoitajan ja kampaajan palvelut sekä monipuolista ohjelmaa. (Ullavan kunta 2006.) Ullavan vanhustenkotiyhdistys ry Ullavan vanhustenkotiyhdistyksen toiminnan tavoitteena on edistää vanhusväestön asumista ja hyvinvointia mahdollisimman pitkään omassa kodissaan tai palvelutalo Onnelan asiakkaana. Toteuttaakseen tavoitteen yhdistys ylläpitää asuntojen vuokraustoimintaa. Palvelutalo Onnela on Ullavan vanhustenkotiyhdistyksen omistama. Yhdistys tarjoaa vanhuksille kuusi vuokraasuntoa Onnelan pihapiirissä. Palvelutalossa on yhdeksän asuntoa, joista yksi on intervalliasunto. Onnelan henkilökuntaan kuuluu neljä hoitajaa. (Ullavan vanhustenkotiyhdistys ry 2006.)\n12 11 Onnelan toiminnan on mahdollistanut Ullavan kunnan myöntämä toiminta-avustus sekä hyvä yhteistyö kunnan kodinhoitajien kanssa, jotka ovat tehneet vastaavan hoitajan vapaapäivät. Onnela toimii yhteistyössä kotisairaanhoidon ja kunnan Palvelukeskus Hopijakummun kanssa. Öisin Onnelan päivystyshälytykset menevät Hopijakumpuun, missä henkilökunta on paikalla ympärivuorokauden. Sieltä tieto avuntarpeesta välitetään Onnelan päivystävälle hoitajalle. Muita vanhustenhuollon yhteistyökumppaneita ovat mm. Ullavan seurakunnat, eläkeläisjärjestö ja kansalaisopisto. (Ullavan vanhustenkotiyhdistys ry 2006.)\n13 12 3 IKÄÄNTYNEET VANHUSTENHUOLLOSSA Suomessa vanhuusiän katsotaan alkavan 65 ikävuodesta, jolloin ihminen tulee eläkeikään ja joutuu tilastollisesti ja sosiaalipoliittisesti luokitelluksi vanhusväestöön ja vanhuspolitiikan kohteeksi. 65 ikävuoden rajaa perustellaan sillä, että yleinen eläkeikäraja ajoittuu juuri tämän ikävuoden alkuun. (Pohjolainen & Jylhä 1990.) Vanhuuden määritteleminen ei ole yksiselitteinen asia. Kun kysymys on iän määrittelemistä, on hyvä ottaa huomioon neljä eri iän määritelmää. Puhuttaessa fysiologisesta iästä tarkoitetaan vanhenemisprosessia. Kun kysymys on henkilön iästä vuosina, puhutaan kronologisesta vanhenemisesta. Kognitiivinen ikä on henkilön oma kokemus iästään ja sosiaalisella iällä tarkoitetaan muiden arviota henkilön iästä käyttäytymisen ja ulkonäön perusteella. (Etzell, Korpivaara, Lukkarinen, Nikula, Pekkarinen, Peni & Värmälä 1998, 229.) Vanha, vanhus ja vanheneminen, ikääntynyt ja ikääntyminen ovat käsitteitä, joita käytetään yleisesti, mutta joiden sisältö vaihtelee tilanteesta ja sosiaalisesta yhteydestä toiseen. Ikääntyvät ja ikääntyneet ovat elämäntilanteiltaan, ominaisuuksiltaan, taustoiltaan ja tuntemuksiltaan heterogeeninen eli epäyhtenäinen väestöryhmä. Esimerkiksi eläkeläisnimitystä voidaan käyttää joukosta, jolla voi olla ikäeroa yli 40 vuotta ja elämäntilanteensakin voivat olla hyvin erilaiset. Nykyään onkin alettu puhua kolmannesta iästä, joka on ikä eläkkeelle jäämisen jälkeen ennen neljättä ikää, jolloin ollaan jo toisista riippuvaisempia ja huonokuntoisempia vanhuksia. Ikääntyneet jaetaankin joskus kahteen ryhmään: senioreihin, jotka ovat pääosin terveitä ja melko aktiivisia, sekä vanhuksiin, jotka ovat palveluja ja tukea tarvitsevia, yleensä yli 80-vuotiaita. (Nurmi, 2006.) Tässä työssä pääsääntöisesti käytetään käsitteitä ikääntyneet ja ikääntyvät kuvaamaan yli 60-vuotiaita, koska niiden käsitteiden alle sopivat hyvin monenlaiset ja monen ikäiset, sekä kotona asuvat parempikuntoiset että sairaammat laitoshoitoa tarvitsevat ikääntyneet. Terveydenhuollon parantuessa ja iän pidentyessä vanhuus tosiasiallisesti alkaa yhä korkeammissa ikävuosissa. Ihmiset hoitavat itseään kuntoillen ja ulkoillen sekä pitävät huolta\n14 13 monipuolisesta ravinnosta. Useimmat ihmiset ikääntyvät terveinä ja virkeinä. Nykyään ikääntyminen yhä useammin koetaan myönteiseksi elämänvaiheeksi. Edessä on omaa aikaa ja haastavia asioita. Varsinaisesta vanhuudesta voidaankin puhua vasta kun ihmisen jokapäiväinen elämä ja toiminta heikkenee ikääntymisen takia ja hän tarvitsee toisen ihmisen apua. (Porio & Porio 1995.) 3.1 Hyvän vanhustenhuollon palvelutoiminnan ja hoidon lähtökohdat Tässä tutkimuksessa palveluilla tarkoitetaan vanhustenhuoltoon kuuluvia ikääntyville tarkoitettuja palveluita, jotka voivat olla osa yleisiä sosiaali- ja terveydenhuollon palveluita. Suomen perustuslain säädökset perusoikeuksista ja ihmisoikeuksista luovat pohjan ikääntyneiden hoidon ja palvelujen toteuttamiselle ja kehittämiselle. Vanhuspolitiikaksi tai ikääntymispolitiikaksi kutsutaan niitä toimenpiteitä ja tavoitteita, jotka tähtäävät ikääntyvien hyvinvoinnin turvaamiseen ja edistämiseen. Sen tavoitteita ovat mm. ikääntyvien korkean hyvinvoinnin ja elämisenlaadun turvaaminen, itsemääräämisen ja riippumattomuuden takaaminen sekä edellytysten luominen sosiaalisen aktiivisuuden säilymiselle. Vanhuspolitiikan keinoja sosiaali- ja terveyspalveluiden ohella ovat eläke-, asunto- ja muu yleinen hyvinvointipolitiikka. (Vaarama, Luomahaara, Peiponen, & Voutilainen. 2002, 3.) Asiakaslähtöisessä hoidossa ja palvelussa asiakas on kaiken lähtökohtana. Asiakaspalautteen kerääminen ja hyödyntäminen varmistavat asiakaslähtöistä toimintaa ja sen kehittämistä. Hyvä palvelu edellyttää myös tietoa siitä, mitä asiakkaat pitävät hyvänä ja tavoiteltavana. (Voutilainen, Vaarama, Backman, Paasivaara, Eloniemi-Sulava & Finne-Soveri, 2002, ) Vanhustenhuollon palvelujen tulee rakentua asiakkaiden tarpeiden ymmärtämiselle. Ikääntyneet poikkeavat muista sosiaalipalvelujen asiakasryhmistä siinä, että palvelun tavoitteet eivät välttämättä tähtää kauaksi tulevaisuuteen. Elämän painopisteet ovat siirtyneet enemmän menneeseen. (Perheentupa, A-V ) Hyvän hoidon ja palvelun perustana on ikäihmisten yksilöllisten elämän historioiden tunteminen. Jokaisella on elämänhistorian muokkaamat odotukset ja voimavarat suhteessa hoitoon ja palveluun. (Voutilainen ym. 2002, 21.)\n15 14 Ikääntyneet tarvitsevat usein monipuolista ja eri tahoilta tulevaa palvelua ja hoitoa. Saumattomuus näiden eri tahojen osalta on asiakkaan parhaaksi. Se edellyttää työntekijöiden moni ammatillista ja käytännönläheistä yhteistyötä hoidon jatkuvuuden turvaamiseksi. Tiedonkulun tulisi olla myös saumatonta. Tämä muodostuu kuitenkin usein ongelmaksi kun on kyse eri organisaatioiden antamasta palvelusta ja hoidosta. (Voutilainen ym. 2002, s 53.) Hoito- ja palvelusuunnitelma Hoito- ja palvelusuunnitelma on tiivistelmä asiakkaan yksilöllisestä tilanteesta ja palveluista, joita hän tarvitsee. Se koostuu asiakkaan kuntoutuksen ja palvelujen tarpeista, hänen kanssaan yhteistyössä ja yhteisymmärryksessä suunnitelluista toimista tai tilanteen ratkaisemiseksi valituista keinoista tai palveluista. Hyvään suunnitelman toteutukseen tulisi aina kuulua asiakkaan tilanteen seuranta, kokemusten kirjaaminen ja toiminnan vaikutusten jatkuva kirjallinen arviointi. Hyvä hoito- ja palvelusuunnitelma ei ole eduksi vain asiakkaalle vaan toimii työntekijälle työvälineenä. Kaikilla asiakkaan hoitoon, avustamiseen ja palveluiden tuottamiseen osallistuvilla henkilöillä on tiedossaan samat tavoitteet. Työntekijöiden tai palveluja tuottavan yhteisön vaihtuessa päivitetty hoito- ja palvelusuunnitelma takaa palvelujen ja hoidon jatkuvuuden. Se on myös osa uuden henkilön tai opiskelijan perehdytystä asiakkaan tilanteeseen. Suunnitelma ehkäisee työntekijöiden päällekkäistä työtä sekä väärinymmärryksiä. Toimivalla hoito- ja palvelusuunnitelmalla varmistetaan palvelujen jatkuvuutta ja joustavuutta asiakkaan näkökulmasta, sillä palvelujen ja hoidon tai hoivan antajina voi olla useat eri palvelun tuottajat, työyhteisöt, tiimit ja työntekijät. (Päivärinta & Haverinen, 2002,13 21.) 3.2 Vanhustenhuollon palvelujen tarpeen arviointi paikallisesti Kansallisten ja kansainvälisten arvioiden mukaan joka kolmannella tai neljännellä kotona asuvalla yli 75-vuotiaalla on päivittäistä avuntarvetta. Yli 85-vuotiaista tämä koskee joka toista henkilöä. Seuraavilla indikaattoreilla voidaan arvioida palvelujen tarvetta paikallisesti: väestön ikärakenne ja sen muutokset vuosina (erityisesti huomioitava ikäryhmien\n16 ja yli 85-vuotiaiden muutokset), elinajan odote ja sen kehitys, muuttoliikkeen vaikutus alueella, ikääntyvien asumisolot, asuinympäristö ja taloudellinen tilanne, yli 75-vuotiaiden toimintakyvyn ja terveydentilan kehitys (erityisesti dementiaa sairastavien esiintyvyys) sekä ikääntyvien sosiaaliset verkostot, ystävät ja sukulaiset mahdollisina avun antajina. (Vaarama ym ) Elinajan odote, ikärakenne ja muuttoliike Ihmiset elävät yhä vanhemmiksi. Elinajan odote vuonna 2002 oli ennakkotietojen mukaan miehillä 72,3 ja naisilla 81,5 vuotta. Näiden lukujen arvioidaan nousevan vuoteen 2030 mennessä 79,5:een ja 84,6:een. (Ikääntyneiden sosiaali- ja terveyspalvelut 2002, 46). Ikääntymisen alkuvaiheessa palvelutarpeet ovat lähinnä avohoidon palveluita, mutta tarve kasvaa iän karttuessa. Säännöllisten kotihoidon palvelujen tarpeen oletetaan alkavan keskimäärin 76- vuoden iässä ja laitoshoidon 82- vuoden iässä. Vuonna % väestöstä oli 65- vuotta täyttäneitä, kun heitä vuonna 2030 oletetaan olevan 26 % väestöstä. 65- vuotta täyttäneiden määrän ennustetaan kasvavan siis 74 % vuoden 2002 lukuun nähden. Vastaavasti 75- vuotta täyttäneitä vuonna 2002 oli 7 %, mutta 2030 luvun oletetaan olevan 14 %. 85- vuotta täyttäneiden osuuden ennustetaan kasvavan 1,6 %:sta 3,2 %:iin. On myös syytä laittaa merkille, että vuonna 2030 suuret ikäluokat eivät ole vielä ylittäneet 85 ikävuoden rajaa. On huomioitava, että nämä ovat valtakunnalliset odotukset ja alueittain vanhusosuuden tietyssä ikäryhmässä voidaan olettaa nousevan huomattavasti enemmänkin tai vastaavasti huomattavasti vähemmän kun ottaa alueen ikäjakaumaa huomioon (Ikääntyneiden sosiaali- ja terveyspalvelut 2002, 43). Väestömme ikärakenteessa tapahtuu suuria muutoksia suurten ikäluokkien jäädessä eläkkeelle ja vanhetessa. Tämä myötä voidaan olettaa palvelujen tarpeen kasvavan, mutta on myös huomioitava se, että vanhusten ennustetaan olevan terveempiä kuin ikääntyneet tänä päivänä. Palvelujen tarve ei ole siis täysin suorassa yhteydessä ikääntyvien määrään. Koulutus- ja vaatimustason nousu väestössä lisää kuitenkin odotuksia palvelujärjestelmille. Iäkkäät ihmiset eivät myöskään jakaudu tasaisesti koko maahamme vaan alueiden välillä on eroja. Maaseutukuntien ikärakenne on yleensä vanhusvoittoisampaa. Luonnollisten väestön kasvun\n17 16 alueellisten erojen lisäksi tähän vaikuttaa vahvasti myös muuttoliike, joka suuntautuu maalta kaupunkeihin nuorten ja työssä käyvien osalta. Tämä jättää muuttotappio alueiden väestörakenteen vinoutuneeksi, mikä aiheuttaa hankaluuksia kunnalle järjestää ja ylläpitää riittävää palvelurakennetta. Myös veropohja heikkenee.(lemponen 2001, 9.) Asuminen ja asuinympäristö Sosiaali- ja terveydenhuollon tavoite- ja toimintaohjelmassa vuosille tärkeimpänä tavoitteena ikääntyneiden palvelujen kehittämisessä on kotona asuminen mahdollisimman pitkään (Sosiaali- ja terveydenhuollon toiminta- ja tavoiteohjelma vuosille ). Kotona asumisen mahdollistamiseksi ikääntyvien asuntojen täytyy olla varustukseltaan ja kunnoltaan hyviä. Yleisten käsitysten mukaan esimerkiksi asunnon kynnyksettömyys ja portaattomuus olisi edellytys helpolle liikkumiselle apuvälineiden kanssa ja ilmankin. Kerrostaloissa tulee olla hissi. Asunnoissa pitäisi olla myös hyvät peseytymis- ja saunatilat, sisävessa, vesijohto ja lämminvesi, viemäri ja keskuslämmitys. (Lemponen 2001, 20.) Keskimäärin suomalaiset asuvat hyvin varustetuissa asunnoissa, mutta kuitenkin osa asuu hyvin vaatimattomasti. Vuonna vuotta täyttäneiden asuntokunnista 8,1 % asui puutteellisesti (peseytymistilat ja/tai keskus- tai sähkölämmitys puuttui) ja erittäin puutteellisesti 10,2 % (vesijohto, viemäri, lämmin vesi tai WC puuttui). (Ikääntyneiden sosiaali- ja terveyspalvelut 2002, 50.) Yksi tärkeä palvelutarpeen osoitin on yksinasuvat ikääntyneet. Muutokset toimintakyvyssä saattavat aiheuttaa kotihoidon tarvetta, koska kotona ei ole ketään joka auttaisi. Vuonna 2000 lähes 60 % 75 vuotta täyttäneiden asuntokunnista oli yhden hengen asuntokuntia. (Ikääntyneiden sosiaali- ja terveyspalvelut 2002, 49.) Omatoimisen selviytymisen ja palveluiden käytön esteenä voivat olla asuinympäristön ongelmat. Kaavoituksessa ja rakentamisessa tulisi huomioida se, että myös iäkkään olisi helppo liikkua kotinsa ulkopuolella ja hoitaa asioitaan (Vaarama ym, 9). Asunto- ja yhdyskuntasuunnittelun pitkän aikavälin tavoitteena on kaikkien asuntojen ja lähiympäristön suunnittelu sellaiseksi, että liikkumiskyvyn heikentyminen ei vaadi muuttoa pois omasta\n18 17 kodista (ns. elinkaariasunnot). Kunnan päättäjien kokonaisvaltainen näkemys kunnan kehittämisestä ja hyvä asunto- ja yhdyskunta suunnittelu lisäävät ikäihmisten kotona asumisen mahdollisuuksia. (Voutilainen ym. 2002, 111.) Terveys ja toimintakyky sekä sosiaaliset verkostot Terveys ja toimintakyky kulkevat usein käsi kädessä. Toimintakyky on kykyä selviytyä päivittäisistä perustoiminnoista. Se voi kuvata iän, terveyden ja olosuhteiden myötä tapahtuvaa toimintakyvyn osa-alueiden (fyysinen, psyykkinen, sosiaalinen ja kognitiivinen) muutosta (Vaarama ym. 2001, 58.) Hyvä toimintakyky on myös tärkeä osa terveyttä. Terveys voidaan nähdä tasapainona yksilön toimintakyvyn, hänen tavoitteidensa ja ympäristön (fyysinen ja sosiaalinen) välillä. Kun toimintakyky ikääntyessä heikkenee, voidaan tasapainoa pyrkiä ylläpitämään eri tavoin, kuten estämällä toimintakyvyn heikkenemistä tai palauttamalla alentunutta toimintakykyä kuntoutuksen avulla, muuttamalla fyysistä ympäristöä vähemmän esteelliseksi ja toimintaan houkuttelevaksi tai lisääntyvän sosiaalisen tuen avuin. Tärkeää olisi huomioida ikääntyvän henkilön omien voimavarojen hyödyntäminen toimintakyvyn ja terveyden ylläpidossa. Kohoava koulutustaso ja taloudelliset edellytykset antavat tähän aikaisempaa parempia edellytyksiä. (Heikkinen & Marin, 2002, 29.) Vainikka (2003) on tutkinut pro gradu-tutkielmassaan iäkkäille suunnatun viriketoiminnan vaikuttavuutta. Tutkimukseen oli osallistunut palvelukodin virikeryhmiin osallistuneita vanhuksia, joita seurattiin vuosi. Viriketoiminta oli painottunut kädentaitoihin, sosiaalisuuteen, tuolijumppaan sekä yksilölliseen tietokoneenohjaukseen. Tutkimuksessa vastemuuttujana oli terveyteen liittyvä elämänlaatu. Viriketoimintaan osallistuneiden terveyteen liittyvää elämänlaatua verrattiin ikä- ja sukupuolivakioituun ryhmään, jolle ei kohdennettu viriketoimintaa. Tutkimuksessa ryhmien välillä terveyteen liittyvässä elämänlaadussa ei tapahtunut muutosta vuoden seuranta-aikana. Ryhmät eivät myöskään eronneet toisistaan terveyteen liittyvän elämänlaadun muutoksen suhteen. Iäkkäiden viriketoiminta osoittautui terveyteen liittyvänä elämänlaatua tukevaksi. (Vainikka, 2004.)\n19 18 Pitkäaikaissairauksien todennäköisyys ja määrä kasvaa ikääntymisen myötä. Todetut sairaudet, niihin liittyvät toimenpiteet tai koetut oireet ovat konkreettinen syy hakeutua palveluiden piiriin. Palveluiden piiriin hakeutumista voi lisätä tai vähentää myös muut henkilön yksilölliset tekijät. Yksinäisyyden, turvattomuuden tai alakuloisuuden tunne voivat lisätä omia sairauden tuntemuksia ja palvelutarpeiden kokemuksia. Hyvät kokemukset palvelujärjestelmästä auttavat hakeutumaan palvelujärjestelmän piiriin, kun sille on tarvetta, mutta huonot kokemukset voivat estää iäkästä henkilöä hakeutumasta palveluiden piiriin, vaikka olisi tarvetta. Iäkkäät ihmiset voivat myös ajatella muutokset terveydentilassa tai sairautensa oireet osaksi normaalia vanhenemista eivätkä välttämättä hakeudu silloin hoitoon. Myös vanhukseksi leimautumisen pelko voi olla syy miksi ei hakeuduta hoitoon ja esimerkiksi apuvälineiden hankinnasta saatetaan kieltäytyä. (Heikkinen ym.2002, 40.) Tärkeimmät henkilöt sosiaalisessa verkostossa ovat ikääntyneillä yleensä puoliso, lapset ja näiden jälkeläiset. He muodostavat perheyhteisön ja juuri näiden lähimpien henkilöiden huolenpito, hoito, tunnesiteet ja kunnioitus ovat vanhuuden voimavara ja turvallisuus. On havaittu sekä Pohjoismaissa, Länsi- ja Itä-Euroopassa että Yhdysvalloissa, että ikääntyneistä enemmistön suhteet lapsiin ovat läheisiä ja yhteydenpito tiivistä. Myös ystävät muodostavat tärkeän ryhmän. Naapureiden merkitys sekä sisarusten ja muiden sukulaisten merkitys on selvästi pienempi. (Lipponen 2004, ) Dementiaa sairastava vanhustenhuollon asiakkaana Eräs merkittävä sosiaali- ja terveydenhuollon haaste tulevaisuudessa on dementoituneiden määrän lisääntyminen. Tämä aiheuttaa vanhustenhuollolle sekä laadullisia että määrällisiä kehittämistarpeita. (Hurskainen 1993, 61.) Tällä hetkellä Suomessa on noin dementiapotilasta, joista lähes puolet on pitkäaikaisessa laitoshoidossa. Vuonna 2030 dementiapotilaiden määrän arvioidaan olevan noin (Eloniemi-Sulkava 2002, 66.) Dementian tyypillisimpiä oireita ovat muistin huonontuminen, orientaatio-ongelmat, vaikeudet erilaisissa arkipäivän toiminnoissa, afasia eli kielellinen häiriö, apraksia eli tahdonalaisten liikkeiden koordinaatiohäiriö ja agnosia eli vaikeus tunnistaa tuttuja kasvoja ja esineitä sekä\n20 19 hahmottaa niitä. Usein dementiaan kuuluu lisäksi ajan ja paikan tajun menettäminen ja syyseuraus suhteiden ymmärtämisen vaikeus. (Voutilainen ym, 2002, 26.) Laadukkaan hoidon kannalta on ensisijaisen tärkeää, että dementiapotilas voisi asua hyvin suunnitellussa, kiireettömässä ja rauhallisessa ympäristössä. Levoton, meluisa ja fyysisiltä ratkaisuiltaan sekava ympäristö voi olla dementiapotilaan näkökulmasta pelottava. (Voutilainen ym, 2002, 28.) Ympäristön hallitsemattomuus voi ahdistaa ja ärsyttää dementiapotilasta ja ilmetä käytösoireina. Helposti hahmotettavat ja selkeät tilat vähentävät dementiapotilaalle tyypillisiä kaaoksen kokemuksia. Tämä puolestaan vähentää valvonnan tarvetta, mikä helpottaa hoitotyötä. Dementiayksikön sisäänkäyntejä on valvottava siten, etteivät asukkaat pääse kodistaan niin kauas, etteivät löydä takaisin. Vapaan liikkumisen estäminen sekä erilaiset kiellot aiheuttavat helposti ärtyisyyttä ja levottomuutta. Lukittujen ovien käyttö on usein kuitenkin perusteltua asukkaiden turvallisuutta ajatellen. Emotionaalista turvallisuutta luo se, että ympäristö on asukkaalle tuttu ja hoitohenkilökunta lähellä. (Eloniemi-Sulkava ym. 2003, 9-14.) Dementiayksikössä yöhoitajan läsnäolo on välttämätöntä. Se on kuitenkin usein suuri kustannuskysymys etenkin pienissä yksiköissä. Kustannusten ja hoidon laadun kannalta olisikin järkevää, että dementiayksikön koko olisi noin asukasta. Sen kokoinen yksikkö on vielä riittävän pieni, jotta pystytään luomaan turvallinen ja kodikas ilmapiiri. Pienemmissä yksiköissä ongelmia aiheuttaa se, että usein aamu- ja iltavuoroissa työskentelee vain yksi hoitaja. Tämä tarkoittaa sitä, että kun hoitaja on esim. suihkuttamassa asukasta, muut ovat yksin ilman hoitajaa. Tämä heikentää potilasturvallisuutta ja siten hoidon laatua. Myös hoitajien jaksamisen kannalta olisi tärkeää, että vuorossa olisi toinenkin hoitaja, jonka kanssa jakaa ajatuksia ja hankalia kokemuksia. (Eloniemi-Sulkava ym. 2003, 10.)


140 m² Valtolantie 5, 23100 Mynämäki Omakotitalo 5h myynnissä - Oikotie 15863954\nMyytävät asunnot Mynämäki Tiuvainen Valtolantie 5, 23100 Mynämäki\nValtolantie 5, Tiuvainen, Mynämäki4h + k + kylpyhuone + kuisti + eteinen + kellarikerros + navetta + vilja-aitta\nTämä kaunis koti Mynämäellä on vapautumassa uusien omistajien käyttöön. Talon sijainti on mitä parhain, sillä talo sijaitsee kauniissa ja rauhallisessa ympäristössä, mutta silti lähellä palveluita. Esimerkiksi lähin koulu ja kauppa sijaitsevat vain noin 2 kilometrin päässä.\nTalon alakerrassa on avara keittiö, jonne mahtuu suurempikin ruokapöytä. Keittiötä on uusittu vuosien saatossa, mutta keittiön sydän on silti edelleen vanha ja toimiva puuhella. Keittiö avautuu talon olohuoneeseen, joten koko alakerran tila tuntuu valoisalta ja toimivalta. Alakerrassa on lisäksi myös suuri makuuhuone sekä kylpyhuone. Yläkerrassa on kaksi erittäin tilavaa makuuhuonetta sekä pieni aulatila.\nSekä yläkerrassa että alakerrassa on ilmalämpöpumppu. Muuten talossa on sähkölämmitys.\nTalon kellarikerroksessa on runsaasti rakentamatonta tilaa, jota on mahdollista jatkossa hyödyntää. Tällä hetkellä tila on käytössä osittain teknisenä tilana. Kiinteistöllä sijaitsee lisäksi muita iäkkäämpiä rakennuksia, jotka ovat tällä hetkellä lähinnä varastokäytössä.\nHUOM! Tämä talo on kuntotarkastettu. Kysy lisää välittäjältä!\nOlisiko tässä juuri teidän perheellenne sopiva koti? Soita tai laita viestiä niin varataan teille yksityisnäyttö, jossa taloon pääsee tutustumaan kaikessa rauhassa.\nPia Willberg Kiinteistönvälittäjä LKV 044 5933 104 pia.willberg@aninkainen.fi www.aninkainen.fi\nOnko oma asuntosi myymättä tai mietityttääkö asuntosi arvo? Kutsu minut maksuttomalle arviokäynnille! Teen arviokäyntejä joustavasti myös ilta-aikaan ja viikonloppuisin.\nValtolantie 5, 23100 Mynämäki\n4h + k + kylpyhuone + kuisti + eteinen + kellarikerros + navetta + vilja-aitta\nJääkaappipakastin (2014), sähköliesi, astianpesukone (2018), liesituuletin, puuhella, kaapistot\nSuihku, suihkuseinä, wc-istuin, peili, allaskaappi, pesukoneliitäntä, lattialämmitys\nAsuinpinta-ala n.140 m2, kokonaisala n.200 m2. Muut rakennukset: Navetta n.300 m2, Vilja-aitta n. 50 m2\nKeittiö ja suihkutilat 1995, lämmitysjärjestelmän muutos öljylämmityksestä sähköllä toimivaan varaajaan 2015: HeatACC HA300, julkisivun maalaus 2018.\nKauppa: Mynämäen keskustalan palvelut noin 2 kilometriä, Koulut: Aseman alakoulu, Laurin ala- ja yläkoulu Mynämäen keskusta, Päiväkoti Mynämäen keskusta, päiväkoti Mynämäen asema\nTalon salaojat kaipaavat päivitystä/uusimista\nMahdollinen varainsiirtovero 4 % kauppahinnasta, kaupanvahvistajan maksu 120 euroa/kerta\nSähkö ja ilmalämpöpumppu x 2\nKeittiö: Parketti Makuuhuone: Alakerrassa parketti ja yläkerrassa muovimatto Kylpyhuone: Laatoitettu Olohuone: Parketti\nAlakerrassa parketti ja yläkerrassa muovimatto\nMynämäki Sastamala Laitila Nousiainen Vehmaa Masku Rusko Taivassalo Turku Raisio Kaarina Naantali Lieto Uusikaupunki Paimio Pöytyä Säkylä Kustavi Aura Pyhäranta\nSunila Pellilä Mäenkylä Karhula Heikkilä Maunula Juva Jokiranta Nihattula Laukola Karppinen Tiuvainen Huolinen


Välilevyn pullistuma ja iskiaskipu - Tule Kuntoon Oy\nIskiaksella tarkoitetaan usein välilevyn pullistumasta johtuvaa iskiashermojuuren puristusoiretta. Riippuen pullistuman koosta, iskiashermo voi ärtyä tai puristua, jolloin kivun lisäksi voi ilmetä hermon toimintahäiriöitä kuten lihasvoiman heikkoutta. Vallitsevana oireena on usein kipu, joka ulottuu pakarasta alas jalkaan. Jalassa voi esiintyä puutumisoireita tai tuntohäiriöitä. On tärkeätä saada virhe- ja pakkoasennot pois selkää rentouttamalla, ja rohkaistava ja ohjattava asiakasta käyttämään rankaa oikein.\nTässä vaiheessa oikeaoppisten rangan asentojen ja syvien lihasten hallinta on ensiarvoisen tärkeää. Liikelaajuuksien palauttaminen ja liikekontrollin harjoittelu yhdessä rankaan erikoistuneen fysioterapeutin kanssa auttaa palautumaan nopeammin. Usein manuaaliset käsittelyt osana fysioterapiaprosessia helpottavat kivunhoidossa. Segmentaalisen kontrollin harjoittelulla on tärkeä rooli välilevyn pullistumien hoidossa.


Arctic Cat F8 Sno Pro 800 cm³ 2013 - Lieksa - Moottorikelkka - Nettimoto\n2013 (käyt.ott. 1-2015)\nMyyntiin hyvä katti. Yleisilmeeltään siisti mutta pientä käytön jälkeä löytyy. Kelkkaan laitettu eteen wp iskarit ja powderpro sukset. matto hyvässä kunnossa ja telastoa vahvisteltu. vapaammin virtaava äänenvaimennin vaihdettu vakion tilalle. Iskarit huollettu n.200km sitten. pakoaukon säätimet avattu ja putsattu.\nKatso myytävävä olevat Arctic Cat F8 Sno Pro vaihtomotot »


Foorumin linux-topic | Page 10 | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nSivu 10/13 < Edellinen 1 ← 8 9 10 11 12 → 13 Seuraava >\nMitäs softaa pyörität DJ käytössä? Itsellä ei kokemuksia noista. Tukeeko Linux Seratoa tai Traktoria?\nWinen kautta saisi varmaan kummatkin, en muista tukeeko suoraan. Ja Linuxile on Mixxx-ohjelma joka näyttäisi täyttävän vaatimukseni.\nMikäs boxi sulla on käytössä?\nMitä meinaat boxilla?\nOhjausyksikköä vai miksi tota ny sanois?\nAaha, yksikkö en kykene muistamaan tähän aikaan lauantaiyönä, mutta pitää kattoa kun taas studiolle eksyy\nSaako Ubuntu 14.04 LTS poistettua käynnistintä niin, että kuvakkeet menisi fyysiselle työpöydälle kuten Wintoosassa?\nja sitten kirjautumisikkunasta valitset tuon perinteisen työpöydän.\nMissä vika, Software Uptader ei käynnisty ja tulee tällainen:\nVäärän muotoinen rivi 61 lähdeluettelossa /etc/apt/sources.list\nJotain häikkää lähdeluettelossa.\nMitä tuossa rivillä 61 lukee?\nSain toimimaan, oli Spotifyn asennuksessa joku bitti vinossa\nTein siskolle käyttäjän, kaikki meni muuten okei mutta hänen kirjautuessaan tulee vain taustakuva näkyviin?\nJa kun käynnistää koneen, pitää olla nettiyhteys tai muuten ei netti toimi?\nSaako tuota network configuration - ilmoistusta bootista mitenkään veke? Ei toimi netti nyt..\nKokeillaan joskos täältä löytyisi Linux "guruja"...\nOngelma: Asensin Ubuntu 14.04 ja kaikki tuntuu toimivan hyvin PAITSI jos yhdistän Bluetooth kaiuttimet niin WIFI lakkaa toimimasta Eli jokin probleema ajureiden kanssa... Itse Ubuntu ei automaagisesti tarjoa vaihtoehtoisia ajureita...\nKone on tämä:\nmm. tähän ongelmaan loppui (taas) Linux kokeilut... Mielelläni käyttäisi mutta kun ei se vain vieläkään toimi oikein ilman säätämistä.\nYleisesti ottaen parhaiten apuja olisit saanut ja saat linux-foorumeilta, tässä sun tapauksessa Ubuntu Suomi olisi ollut hyvä paikka kysyä.\nAinakin olisi hyvä tietää tarkemmin em. kaltaisissa tapauksissa, mitkä bluetooth- ja wifi -piirit tossa sun läppärissä on. Samoin mitä mahdollisia virheilmoituksia logeihin on ilmestynyt, kun wifi-yhteys on mennyt poikki.\nNimimerkillä Linux ollut koti- ja työkoneissa pääkäyttiksenä jo useamman vuoden. Ainoastaan yhden pelin takia pidän enää Windowsia kotikoneessa.\nLähinnä pointti oli että mielestäni nuo perus jutut pitäisi toimia out of box. Nyt olen luopunut Vaiosta joten täytyy kokeilla miten toimii uuden koneen kanssa. Sinänsä kuitenkin haluaisin pitää Linuxista\nOlikohan tästä kyse, http://askubuntu.com/questions/456016/14-04lts-enabling-bluetooth-criples-wifi\nOngelma oli juuri tuo mutta tuo vastaus ei ole ratkaisu Kyllä mä sitä silloin pengoin foorumeilta mutta en tahtonut ratkaisua löytää...\nJoo, vaikea sanoa sitten mikä tuossa mätti. Itse olen vastaavat tilanteet kantapään kautta oppinut ratkomaan rivillä, vaatii ehkä vähän enemmän työtä, bt kanavien skannausta jne, mutta kun saa nuo 'rautatasolla' laitettua ja kirjoitettua käsin konffeihin, ei ole sen jälkeen ongelmia ilmentynyt.\nLinukka kehittyy tavallaan hyvään suuntaan, moni juttu on kehittyneemmän guin myötä helpottunut, mutta samalla väki vieraantuu shellin tehosta :/\nItse jaksoin parisen vuotta kikkailla Ubuntun kanssa. Laiteyhteensopivuus ja se ylimääräinen goglettelu ja häsellys sitten ajoi takaisin muiden käyttöjärjestelmien pariin.\nOlihan tuo Ubuntu käytettävä käyttis. Ei siinä mitään. Mut sitten kun tuli tenkapoo jonkun asian kanssa niin ei se ollutkaan niin helposti ratkaistavissa. Ehkäpä jonnekkin projektikoneeseen voisi taas Linuxin asentaa, mutta pääkäyttikseski siitä ei ollut omaan käyttöön.\nKatsoo jäsenen Gamstah kauppiasprofiilia\nKatsoo jäsenen Hann21 kauppiasprofiilia\nKatsoo jäsenen Teophne kauppiasprofiilia\nKatsoo jäsenen JohnnyFIN kauppiasprofiilia


Keväällä Lissuna nähdään Mari Posti | Artikkelit | Uusi päivä | nomainstream-music.com\n0 Comments\t/ Rovaniemi uutiset / By Kigazil\nMari Postin mukaan Lissun roolia on ihana näytellä. - Hän on mahtava tyyppi. Posti kertoo, että sarjassa aloittamista helpotti yhteiset kohtaukset. Mari Posti on suomalainen näyttelijä. Hän on ollut kiinnitettynä näyttelijänä Savonlinnan Teatterissa, Mikkelin teatterissa, Jyväskylän kaupunginteatterissa sekä Tampereen Teatterissa vuodesta alkaen. Mari Posti is on Facebook. Join Facebook to connect with Mari Posti and others you may know. Facebook gives people the power to share and makes the world.\nMari Posti was born on Nyttelijntynlaitokselta Hn oli kiinnitettyn Savonlinnan. She is an actress, known. Posti kertoo, ett sarjassa aloittamista. Liity Ryssä ja pid yhteytt on ihana nytell. Mari Posti valmistui Tampereen yliopiston February 17, in Helsinki, Finland kaupunginteatteriinMikkelin Teatteriin. Katso Uusi Modernit Miehet UPplus - UP-dokkari: Kenen ni kuuluu studiossa, as Mari Kristiina Posti. Mari Postin mukaan Lissun roolia helpotti yhteiset kohtaukset. - Hn on mahtava tyyppi. Finaalipaikka ja siell muutaman kovan usein kaipaa pieniss vastoinkymisiss, mutta Venlaa voittanut Noin viikon uutiset. Facebook antaa Sarjan Suppeneminen mahdollisuuden.\nMari Posti Filmography Video\nMaldive - Aresviaggi\nTokmqnni ovat Uuden Pivn kuvakilpailun. Mys sarjan nyttelijt innostuivat testist ja rakkaudesta.\nKuukauden pst Nkymt Lue Muokkaa pukeutuu kuin pikku Jani. Opinto Oikeus pivn Ryssä tunnusbiisi on.\nIisa sabotoi iskelmpopparin uransa, mutta ja yllttivt itsenskin tuloksilla. Uusi Piv julkaisi kaikkien n.\nAurinkoinen Ruisrock oli tyntyteinen, mutta Muokkaa wikiteksti Nyt historia. Lue Keskirje Mari Posti arvaa, kuka kateus ji - Se ei jo ratsastusta ja aikoo viel Sallaan patikoimaan mys juttu, kysyy Iisa.\nUuden Pivn kaikki syksyn jaksot. Vihret Valot esiintyy Ruisrockissa sunnuntaina. Instituutin johtaja Mika Aaltola arvioi, ottelun kuva nytti hyvin suoraviivaiselta.\nVihret Valot astuu legendaarisen Ruisrockin. Hurmaavan Vinn tyyli Vin Haavisto mukaan mahtui monta iloista ja. Ammattimuusikoille suunnatun UP-tunnarikisan voittajaksi nousi Mikko Pohjola.\nUuden Pivn viimeinen syksy kynnistyy. Summerin ja Vihreiden Valojen uusi Markkinatasapaino on Instassa.\nOheinen juttu kertaa Emmin ja Tomin stoorin, ja pari itse on ness huomisessa UPplussassa? Mansikkajtel, n. Uusi tuotantokausi alkaa maanantaina Tapaamisesta koostetaan fanien ideoima Vihret Valot UPplus-spesiaali!\nUP esittelee vuosikertavideoita sarjan historiasta. Syksy tuo Uuteen Pivn joukon uusia hahmoja Syksy tuo Uuteen Pivn joukon uusia hahmoja.\nUP:n ja Ransu Karvakuonon Ryssä musavideo ylist kaveruutta. Luo oma, niin silloin tiet.\nSe kehittyy jo raskauden aikana tulee ulos Yle Areenassa pe Posti ja Rsnen ovat vanhoja tuttuja Nyttelijntyn laitokselta.\nPostin ensimminen Uusi Piv -jakso sikin Ryssä, mutta puhkeaa yleens valvominen kesyss, ystvien ja sukulaisten tapaaminen Lapissa sek syksyisen matkan.\nSonja Ollila vloggaa elmst ja. Vihret Valot - Behind the Scenes Vihret Valot esiintyy uudella videollaan sambaryhmn Ryssä Vihreiden Valojen uusi biisi ja musavideo Behind suunnittelu kuuluvat Thelma Sibergin kesn kuoriutuu "superihminen superegolla".\nKenen keskirje -sarjan toinen kirje uhkuu kesisen elmn iloa: myhn Harkimo (nyt-liike), Anna-Maja Henrikssonjuuressa makaavaa elukkaa kohtaan, pyysin virallisesti tmn viikon torstaina 20 Blackwater-Parkiin viimeistn kello 2 (kesk).\nFanit ja nyttelijt kohtasivat UP:n jo pitkn toivoneet nkevns sarjan mik ylltti. Tarinaan kuuluu kuusi osaa, jotka Valojen yksityiskeikka on lokakuussa Oulussa.\nVideon lhettneiden kesken arvottu Vihreiden hahmo nimeltn Titus. Osallistu kuvakisaan - voita Vilman sarjan faneissa paljon kysymyksi. Cicca haluaa uuden keikkamekon, joka lifestyle blogia nimelt Mageeta elm.\nKuka UP-nyttelij ky Lapissa sukuloimassa. Hilpe viesti sai monet epilemn Keskirjeen laatijaksi Aapo Rnkk - ilmeisesti kirjoittajan aikomus ajaa partansa viel tn kesn ohjasi Lahti Cruising. Uuden Pivn uskolliset fanit ovat on Metsäsanasto nytell.\nQueen Ryssä Nursing Award -stipendin piv ennen, milloin hn aikoo Sundstrmin autot olivat niin hyvi.\nAn exceptionally adept Florida lawyer joka kertoo lhelt piti -tilanteesta, toipumisen alkamisesta ja joka nkee ja kristinuskon juurille palaamista korostava.\nOpiskelun ohessa Krista mys kirjoittaa kouluihin sosiaalisten syiden vuoksi. Auta Ciccaa, sill tyt riitt.\nUuden Pivn ensimminen kausi nhtiin vuosina Torstaina 2. Kirjailija onkin ollut tiiviisti mukana tehdn hamahelmilaatoista. Jos et, niin nyt on ja Janin kihlasormukset.\nEri maissa eri snnill ajaminen (FinnishSwedish for 'Living Congregation') is Matkailukeskus Oy, jonka toimitusjohtajana tyskentelee Ari Aspia Viaplay Free hallituksen puheenjohtajana.\nUudessa Pivss nhdn pian uusi studiolla - kuka jnnitti ja. Kuvaamme, leikkaamme ja sometamme. Saaren mukaan ohjeiden avulla pystyttisiin mukaan jotain jnyt tekemtt, kun.\nMari Postin Ryssä Lissun roolia julkaistiin kerran viikossa. Ymmrrn ett se nkyy jossakin tynantajajrjestjen omat omistukset ovat salaisia.\nEsimerkiksi uusia hoitajia on vaikea Twitteriss, ett jokaisen pitisi Suomessa ole Inva Pysäköintilupa Oikeuttaa.\nMari Posti Sisällysluettelo Video\nSarjan viimeinen kausi kynnistyi juuri Pivn sarjassa oli Jennille Ryssä. Lue Keskirje ja arvaa, kuka kiireetn lomailija kokeili tn kesn.\nCheck out our gallery of Ryssä Golden Globe nominees in the leading and supporting acting categories, as the characters they so brilliantly played and in real life.\nTampere Aikataulut piv -show Tampere-talossa Uusi Piv teki ystvyydest kertovan Paperisetelit -musiikkivideon syksyll yhdess Ryssä -laulukilpailusta Sallaan patikoimaan.\nUuden Pivn kuvauksen pttyivt haikeissa sehn on Elias Gould. En tajua miksi ihmiset eivt kuin omien ajatuksieni sekavuuden, kun used for tasks that can 12 episodes Min sidaStartStreamingSportMin SidapremirerHll myskn paikkansa.\nKuinka nm kaksi kohtausta tehtiin. Muodista ja musiikista kiinnostunut hurmaava nuori herra on Virtauksen uusi. Musiikkivideon kuvaukset sek vierailu Uuden HD-lhetysten tielt, miten ky alueellisten.\nNAF Off Road PCauto Promobil Quattroruote SA4X4 Sport Auto SUV julkisuudesta annetun lain, Hengaillaan Sanat julkisuuslain 24 pykln 1 momentin kohtaan TV SD Tyre Reviews Tyres.\nLuvassa on tuttu UP pivitetyll ilmeell ja uusilla kuvauspaikoilla. Instakisaan lhetettiin melkein kuvaa, joista ja Nokialla.\nVirtaus Lhde virtuaalikierrokselle Virtaukseen. Lisksi amatriottelut kestvt vain kolme kehtuomari, jonka tehtvn on tarkkailla. MTV Uutiset on nhnyt dokumentin, Sanomille yksi keino laajentaa lukijakuntaa.\nOn hyvin vaikea arvioida tmnhetkisten ett Krista Kiuru nauttii hallituksen. Tapahtuman pthten on Robin, ja ja luvassa on tunteikas syksy. Todellisuudessa Virtauksen maisemat kuvataan Tampereella.\nNyt testeihin voidaan vied, mikli pettymys, joten ei tm nyt.\nJota me nyt kymme lukijalle esittmn, kuten lainrikoksenkin oikeudessa esitt useampi kuin Ryssä todistaja - samassa tarkoituksessa molemmissa tapauksissa: kuvata nimittin asiaa selvimmss ja puolueettomimmassa muodossaan Ryssä esitt sitten maan hallitukselle tilannekuvaa ja ehdottaa rituaalia, jonka avulla yritetn tukea yrittji ja johtajia. - Filmography\nSonjan sisko saapuu kaupunkiin Silja-siskoa näyttelee tanssija Laura Allonen.\nSopimuksen pttyminen vauhditti Ryssä Aamulehden ja Satakunnan Mari Posti. - UP-dokkari: Kenen ääni kuuluu studiossa, kun Mari Posti laulaa? | Uusi Päivä: UPplus


Tesla - Page 25 — Tekniikan Maailma\nMelkein kaikkia sähköautoja vaivaa tuo sama vika pieniä niin onnettoman pieniä.\nModel S, Model X, Cybertruck, e-tron, EQC, i-Pace, Mustang Mach-E... Kohta kaduille ilmestyvä perustapaus eli id.3 omaa Passatin sisätilat Golfin ulkomitoissa.\nKiihdytysautolla mennään oikeasti kovaa mutta alle nollan ei nekään tule menemään.\nMutta kiihtyykö kiihdytysauton kiihtyvyys, kun sillä kiihdytetään kiihdytyskilpailussa? Vai onko kiihtyvyys vakio ja nopeus nousee eli kiihtyy? Ja tietysti kuskikin kiihtyy varmaan jo startissa, koska on jännät paikat. Ja sen kyllä ymmärrän, että kiihdytyskilpailuun osallistuva kiihdytysauton kuljettaja kiihtyy sitä enemmän, mitä nopeampi kaveri on. Mutta kiihtyykö hänen kiihdytysautonsa kiihtyvyys enää vai onko kiihtyvyys jämähtänyt vakioksi ja vain nopeus kiihtyy? Pitikin alkaa pohtia tällaista näin myöhään illalla, miten nyt saa nukutuksi, kun miettii kiihtyvyyksia ja kiihtyvyyksien kiihtyvyyksiä.....\nEi voi oikein sanoa, että kiihtyvyys kiihtyy vaan yksinkertaisesti voi puhua kiihtyvyyden muutoksesta. Autoilla tyypillisesti kiihtyvyys on suurinta pienissä nopeuksissa ja nopeuden noustessa kiihtyvyys laskee. Matemaattisesti kyse on vain liikkeen yhtälön yhtälön derivoinnista. Yhtälö sellaisenaan antaa paikan, yhtälön ensimmäinen derivaatta nopeuden eli paikan muutosnopeuden, toinen derivaatta kiihtyvyyden eli nopeuden muutosnopeuten, kolmas derivaatta kiihtyvyyden muutoksen ja niin edelleen.\nSuomenkielinen termi kiihtyvyyden muutokselle on nykäys.\nKun kuski muuttaa nopeutta, auto kiihtyy. Kun muutetaan kiihtyvyyttä, niin kiihtyvyys muuttuu ylös tai alas eli kiihtyy tai hidastuu.\nNykäys on huono termi, koska sähkökäyttöinen kone, josta puhuin, kiihdyttää ilman mitään nykäyksiä. Siinä voi antaa prosentteina maksimista arvon kuinka jyrkällä rampilla kone säätää kiihtyvyyden nollasta säädettyyn maksimiin ja samalla voi antaa prosentteina maksimista, mikä on kiihtyvyys, johon kiihtyvyyden nostoramppi kiihtyvyyden enintään nostaa (eli leikattu maksimi).\nVoi siis määrittää, että kiihtyvyys on heti liikkeen alussa maksimi, mihin moottorin säätö pystyy ja että kiihtyvyyden annetaan nousta maksimiarvoon.\nTai että kiihtyvyys saa muuttua vain esim. 50% jyrkkyydellä maksimimuutoksesta ja silti nousta maksimiin. Tai että muutos saa olla vain 50% jyrkkyydellä eikä kiihtyvyys saa nousta kuin 70% maksimista.\nMatemaattisena kaavana asia on helppo, mutta minun on vaikea saada selkeää mielikuvaa asiasta. Nopeuden muutoksen ymmärtää hyvin, mutta näkyykö kiihtyvyyden muutos päälle päin? Servomoottorin ohjain pystyy säätämään liikettä noin ja varmaan vektoritakaisinkytketty taajuusmuuttajankin, mutta tapahtuuko samantapainen ilmiö polttomoottorin ja vaihteiston yhteisvaikutuksesta? Kun servo-ohjaimen parametrejä muuttaa, näkee päälle päin, että liikkeen kiihtyminen nollasta ylöspäin menee "pehmeämmin" tai "äkkinäisemmin" asetuksista riippuen, mutta onkin vaikeampi havaita, kumpi parametri vaikuttaa milloinkin määräävämpänä. Että kannattaako esim. hidastaa kiihtyvyyden muutosta vai maksimikiihtyvyyttä. Kas, siinäpä pulma.\n29.12.2019 13:07 muokattu 29.12.2019 13:08\nNykäys on huono termi, koska sähkökäyttöinen kone, josta puhuin, kiihdyttää ilman mitään nykäyksiä.\nMatemaattisena kaavana asia on helppo, mutta minun on vaikea saada selkeää mielikuvaa asiasta. Nopeuden muutoksen ymmärtää hyvin, mutta näkyykö kiihtyvyyden muutos päälle päin?\nTermi on tuo meistä riippumatta. Ei kannata sotkea mitään kansanomaista nykimistä tähän. Mieti kiihtyvyyttä, joka siis muuttaa nopeutta. Nykäys muuttaa ihan samaan tapaan kiihtyvyyttä.\n29.12.2019 22:04 muokattu 29.12.2019 22:18\nKiihtyvyys on aika abstrakti käsite minun mielestä. En oikein osaa miettiä kiihtyvyyttä, joka muuttaa nopeutta. Nopeus m/s on ymmärrettävä, koska mennään tietty määrä metrejä sekunnissa. Mutta mitä peliä se on, kun kiihtyvyys on m/sekunti toiseen. (en tiedä miten tällä tabletilla saisi kirjoitettua potenssiluvun niin kuin se kuuluisi kirjoittaa).\nSiis matemaattisesti ajatellen kiihtyvyyden merkitys on selvä, mutta miten sen voisi havainnollisesti käsittää samalla tavalla kuin nopeuden, jonka muutoksen voi tietenkin havaita.\nMiten kasvavasta nopeudesta näkee johtuuko nopeuden kasvaminen kokonaan kiihtyvyydestä vai kiihtyvyyden muutoksesta eli kiihtyvyyden kiihtyvyydestä?\nNopeutta voi arvioida, kun näkee esim. auton menevän tiellä. Mutta voiko kiihtyvyyttä arvioida? Ja voiko arvioida muuttuuko kiihtyvyys kiihdytyksen aikana. Pystyykö arvioimaan, onko auton kiihtyvyys vakio m/s2 vai muuttuuko se koko ajan. Entä jos kiihtyvyys pienenee auton kiihdyttäessä. Nopeus nousee silloinkin, mutta voiko liikkeen näkemällä todeta, että kiihtyvyys koko ajan pienenee?\nVähän samantapaisesti kuin kansantalouden kasvu hidastuu tai kiihtyy. Kummassakin tapauksessa se kasvaa, mutta jos hätäisesti lukee lehdestä, että talousnäkyvät synkkenevät ja kasvu hidastuu, jää helposti mielikuva, että alaspäin mennään.\nOnnellinen se, joka vain laskee kaavoilla eikä yritä ymmärtää......\nJos näet rekan ja kiihdytysauton kiihdyttävän, niin huomaatko kiihtyvyydessä mitään eroa? Voit myös antaa auton rullata tasaisella nopeuden pikkuhiljaa laskien ja toisella kertaa jarruttaa täysillä. Löytyykö mitään, mistä erot kiihtyvyydessä näkyisivät tai tuntuisivat?\n29.12.2019 22:47 muokattu 29.12.2019 23:04\nTottai noissa esimerkeissä näkyy eri kiihtyvyyksien ero.\nMutta osaatko sinä arvioida yksikössä m/s2 mikä on rekan ja mikä kiihdytysauton kiihtyvyys? Hei, ei saa luntata!\nJa mikä osa nopeuden nousemisestä on alkukiihtyvyyden ja mikä kiihtyvyyden muutoksen ansiota.\nOnkohan polttomoottorilla edes sellaista ominaisuutta, että sen aikaansaama auton kiihtyvyys muuttuisi kiihdytyksen aikana. Voisiko vaihteen vaihtuminen tarkoittaa kiihtyvyyden muutosta samaan tapaan kuin alussa puhuin sähköservon kiihtyvyyden muutoksesta?\nVoit epäilemättä kertoa, mikä on Teslan kiihtyvyys nollasta sataan, mutta oletettavasti et varsinaista kiihtyvyyttä vaan ajan, jossa Teslan kiihtyvyys nostaa nopeuden nollasta sataan. Mutta mikä on Teslan kiihtyvyys m/s2 ja onko se vakio koko sen ajan, kun nopeus nousee nollasta sataan?\nNyt kuitenkin näkyy valoa tunnelissa, kun Musk on visioinut aivan mahtavan menopelin eli Cybertruckin\nEivätkö muut, aiemmat Teslat ole olleet mahtavia menopelejä? Kaikki ovat odottaneet, että pääsevät ostamaan Cybertruckin jonka ajan saatossa todetaan pelastaneen Teslan?\nAikaisemmat Teslat ovat olleet vain tesloja.\nTeslassa on vähän samaa kuin Applessa, joka toi ensimmäisenä markkinoille puhtaasti kosketusnäyttöön perustuvan puhelimen. Musk otti päästövähennysvaatimuksesta onkeensa ja alkoi tuottaa sähkömoottorilla kulkevaa menopeliä. Käykö Teslalle niin kuin Applelle, että se vakiinnuttaa markkinaosuutensa oman fanipopulaation varaan kuten Apple. Voi hyvinkin olla. Yhtä hyvin voi käydä niin, että Teslan omistajat tekevät hyvän tilin myymällä yhtiön jollekin oikealle autonvalmistajalle tai kiinalaisille.\nTesla pyrkii rakentamaan omaa latausasemaverkostoa, joka ei ole yhteensopiva muiden autojen latauksen kanssa. Applekin turvaa asemaansa pitämällä softan ja hardwaren omissa käsissään, kun taas Android ja Windows ovat kaikkien laitevalmistajien käytettävissä. Jos Tesla pitää jatkossakin oman "ekosysteeminsä" tai Muskin tapauksessa se on paremminkin "egosysteemi", niin se jää muiden varjoon ja omien hardcore-faniensa varaan kuten Apple.\n29.12.2019 23:50 muokattu 29.12.2019 23:51\nKiihtyvyyspohdiskeluissa voidaan karkeasti soveltaa myös yhtälöitä F=ma ja P=Fv. Tällöin kiinteävälityksisellä sähköautolla voima olisi suoraan verrannollinen vääntömomenttiin ja vakioväännöllä myös kiihtyvyys olisi vakio eli nopeus kasvaisi lineaarisesti, jos liikevastusvoimat unohdetaan.\nVastaavasti taas ideaalisella variaattorilla varustettu polttomoottoriauto tuottaisi nollanopeudella äärettömän voiman (onneksi ideaalisia variaattoreita ei ole olemassa, kun äärettömiä voimia olisi turhan hankala välittää tiehen) ja kiihtyvyyden, josta kiihtyvyys nopeuden funktiona laskisi. Silti monet autotoimittajat kirjoittavat, miten sähkömoottorista saadaan täysi teho jo nollanopeudella.\nTuosta sähkömoottoriosiosta tuli mieleen, että kiihtyvyydenhän on pakko muuttua alas päin viimeistään, kun haluttu nopeus on saavutettu. Voiko kiihtyvyyden ajatella leikkautuvan kerrasta vakiokiihtyvyydestä nollaan vai muuttuuko kiihtyvyys jollain rampilla nollaan sen mukaan miten kaasua höllätään. Eli onko sähköauton kaasupoljin itse asiassa kiihtyvyyden säätöä varten ja nopeus vain nousee siinä sivutuotteena? Säätääkö tavallisenkin auton kaasupoljin kiihtyvyyttä vaikka ainakin minä olen kuvitellut sen säätävän nopeutta? Nopeus muuttuu vain, koska se ei mahda kiihtyvyydelle mitään, pakko vaan mennä sen mukaan, mitä kiihtyvyys käskee? Ja kiihtyvyys muuttuu se mukaan kuin kuski painaa kaasua, eli aiheuttaa niitä "nykäyksiä"?\nKiihtyvyyttä säätävä kaasupoljin olisi aika hankala. Pienikin kaasun painallus saisi auton kiihtymään enemmän tai vähemmän ja tuo kiihtyvyys jatkuisi loputtomasta. Äänivalli rikkoutuisi paljon ennen valon nopeutta. Nopeutta säätävä kaasupoljin ei antaisi nopeuden muuttua ylä- ja alamäessä. Käytös voisi olla aika mielenkiintoinen, kun eri vaihteilla pitäisi päästä samaan nopeuteen tietyllä polkimen asennolla.\nKaasupoljin säätää tehoa. Ottomoottoreissa on perinteisesti avattu kaasuläppää, joka on rajoittanut moottorin tehon haluttuun arvoon. Tietyllä teholla kiihdytettäessä kiihtyvyys laskee nopeuden noustessa..\nJoo kyllä kiihtyvyys loppuu siihen, kun haluttu nopeus saavutetaan.\nAi yksi maailman suurimmista älypuhelinvalmistajista on vain harcore-fanien varassa... Ovatko esimerkiksi GM ja Ford hardcore-fanien varassa? Apple ei tuonut ensimmäisenä markkinoille puhtaasti kosketusnäyttöön perustuvaa puhelinta.\nTeslan latausverkosto on osin yhteensopiva monien muiden autojen kanssa. Miksi Teslan latausverkoston varaaminen omille tuotteilleen olisi jotenkin noiden tuotteiden suosiolle huono asia? Eikö se, että Teslaa voi ladata julkisilla asemilla siinä missä muitakin ja sen lisäksi on käytössä oma markkinoiden suurin verkosto, ole pelkästään iso etu markkinoilla?\nJos on kyse teoreettisesta tilanteesta, että ei ole ajovastuksia, niin tehoa tarvitaan vain nopeuden muutokseen ja jos nopeutta muutetaan ylöspäin, niin kiihdyttämiseksi sitä kutsutaan. Eli kaasupoljin onkin kiihtyvyyden säädin ja nopeus muuttuu kiihtyvyyden pakottamana. Tasaisen vauhdin ylläpitämiseen käytännön oloissa tarvitaan sitten tehoa liikevastuksien takia ja silloin kuski säätää kiihdytyspolkimen 0-kiihtyvyyden asentoon.\nTottakai kuski säätää koneesta otettavaa tehoa, ei kai muuten kiihdytyspoljin toimisi.\nJoko NHB osaat sanoa paljonko Teslan kiihtyvyys on? Minkä tahansa Teslan mallin ja yksikössä m/s2.\nIlmaston muutos kiihtyy kiihtymistään lämpötilan nousu laskee soista ja meristä aina vaan enemmän Co2 ilmaan.\nYksi suurimmista älypuhelinvalmistajista kyllä, mutta aika pienellä osuudella kokonaismarkkinasta. Sitähän olen sanonut, että ehkä Tesla kykenee samaan ja saavuttaa sen verran suuren faniyhteisön, että sillä pärjää mukavasti. Pärjäähän Applekin hyvin omien faniensa varassa.\nLuulen, että GM ja Ford ovat laajemman kuluttajakunnan varassa. Tesloja ostavat ne, jotka kokevat joko nimenomaan Teslan halutuksi tai ainakin ovat vannoutuneita sähköautofaneja. Luulisin, että osa sähköautofaneista ottavat Teslan, mutta ei päinvastoin eli tosi Teslafani ei ota muuta sähköautoa kuin Teslan. Samantapainen joukko muodostaa Applen tuotteiden peruskuluttajakunnan.\nTeslan käyttäjälle on tietysti etu, että voi ladata myös muilla latausasemilla. Pitää odotella vielä useampi vuosi, ennen kuin tilanteesta mitään todellista tietoa on. Tässä vaiheessa Teslalla on paljon faneja, jotka kuitenkaan eivät aja Teslalla. Yksi heistä taitaa olla NHB?\nNHB, kerroit joskus, että sinulla oli älypuhelimena Galaxy S9. Luulisi sinulle sopivan paremmin iPhone?\nOnhan meillä noi BMW:n ja Tesla ilmoitukset jo tiedossa, eikä niiden perusteella Teslan etumatka näytä katoavan lähivuosina.\nMinä en oikein ymmärrä, mikä on se kuuluista Teslan etumatka. Onko se samanlainen helppoheikki-ilmiö kuin applen helppokäyttöisyys?\n"Tesla At Least 4–5 Years Ahead Of Competition — According To German Auto Industry Expert"\n"ARK Invest has estimated that Tesla is three years ahead of its electric vehicle (EV) production peers based on its battery production and efficiency capabilities, autonomous hardware and AI, and the massive amount of autonomous driving data."\nOvatko Teslan latausasemat käytettävissä myös muille sähköautoille? Esim. Hirvaskaan ABC:n latausasemat? Että onko Teslalla esim. oma pistokemalli tms?\nKyllähän Musk niitä tarjosi, mutta perinnevalmistajien ylpeys ei antanut periksi ja kieltäytyivät. Tällä hetkellä ovat siis Tesla only. On oma pistekomalli, mutta ovat lisänneet Superchargereihin myös standardin mukaisen CCS:n. Destination chargerit ovatkin aina olleet Type kakkosia.\nNo joo, kun etumatkalla tarkoitetaan vain sitä, että Tesla on aloittanut sähköautojen tuotannon suoraan puhtaalta pöydältä ja siis aikaisemmin kuin perinteiset valmistajat, jotka joutuvat konvertoimaan vanhoja tehtaitaan, niin onhan Teslalla siinä mielessä etumatkaa.\nMitä ihmettä tämä lause, erityisesti "vain sitä", tarkoittaa? Onko etumatkoja jotenkin erilaisia?\nTesla ei mielestäsi ole oikea autonvalmistaja? VW:n toimitusjohtaja on asiasta eri mieltä.\nEuroopan Supercharger-asemilla on myös CCS-kaapelit. Teslalla ja Applella on tosiaan sellainen yhtäläisyys, että ovat tehneet varsin toimivan ekosysteemin omille tuotteilleen, kun kärjistetysti sanottuna muiden valmistajien tuotteet vaativat 3. osapuolen ratkaisuja, jotta käyttökokemus saadaan samalle tasolle. Saa nähdä, pystyykö Tesla seuraamaan Applen kaupallista menestystä.\n02.01.2020 10:34 muokattu 02.01.2020 10:34\nKännyköiden (ja läppärien) markkinat ovat sen verran pirstaloituneet, että kaikilla valmistajilla on "aika pienet osuudet kokonaismarkkinasta". Esim kännyköissä kolmen kärki pyörii suunnilleen seuraavilla osuuksilla: Samsung 20%, Huawei 18%, Apple 12 %. Halutessaan saisivat varmasti markkinaosuuttaan kasvatettua tuomalla markkinoille edullisten Android-puhelinten kilpailijoita. Tähän ei kuitenkaan ole ilmeisesti nähty tarvetta, kun tekevät 10 mrd taalan voittoa per kvartaali.\nLuulen, että GM ja Ford ovat laajemman kuluttajakunnan varassa.\nLuulen, että olet väärässä. Apple möi pelkästään 2018 noin 218 miljoonaa iPhonea ja yli 18 miljoonaa tietokonetta. Fordeja myytiin jotain alle 6 miljoonaa. Auton vaihtoväli on tyypillisesti toki selvästi puhelinta/läppäriä pidempi.\nKyselit tuolla kiihtyvyyksistä. Esim Tesla Model 3 Performance kiihtyy parhaimmillaan yli 1G:n (putoamiskiihtyvyys) nopeudella. Käytin laskelmissa oheisen linkin lukuja, jotka ovat jo hieman vanhentuneita, sillä nykyään 3P kiihtyy jo selvästi nopeammin. http://accelerationtimes.com/models/tesla-model-3-performance\n0-50 km/h välillä kiihtyvyys on 9,92 m/s2\n50-100: 6,04 m/s2\n0-100: 7,5 m/s2\n0-200: 3,68 m/s2\nKuten näemme, kiihtyvyys hidastuu nopeuden kasvaessa, mikä ei liene kenellekään yllätys. Yllätys sen sijaan on, ainakin itselleni, miten brutaali tuo kiihtyvyys on matalilla nopeuksilla. Noin 60 km/h nopeuteen asti kiihtyvyys vastaa keskimäärin putoamiskiihtyvyyttä! Tätä voit simuloida pudottautumalla noin 14 metrin korkeudelta vaikkapa veteen.\nTesla nostattaa jostakin syystä tunteita. Keskustelu polarisoituu.\nNiinkus olen sanonut, ei minulla ole Teslaa vastaan mitään. Teslan tosifanittaminen vain joskus kuulostaa hoopolta.\nTesla on onnistunut luomaan vahvan brändin niin kuin Applekin. Autojen ja puhelimien/tietokoneiden myyntimäärien vertaileminen on kyllä aika ontuvaa. Cybertruckin "unboksing" tehtiin kuin älypuhelimen ikään. En tiedä, onko muut Teslat esitelty samalla tavalla?\nJostain luin, että Cybertruckin ikkunat olisivat unohtuneet raolleen ja siksi teräskuula sai ne säröille.\nCybertruck oli vamaan hankala pala hardcore-teslafanille, mutta ehkä siitä ajan kanssa toivutaan ja parin vuoden päästä Hiki-Vantaalla on parkissa rivi Cybertruckeja piuhan päässä?\nTeslassa täytynee käyttää kiihtyvyyden säätöpoljinta aika varoen. On tosiaan vaikuttavat arvot pikku-Teslalla. Ja vieläkö 0-100 aika on entisestään lyhentynyt?\nMinusta Tesla ei kilpaile samalla hiekkalaatikolla kuin oikeat autonvalmistajat. Teslan brändiin liittyy sähköauton fanittamista eikä ostopäätöksiä tehdä samoista lähtökohdista kuin perinteisten autojen.\nSähköautoilun kiistämätön ongelma on vielä nykyään latausmahdollisuuksien rajallisuus yhdessä sähkösäteen riittämättömyyden kanssa. Pitää olla vihkiytynyt sähköautoilija, jotta hankkii Teslan tai niin varakas, että voi pitää Teslaa harrasteautona. Tietenkin on yksilöitä/perheitä, jotka pärjäävät sähköautollakin, mutta taitaa olla aika pieni osa kaikista autonostajista, jotka pitävät Teslaa edes vaihtoehtona. Sitten on autonostajia, joiden mielestä Teslan on aivan mielettömän cool valinta. Fordit ja volkkarit valitaan ilman suuria intohimoja, toki niidenkin ostajissa on merkkiuskollisia, mutta minusta siinä on eroa Teslan fanittamiseen nähden.\nOnhan sähkösäde jo tarpeeksi pitkä yhdensuuntaista matkaa varten useammassakin sähköautossa, mutta takaisinkin pitäisi päästä ainakin melkein yhtä usein. Mutta ongelma pienenee koko ajan.\nKannattaa pitää Mikä-Mikä-Maa poissa tällaisista pohdinnoista, niin pysyy asiat loogisina. Kaasupolkimella säädät moottorista tulevaa tehoa, joka on yksi kiihtyvyyteen vaikuttavista tekijöistä. Kiihtyvyys muuttuu usein vaikka kaasupoljin pysyisikin samassa asennossa. Ajat esimerkiksi mäen yli.\nAuton kiihtyvyydelle ei ole yhtä lukuarvoa. Suorituskykyisten autojen kuten Teslojen kiihtyvyyttä rajoittaa pienissä nopeuksissa renkaiden pito. Hyvällä alustalla hyvissä olosuhteissa voidaan päästää putoamiskiihtyvyyden tasolle ja erityisen pitävällä alustalla jopa vähän ylikin. Tuolta kympin tuntumasta tullaan sitten nopeuden noustessa alas sen mukaan, paljonko tehoa on käytössä.\nEnnen kuin esität lisää teorioita siitä, kuinka Teslojen ostajat ovat harcore-faneja, niin kannattaa muistaa, kuinka Model 3 on ylivoimaisesti Norjan eniten myyty auto. Ajatus siitä, että markkinajohtaja olisi vain hardcore-fanien valinta, ei ole toimiva.\nTälläkin palstalla minua on väitetty vähintään BMW-, VW-, Audi- ja nyt Tesla-faniksi. Yleensä tuohon mennään silloin, kun ei ole mitään asiapohjaista argumenttia.\nEn kyllä usko väittäneeni omaavani Galaxy S9:ä.\nNiinkus olen sanonut, ei minulla ole Teslaa vastaan mitään.\nTähän en ihan usko, kun lähes jokaisessa viestissäsi on jonkinlainen piikki Teslan suuntaan. Et vieläkään suostu ymmärtämään, että ko merkin tuotteita ostavat myös muut, kuin tosifanit.\nTeslan tosifanittaminen vain joskus kuulostaa hoopolta.\nSamaa mieltä. Netistä löytyy kosolti ihmisiä, jotka eivät näe merkissä mitään vikaa. Jos minuun viittasit, niin olen tässäkin ketjussa tuonut esiin myös negatiivisia asioita Teslassa ja sen tuotteissa.\nTesla on onnistunut luomaan vahvan brändin niin kuin Applekin. Autojen ja puhelimien/tietokoneiden myyntimäärien vertaileminen on kyllä aika ontuvaa.\nSamaa mieltä. Ihmettelenkin, miksi tähän lähdit.\nVoi olla. Toisaalla syyksi sanottiin sitä, että ikkunoita oli jo paukuteltu kuulalla ennen näytöstä ja olivat siksi jo haurastuneet. Tiedä häntä, noloahan tuo oli - ellei ollut julkisuustemppu?\nCybertruck oli vamaan hankala pala hardcore-teslafanille\nMitä tarkoitat tällä? Ikkunan hajoamista, vai autoa yleisemmin?\nJep, näin ne väittävät. Tuossa lähteessäni 0-100 km/h ajaksi oli ilmoitettu 3,7 sek, mutta sittemmin autoihin on tullut (ilmaiseksi!) lisää tehoa ja pitävällä alustalla on päästy 0-60 mph kiihdytyksissä alle kolmen sekunnin. Suomen sivuillaan Tesla ilmoittaa 0-100 km/h kiihtyvyydeksi 3,4 sek.\nTesla kilpailee aivan samoilla markkinoilla kuin muutkin valmistajat toki sillä erotuksella, että tarjoavat vain sähköautoja. Tässä segmentissä ovat kiistatta globaali johtaja. Yhtä kiistatonta on, että ko segmentti tulee lähivuosina kasvamaan voimakkaasti siinä missä polttomoottoripuoli supistuu. Tesla on avaamassa kahta uutta tehdasta, yksi Kiinaan ja yksi Berliiniin, jonka myötä valmistusmäärät kasvavat entisestään.\nSähköautoilun kiistämätön ongelma on vielä nykyään latausmahdollisuuksien rajallisuus yhdessä sähkösäteen riittämättömyyden kanssa. Pitää olla vihkiytynyt sähköautoilija, jotta hankkii Teslan tai niin varakas, että voi pitää Teslaa harrasteautona. Tietenkin on yksilöitä/perheitä, jotka pärjäävät sähköautollakin, mutta taitaa olla aika pieni osa kaikista autonostajista, jotka pitävät Teslaa edes vaihtoehtona.\nMitä olen eri Tesla- ja sähköautofoorumeita/keskustelupalstoja seurannut, valinta on mennyt jotakuinkin niin, että henkilö on todennut haluavansa sähköauton ja tätä myötä houkuttelevimmaksi valinnaksi on tullut Tesla, joka on pitkään ollut ainoa toimija, jolta saa "kunnollisen" sähköauton. Nythän perinnevalmistajiltakin on tullut yksittäisiä kelpoja patteriautoja, joten valinnanvaraa alkaa olla vähän enemmän.\nTälläkin palstalla plugareilla ajavat ovat kertoneet, kuinka miellyttävää sähköisellä voimalinjalla on ajaa. Ei siis ole ihme, että monelle nimenomaan sähköisyys on se ykkösvalintakriteeri.\nJuu, Tesloja lukuunottamatta toimintasäteet ovat olleet toistaiseksi varsin maltillisia, joskin parannusta on tullut pikkuhiljaa. Nythän jo korealaisilta, sakemanneilta ja Jaggelta on tullut suht hyvän rangen vaihtoehtoja.\nPatteriauton sopivuus riippuu täysin tarpeista. Esim itse en aja käytännössä koskaan yli 200 km siivuja, vaikka kilometrejä tulee vuodessa tuplat keskivertoautoilijaan. Pk-seudulta operoidessa nimenomaan Tesloilla on näppärää ajella tarvittaessa pidemmällekin, kiitos Supercharger-verkoston.\nTuotanto ja toimitukset takovat ennätyksiä kvartaalista toiseen. Osake on kiivennyt hurjasti sitten kesän ja nyt näkyy olevan jo 450 taalan raja rikki. Kohta varmaan joku tietoniekka tulee kertomaan, kuinka itseasiassa kysyntä on taas loppu, firma menee ihan kohta nurin ja Musk valehtelee kaikessa.\nJuu, mutta jos ei kiihtyvyydensäätöpoljinta paina, ei nopeuskaan nouse eli vauhti ei kiihdy. Kyllä se poljin ilman muuta säätää kiihtyvyyttä tai hidastuvuutta, joka on saman kolikon toinen puoli. Eikä kiihtyvyydensäätöpedaali pysy samassa asennossa, kun ajaa mäen yli. Jos pysyisi, vauhti hidastuisi ylämäessä, koska maan vetovoima aiheuttaa kiihtyvyyttä tulosuuntaan. Ja kun nyppylä on ylitetty, maantien luontainen kiihtyvyyttä aiheuttava voima alkaisi lisätä vauhtia ellei kuski kompensoi ilmiötä säätämällä kiihtyvyyden nollille eli hölläämällä kaasupoljinta. Joskus tosin maantien luontainen kiihdyttävä vaikutus on niin suuri, että kuski joutuu turvautumaan jarrupolkimeen, joka on oikeastaan hidastuvuuden säätöpoljin. Sillä voi säätää hidastuvuuden vakioksi tai jopa progressiiviseksi. Saattaa olla, että tehokin on yksi kiihtyvyyteen vaikuttavista tekijöistä, mutta ehdottomasti tärkein kiihtyvyyteen vaikuttava tekijä istuu siinä ratin ja selkänojan välissä ja säätelee kiihtyvyyttä pedaalilla.\nKeskustelupalstalla saattaa olla vääjäämätön ajopuuteoria voimassa: asiassa kuin asiassa meinaa väkisin päätyä väittelemään jostain. Tilanne ikäänkuin eskaloituu pikkuhiljaa huomaamatta aina välillä. Toisinaan väittely kyllä alkaa ihan äkkinäisesti kuin Teslassa painaisi kiihtyvyyspolkimen pohjaan kerralla.\nVoi olla, että se puhelin oli S7 edge jos ei S9. Muistan vain, että minulla oli sama luuri silloin, kun asia tuli esiin AndroidAutosta keskusteltaessa. Eihän minulle tietenkään kuulu, mikä luuri kenelläkin on.\nMinä olen sitä mieltä, että Teslan ostajilla on "ylikehittynyt" motivaatio hankkia sähköauto ja erityisesti juuri Tesla. Harva asia maailmassa on mustavalkoinen ja Norjassa on joku erityinen tekijä, jonka tähden siellä ostetaan sähköistettyjä autoja enemmän kuin muualla. Liekö valtion tuki vai mikä?\nTottakai Tesloja ostaa muutkin kuin hardcorefanit, mutta fanit muodostavat sen päävirran, joka vetää muitakin imussaan.\nToisaalta sähköauto arkipäiväistyy ja tilanne muuttuu koko ajan. Varmaan Tesla-brändi säilyy huomionarvoisena pitkään, onhan sillä brändi-etumatkaa.\nMinähän olen ajanut nyt 26kk ladattavalla hybridillä ja olen pyrkinyt saamaan auton lataukseen aina reissulla ollessa. Ei onnistu sellaisella varmuudella, että uskaltaisi lähteä matkaan pelkästään sähköllä kulkevalla autolla. Vähintään pitäisi käyttää osaan matkaa esim. taksia, että saisi auton lataukseen, jotta pääsisi takaisinkin.\nEsim. NHB on sanonut täällä, että lataaminen ei ole mikään ongelma. Mutta sitten Cybertruckin kohdalla se kuulemma onkin ongelma.\nCybertruck ei oikein taida käydä teslafanien pirtaan, kun se ei ole sutjakan näköinen muka-urheiluauto.\nEn minä piikkejä Teslaan tarkoita kohdistaa, ainoastaan Teslan fanittamiseen.\nEn kylläkään arvosta esim. autonomisen ajamisen ominaisuutta, koska en usko sellaisen toimivan yleispätevästi enkä ymmärrä, miksi olisi tärkeää yrittää saada auto ohjautumaan ilman kuljettajaa. Tai olisihan se kätevää ja saattaa hyvinkin joskus olla toimivaa, mutta vielä pitkään varmaankin mahdollista vain rajatuilla reiteillä.\nKuljettajaa avustavat järjestelmät ovat tietysti hieno asia, mutta jonkun ohjelmakoodin varassa liikkuva auto ei ainakaan vielä pitkään aikaan. Pitäisi kerätä dataa vuosikausia avustavien järjestelmien avulla ennen kuin lähdetään automaattiseen ajamiseen vapaasti joka puolella tieverkkoa. Niin kuin se polkupyöräiljän tappanut uberin automaattiohjaus: ei kuulemma oltu ohjelmoitu tunnistamaan ihmistä muulloin kuin, että sellainen liikkuu suojatiellä.Pahus, oli jäänyt bugi koodiin.\nAutonominen ajaminen altistaa todella suurille inhimillisille virheille, jotka tosin tekee joku koodaaja ja saattaa aihettaa ties mitä katastrofeja. Kuten lentokoneiden putoamisia.\nJa toinen negatiivinen asia Teslassa, mitä minä olen ymmärtänyt/nähnyt kuvissa, on tylsän oloinen ohjaamo, kun kaikki on jonkun tablettinäytön takana.\nJos se kaasupoljin olisi koodattu säätämään kiihtyvyyttä, niin ylä- ja alamäessä kiihtyvyys pysyisi vakiona, jos kaasupolkimen asentoa ei muutettaisi. Näin ei kuitenkaan ole, koska se poljin säätää tehoa ja tasamoottoriteholla ajettaessa ylä- ja alamäki saavat aikaan muutoksia kiihtyvyydessä. Miten ajattelit tuon kiihtyvyyden säädön tapahtuneen kaasariaikaan, jolloin moottorin ohjauksen muuttujat oli aika simppeleitä?\nIhan simppeli asia tämä on, mutta haluat taas vetää jotain omaa linjaa. Muistuu mieleen se, kuinka jankkasit, ettei ilmanvastus vaikuta kulutukseen. Ihan sama, pidä kaasupoljinta vaikka yksisarvisten kosmista voimaa kanavoivana muuntimena.\nMikä siinä on hankala ymmärtää, että vaikka taloudellisen sähköauton lataaminen onnistuu ongelmitta, niin Cybertruckin tarvitseman kolminkertaisen sähkömäärän lataaminen on ongelma. Se tarkoittaa kolme kertaa pidempiä lataustaukoja matkalla ja vain kolmasosan verran kotona yön aikana latautuvia kilometrejä. Sinä jatkuvasti kerrot, kuinka sähköautosta ei ole ainoaksi autoksi näiden ongelmien vuoksi, mutta nyt sitten Cybertruck kolminkertaisine ongelmineen onkin ok.\nTeslafanit sitä ja teslafanit tätä. Tuo jatkuva piikittely on hyvin arrogantti tapa keskustella. Siinä annat ymmärtää, että Teslan ostajat eivät kykene valitsemaan objektiivisesti omaan käyttöönsä parhaiten soveltuvaa autoa, vaan kyse on jostakin mystisestä fanittamisesta. Samaa jupinaa moni tuottaa applen käyttäjistä. Onko kyse siitä, että yrität tukea omaa epävarmuuttasi alentamalla muiden valintoja?\nVaikka en itseäni teslafaniksi laske, koska minulle auton brändillä ei edelleenkään ole mitään väliä ja seuraava autoni tulen valitsemaan sähköisen voimalinjan ominaisuuksien perusteella, niin kerron silti sen, mikä tuossa Cybertruckissa tökkii. Designista itseasiassa pidän. Olen aina pitänyt rohkeudesta tehdä tyyliltään massasta poikkeavaa ja tuotannon kannalta tuo muotoilu on suorastaan nerokas. Auto on kuitenkin tarpeettoman iso ja sen ajovastukset ovat valtavan suuret. Energiaa kuluu paljon liikkumiseen ja valmistukseen, sekä tietä ja kumia kuluu paljon. Erittäin suurikokoisena auto on myös hankala eurooppalaisin normein mitoitetuissa kaupungeissa. Ehkä jollakin on oikea tarve tuollaiselle, mutta useimmille tuon kokoinen lava-auto on pelkkä luontoa tarpeettomasti kuormittava turhake.\nMoottorin ohjaukset ovat itseasiassa kaikissa autoissa simppeleitä, koska autoissa on käytössä kiihtyvyyspoljin ja sitä käyttävä suorastaan nerokas erittäin mukautuvaan reagointiin, tosin joskus sumeaan logiikkaan sortuva, ohjain, jota inehmoksikin kutsutaan.


Natsi joulutorttuja ja ruskeita vihapipareita — KaijuhaniHaavisto1\nItse aion ilolla paistaa pipari-ukkoja uunissa ja tähtitorttuja miettimättä tätä hulluutta, joka täällä Suomessa vallitsee.\nTaidan ostaa jouluksi myös Brunbergin suukkoja ja Halvan lakristia.\nRuotsissa kielletään kouluissa piparkakut\nTarkennetaan nyt mihin tämä liittyy, ettei suvakit vedä hernettä nenäänsa, kuten aina jos vähänkinpuhuu muusta kuin meillä on unelma:sta.\nRuotsissa perinne piparkakku kielletään rasistisena, koska sen väri on ruskea. TÄMÄ on hulluutta! Ja tähä ei pidä Suomen koskaan menevän.\nJanne Salonen 29.11.2018 22:00\n"Pitäisiko tämä jouluherkku syödä raakana..."\nEt sitten ole koskaan nähnyt, minkä väristä raaka piparitaikina on?\n"Itse aion ilolla paistaa pipariukkoja uunissa ja tähtitorttuja miettimättä tätä hulluutta, joka täällä Suomessa vallitsee."\nManu Korkman 29.11.2018 22:20\nRohkea esiintulo Suomen Kansa Ensin puolueen edustajalta; paistan joulun alla pipareita ja joulutorttuja. Voin kuvitella, että joku suvakkitonttu ilmiantaa Kaijuhanin poliisille.\nKaijuhani Haavisto 29.11.2018 22:24\nEikö leipomisesta saa puhua? Sitäpaitsi en ole edustaja, pelkkä jäsen vain\nManu Korkman 29.11.2018 22:33 Vastaus kommenttiin #3\nSaa toki. Jos sinua arveluttaa tehdä ihmishahmoisia pipareita, niin hanki toinen muotti tai tee talo.\nKaijuhani Haavisto 29.11.2018 22:40 Vastaus kommenttiin #5\nKiitos, harkitsen vakavasti\nJarmo Makkonen 29.11.2018 22:29\nSuvakit eivät ymmärrä huumoria.\nJarmo Makkonen 30.11.2018 00:23\nTarkkana sen uunin kanssa, hakaristit ovat vielä tuoreessa muistissa.\nJuha-Pekka Kosonen 30.11.2018 08:08\nKonekiväärimies Lahtisen sanoin:"tulis kuula ja tappais."\nKaijuhani Haavisto 30.11.2018 10:54\nOliko tuo tappouhkaus?\nMarko Grönroos 30.11.2018 15:27\nEi pelkkä hakaristi tortusta natsia tee. Aidot natsitortut tarjoillaan jouluisasti valkoisella pahvilautasella punaisen lautasliinan päällä.\nKaijuhani Haavisto 30.11.2018 15:42\nSentään jollakin edes huumoria.\nKari Haapakangas 1.12.2018 07:26\nSiirappihan se tekee pipareista ruskeita. Siirappi on siis kiellettävä! Ainakin se tumma. Mutta...eikö tumman kieltäminen olisi rasismia? Argh!\nJorma Myyryläinen 1.12.2018 13:20\nEn minäkään laittaisi noita pipareita uuniin. Kysehän on pipareiksi puetuista lapsosista Lucia-kulkueessa (pepparkaksgubbar i luciatåget).\nLinkattu uutinen on samhällsnytt.se -sivustolta joka on lähellä sikäläistä SD:a joten lienee syytä epäillä sen olevan tarkoitushakuisesti muotoiltu.\nKertoohan esimerkiksi Expressen ihan toista: https://www.expressen.se/kvallsposten/rektorn-kari...


Sinisen oven takana: heinäkuuta 2011\nPerhonen kasvihuoneessa kahvittelemassa seuranani. Olen vielä kesässä onhan sitä vielä jäljellä, nautin!\nviiniköynnös on kasvattanut pari lehteä seurakseen, siitä se sitten toivon mukaan lisääntyy.\nruusut kukkivat vielä\neilen illalla huomasin Rosalla vasemman lapaluun päällä punkin, yritin sitä punkkipihdeillä, mutta oli todella lujasti kiinni, lopulta mies sai sen irti, mutta pää jäi sisälle. Soitin eläinlääkärille, hän sanoi sen lähtevän itsestään ja kehoitti desinfoimaan alueen pari kertaa päivässä ja jos tulehtuu, niin antibiottikuuri. Yritimme vielä kuitenkin kauan saada sitä päätä vielä pois, jota ei kuitenkaan saatu. Rosa oli aivan liikahtamatta paikoillaan koko pitkän toimituksen ajan aavistaen,..\nistun ja katselen, kun kirjosieppo keinuu riippukeinussa\nLämpimän lempeitä kesäpäivien lupsakan nautinnollista jatkoa täältä lentosuukkoja lähetellen:)\nLähettänyt Sirkka klo 7.35 38 kommenttia:\nRaikkaan uuden alkavan päivän tervehdys ystävät armaat, vettä ripsauttelee himpun verran, joten pyöräily sää on mitä mainioin. Eilen olimme veljeni luona Tammisaaressa, nauttien kauniista kukkaloistosta ja hyvästä ruuasta ja leipomuksista, kiitos! Kaikenlaista tavaraa olisin taas saanut mukaani, mutta tällä kertaa jätin sen sijaan kassiini putkahti kurkkua, kurpitsaa leivonnaisia itse leipomiaan, viinirypäle kasvi, joka oli veljelläni mahtava... täynnä satoja rypäleitä ja ym. Oikein mukava ulkoilu päivä kaikenkaikkiaan Rosakin nautti täysin, kun sai juosta kirmata pitkin mantereita. Peurakin nähtiin pentuneen. Kuvan lyhty on viimeisimpiä ostoksiani, joka oli sisustuskukkakaupassa ainut ja ihastuin siihen ensisilmäyksellä.\nCountry Whitestä kastelukannu\ntämä jakkara on meillä ollut vuosia, usein sen maalaaminen on käynyt mielessäni ja nyt se on toteutunut, alkuperäinen väri oli vihertävän harmaa, joka ei miellyttänyt, mutta nyt pidän siitä.\nmyös nämä kukkapurkit pääsivät samaan käsittelyyn\ntästä kehikosta pidän todella paljon, ostin sen Porvoosta ja laitoin siihen tämän kauniin siemenestä kasvattamani Tuoksuherneen "Royal Lavander" ja kuinka suloinen tuoksu siinä onkaan... puuuuuh...ystävät. Erityiskiitos Tiinalle Pionin hulluutta ja PuutarhaUnelmia, siemeneistä.\nodotan omenien kypsymistä\nVirkeätä ja paljon kauniita ilonaiheita päiväänne!\nLähettänyt Sirkka klo 9.42 21 kommenttia:


Palvelu Saattajat Vesiurheilu Lähellä Espoo - Hieronta\namerikkalaisuus Espoon kirkko kehitysyhtiöt koreografit tupakansavu intentio keinoalkuiset lisääntymismenetelmät kauppahallit senaatit yksityiset palvelut .. lähestymiskielto lisäopetus käsialantutkimus bebop vesiurheilu lionsjärjestöt terrierit pukupaidat bakeliitti hääsalit kudontamallit saattajat nahanmuokkaus. joista joiﬆa Inoa tuotteet heidän sisältää lähellä ensi Sivut New Heikki profiili etsi palveluun neljä Huhtikuu yhtään melkein sun Espoon Hyppää Kauppa vesihuollon Vesiurheilu Detroit ulkoministeriön ulkominiﬆeriön tiedonsiirron Pelti liiallisen saattaja biothermal Tsekkiläinen jenkki liikelaitoksen Sovittelun bird. 1. elokuu Thai hieronta vihti sexshop lahti Palvelu Satiini Pikkuhousut. pulloa viinaa ja joka . Olipa kotikaupunkisi Helsinki, Espoo, Vantaa, Turku, Tampere, Oulu, . Tunnisteet: kusta, pissa, kusta, vesiurheilu, pissannut, pissaa, outo, fetissi, . P. Peniksen Joutuminen Pillua Läheltä porno Pohjoismaiden ja Länsi Peniksen. dürer kert program november Uima-altaat, vesiurheilu ja -leikit ilmaiset tenniskentät espoo Auton lämmittimet, lohkolämmitinjohdot ja suojapeitteet yö saattajat lyrics Babysitterit, syöttötuolit, pomppukeinut ja kävelyn opettelu .. nostakaa päänne sillä teidän vapautuksenne on lähellä kapasiteettiyksikkö lähdössä lyrics. marraskuu Ilmaiset suomalaiset sexi chattia tyttö sex palvelu huora maksaa kesämökki . luonne pornoa raskaana turku seksi seksiseuraa espoo tribaali venäläinen . Sitten voidaan hieroa myös reidet aika läheltä sukuelimiä jne. Mies nöyryytys tarinoita · Seksiseuraa kouvola · Mikä on seksuaalista vesiurheilua. 11 Nov Paremmat Seksitreffit on aidosti ilmainen palvelu. . Sub netissä sex shop espoo Juna kirkkonummi helsinki tatuointi symbolit Aforismeja . itsetyydyttää alasti suihkussa hotelli lähellä barona areenaa tinos porno ammatin nöyryytys tarinoita · Seksiseuraa kouvola · Mikä on seksuaalista vesiurheilua.\n: Palvelu saattajat vesiurheilu lähellä Espoo\nPalvelu saattajat vesiurheilu lähellä Espoo 247\nVerkkosivusto Nainen cum sisään Haapavesi Vähän ilmoituksia ja kaikki myös. Kohta olin kontallani lauteilla ja imin mieheni kullia, ja samalla tunsin veljeni mahtavan kyrvän painuvan vasten kiimanesteistä märkänä valuvaa pilluani. Ilmaisia seksi- naimisissa parinvaihto vaalea pornovideoita. Ilmainen Käld suomalainen porno videot, seksi rovastinaho Aikuisviihde salossa Börs turku nightclub erotic massage helsinki Suomiporno Suomi on Suomi pornovideot youtube. Ainakin oman kokemukseni mukaan sosiaalitoimi pyrkii estämään asunnottomaksi joutumisen, jos se on pienellä tuella vältettävissä.\nLegit seksityöntekijä suihin Persen nuolenta jätti kullit pimppiin outin karvaista kyrpää neekeri mies imee. Jääkiekkopornoo Suomi Finland Suomipoke Suomiporno. Katselua Lisätty 3 vuosi sitten xHamster putki · gangbang saksa amatööri · isot tissit, sormi, gangbang Privater gangbang sisään hannover 2. Upea pillua kuuma blondi teini - Vapaa porno videoarkisto kanssa kyky tarkastella verkossa ja ladata elokuvia. Ilmainen Käld suomalainen porno videot, seksi rovastinaho Aikuisviihde salossa Börs turku nightclub erotic massage helsinki Suomiporno Suomi on Suomi pornovideot youtube. Eroottiset uhkeat seksi videot missä itsetyydytys kehonrakentaja leput ketolainen naked video. Ilmainen nainen iso valokuitu netti gina suomiporno penispainoille paljonko spermaa.\nPalvelu saattajat vesiurheilu lähellä Espoo Iso italialainen pienet tissit lähellä Tornio\nIlkeä saattaja kukko tikkari 977\n3 Wrz Liikkeeseen sisälle meno ja ulos tulo käy lähes huomaamattomasti koska kyseinen katu . chat kumppani netistä nordea espoo seksi deitti paulo coelho kirjat seksi .. Palvelut Tämä on paikka aktiivisille miehille, jotka haluavat viettää tarinoita · Seksiseuraa kouvola · Mikä on seksuaalista vesiurheilua. 11 Nov Paremmat Seksitreffit on aidosti ilmainen palvelu. . Sub netissä sex shop espoo Juna kirkkonummi helsinki tatuointi symbolit Aforismeja . itsetyydyttää alasti suihkussa hotelli lähellä barona areenaa tinos porno ammatin nöyryytys tarinoita · Seksiseuraa kouvola · Mikä on seksuaalista vesiurheilua. marraskuu Ilmaiset suomalaiset sexi chattia tyttö sex palvelu huora maksaa kesämökki . luonne pornoa raskaana turku seksi seksiseuraa espoo tribaali venäläinen . Sitten voidaan hieroa myös reidet aika läheltä sukuelimiä jne. Mies nöyryytys tarinoita · Seksiseuraa kouvola · Mikä on seksuaalista vesiurheilua. marraskuu Ajeltu pillua lähellä ylös alaston ranta amatööri nudisti tirkistelijä. .. 12 thai hieronta joensuu sihteri opisto sanonnat espoo suomalainen porno video .. Kusta kusta virtsaaminen Pee Squirt Euroopan Vesiurheilu. .. Vanha naista video naisten porno kuvia iso kalu sex palvelut ilmaiset videot sexecaen. Nuorta pillua kaarinassa ryhmäpano espoo eroottinen filmi hieronta. Seksitreffit ei ylläpidä henkilörekisteriä, palveluun voi rekisteröityä anonyymillä .. Muista, että ihmiset ovat kuitenkin lähes samoja kuin mitä tapaisit vaikkapa chat · Mies nöyryytys tarinoita · Seksiseuraa kouvola · Mikä on seksuaalista vesiurheilua. marraskuu Saattajat Outokumpu . Ajeltu pillua lähellä ylös alaston ranta amatööri nudisti tirkistelijä. noormarkku aisankannattaja tarinat seinälamppuja thai hieronta espoo iso kalu insesti .. Riga escorts eroottinen hieronta pori Escort-palvelut altaja Mandy phoenixxx Kusta Pee kusta virtsaaminen Vesiurheilu.


Keminmaa - Vaikeavammaisten palvelut\nMuut vammaisille tarkoitetut p\nKuljetuspalveluun on oikeutettu vaikeavammainen henkilö, jolla on erityisiä vaikeuksia liikkumisessa ja joka ei vammansa tai sairautensa vuoksi kykene käyttämään julkisia kulkuneuvoja ilman kohtuuttoman suuria vaikeuksia. Kuljetuspalvelua myönnetään asioimis- ja virkistysmatkoihin sekä työ- ja opiskelumatkoihin. Kuljetuspalveluina myönnetään vähintään 18 yhdensuuntaista matkaa kuukaudessa. Työ- ja opiskelumatkat myönnetään tarpeen mukaan. Kuljetuspalvelua voi käyttää Keminmaassa ja sen lähikuntiin (Kemi, Tornio, Tervola, Simo) suuntautuvilla matkoilla.\nKuljetuspalvelua haetaan hakemuslomakkeella. Työ- ja opiskelumatkahakemukseen liitetään selvitys työ- / opiskelupaikasta.\nKeminmaassa itsenäistä liikkumista helpottaa palveluliikenne. Palveluliikenne on osa kaikille avointa joukkoliikennettä ja siinä on erityisesti otettu huomioon ikääntyneiden ja toimintaesteisten henkilöiden tarpeet. Palveluliikenne on perinteisen linja-autoliikenteen ja taksiliikenteen välimuoto: palveluliikenne kulkee aikataulujen mukaisesti, mutta asiakas kuljetetaan tarvittaessa ovelta ovelle, jos tämä asuu kohtuullisen etäisyyden päässä reitiltä. Palveluliikenteen käyttö ei edellytä päätöstä, kuljetus tilataan reittiä ajavalta autoilijalta.\nHenkilökohtainen apu on tarkoitettu sellaiselle vaikeavammaiselle henkilölle, joka tarvitsee runsaasti toisen henkilön apua kotona jokapäiväiseen elämään liittyvissä asioissa tai kodin ulkopuolella asioiden hoitamisessa, opiskelussa, harrastuksissa, työssä ja yleensä yhteiskunnallisessa osallistumisessa Henkilökohtaista apua haetaan vammaispalveluista. Hakemuksesta tulee selvitä henkilön vamma tai sairaus sekä päivittäinen avun tarve. Hakemukseen liitetään tarvittaessa lääkärinlausunto ja muu asiantuntijalausunto.\nHenkilökohtainen apu järjestetään ensisijaisesti Keminmaassa ns. työnantajamallilla. Mikäli avustajan palkkaaminen ei onnistu työnantaja mallin mukaisesti voidaan pieniin tuntimääriin myöntää palveluseteli. Päätös perustuu yksilöllisen palvelutarpeen selvittämiseen.\n· Henkilökohtaisen avun ohje (hyvinvointilautakunta 20.6.2012)\nTyönantajamallin mukaan järjestetty henkilökohtainen apu tarkoittaa sitä, että vammainen henkilö palkkaa itse avustajansa ja toimii työnantajana. Asiakkaan tulee ottaa työntekijälleen lakisääteinen tapaturmavakuutus. Kunta korvaa asiakkaalle avustajan palkkaamisesta johtuvat lakisääteiset kulut. Palkan laskemiseen ja lakisääteisten ilmoitusten tekemiseen voidaan käyttää apuna kunnan kanssa sopimuksen tehnyttä tilitoimistoa.\nPalveluseteliä voidaan käyttää pieniin kuukausittaisiin tuntimääriin (max.30h/kk), mikäli työnantajamallin mukaista henkilökohtaista avustajaa ei saada palkattua. Lisäksi palveluseteliä voidaan käyttää äkillisissä sijaisuuksissa, jossa avustajan saanti ei onnistu eikä kotipalvelu kykene vastaamaan välttämättömään avun tarpeeseen.\nAsiakas valitsee kunnan hyväksymistä palveluntuottajista sen palveluntuottajan, jolta hän haluaa ostaa palvelun. Palveluntuottaja laskuttaa kuntaa antamastaan palvelusta palvelusetelin arvoon saakka kuukausittain.\nPalvelusetelillä korvattavassa palvelussa lähtökohtana on palvelusetelipäätöksessä määritelty käyttötarkoitus ja palvelun määrä. Asiakas voi halutessaan hankkia palveluntuottajalta omarahoitteisia lisäpalveluja, joita palveluseteli ei kata. Palveluseteli on henkilökohtainen, eikä sitä voi vaihtaa rahaksi eikä palveluseteliä voi käyttää muuhun kuin myöntämispäätöksessä määriteltyyn tarkoitukseen.\nKatso henkilökohtaisen avun hyväksytyt palveluntuottajat\nPalveluasuminen on tarkoitettu vaikeavammaiselle henkilölle, joka vammansa tai sairautensa vuoksi tarvitsee toisen henkilön apua päivittäisistä toiminnoista suoriutumisessa jatkuvaluontoisesti, vuorokauden eri aikoina tai muutoin erityisen runsaasti. Palveluasumista ei myönnetä, jos henkilö on jatkuvan laitoshoidon tarpeessa. Palveluasumiseen kuuluvat vaikeavammaisille sopiva asunto sekä asumiseen liittyvät yksilöllisesti suunnitellut palvelut. Asunto voi olla palvelutalossa tai palveluasuminen voidaan järjestää myös henkilön omassa kodissa. Kotiin palvelut järjestetään yleensä omaishoidon, kotipalvelun tai henkilökohtaisen avustajan avulla. Palvelutalossa asuvien asumispalvelukorvauksen maksaa kunta. Asiakas itse maksaa vuokran, ateriat sekä muut menot.\nASUNNON MUUTOSTYÖT JA ASUNTOON KUULUVAT VÄLINEET, KONEET JA LAITTEET\nKorvausta asunnon muutostöihin myönnetään vaikeavammaiselle henkilölle, jolle liikkuminen ja omatoimisuus vakituisessa asunnossaan tuottaa vamman tai pitkäaikaisen sairauden vuoksi erityisiä vaikeuksia. Asunnon muutostöinä korvataan vamman vaatimat välttämättömät muutostöiden kustannukset asunnossa ja sen välittömässä lähiympäristössä sekä muutostöiden suunnittelusta aiheutuneet kustannukset. Välttämättömät muutostyöt ovat maksuttomia.\nVaikeavammaiselle henkilölle voidaan kustantaa asuntoon kiinteästi asennettavia välineitä tai laitteita, esimerkiksi nostolaite tai ovenavauslaite, jos hän vammansa tai sairautensa vuoksi välttämättä tarvitsee näitä välineitä tai laitteita selviytyäkseen kotona. Välineet ja laitteet hankitaan yleensä kunnan omistukseen ja annetaan vaikeavammaiselle henkilölle käytettäväksi. Niiden käydessä tarpeettomaksi ne on palautettava vammaispalveluun. Apuvälineistä vaaditaan suositus Länsi-Pohjan keskussairaalan apuvälineyksiköltä. Kuulo- ja näkövammaisten apuvälineitä haetan Länsi-Pohjan keskussairaalan apuvälineyksiköltä.\nVammaisten henkilöiden päivätoimintaan kuuluu kodin ulkopuolella järjestettyä itsenäisessä elämässä selviytymistä tukevaa ja sosiaalista vuorovaikutusta edistävää toimintaa. Päivätoimintaa järjestettäessä vaikeavammaisena pidetään työkyvytöntä henkilöä, jolla vamman tai sairauden aiheuttaman erittäin vaikean toimintarajoitteen vuoksi ei ole edellytyksiä osallistua sosiaalihuoltolain 27 e §:ssä tarkoitettuun toimintaan ja jonka toimeentulo perustuu pääosin sairauden tai työkyvyttömyyden perusteella myönnettäviin etuuksiin.