Esimiehen tunneälyn yhteys henkilöstön työtyytyväisyyteen - valmennustrio.fi\nTyöllä on suuri merkitys ihmisen hyvinvointiin. Tärkeitä tekijöitä työssä jaksamisen kannalta ovat psykososisaaliset tekijät, kuten yksilön kokemus työn palkitsevuudesta ja sen hallinnasta, työyhteisön sosiaalinen tuki ja kuulluksi tuleminen. Ihminen arvioi oman työtyytyväisyytensä usein positiiviseksi tai negatiiviseksi. Työtyytyväisyyteen vaikuttaa joko työstä saadut palkkiot tai itse työn luonne ja työpaikka.\nIhmiset asettavat usein tiettyjä odotuksia työtä ja työyhteisöä kohtaan. Työtyytyväisyys muodostuu siitä, miten nämä kokemukset ja odotukset vastaavat toisiaan. Työtyytyväisyyteen vaikuttaa myös mahdollisuus käyttää omaa osaamistaan, tehtävänkuvan selkeys, työn itsenäisyys, mahdollisuus palautteen antamiseen ja saamiseen sekä mahdollisuus työn kehittämiseen. Työtyytyväisyyttä on määritelty kuuden komponentin avulla: palkkaus, itsenäisyys, työn vaatimukset, organisaation toimintapolitiikka, ammatillinen asema ja vuorovaikutus.\nOrganisaatiomuutokset, uudet toimintaympäristöt ja uudenlaiset tilanteet vaativat esimiehiltä uudenlaista osaamista, jossa tunneälytaidot korostuvat pelkkien perinteisten johtamistaitojen sijasta. Tunteet nähdään motivoivina voimina, jotka ylläpitävät ja ohjaavat toimintaa sekä kognitiivisia toimintoja. Tunneäly viittaa kykyyn tunnistaa tunteiden merkitykset ja suhteet, sekä perustella ja ratkaista ongelmia tunteiden avulla. Lisäksi tunneäly pitää sisällään paljon emotionaalisia ja sosiaalisia kykyjä ja taitoja, jotka ohjaavat ja edistävät johtajuutta ja johtamistaitoja.\nTunneälykäs ihminen osaa nimetä tunteita, tunnistaa yhteyksiä tunteiden ja sanojen välillä, ymmärtää tunteiden merkityksen vuorovaikutustilanteissa, ymmärtää monimutkaisia tunteita ja tunteiden vaihtelua. Ihminen tunnistaa tunteet omissa ajatuksissa ja toisissa ihmisissä heidän käyttäytymisensä, äänen ja ulkonäön perusteella, sekä osaa erottaa aidon ja epäaidon sekä rehelliset ja epärehelliset tunteet toisistaan. Tunneälykkäällä esimiehellä on kyky tiedostaa itselle tärkeitä arvoja ja tavoitteita, sekä ymmärtää omien tunteiden vaikutus muihin ihmisiin. Sosiaalinen tietoisuus pitää sisällään empatian, palvelualttiuden ja työyhteisön ymmärtämisen ja tukemisen.\nYksilöt, joilla on korkea tunneäly, omaavat tietyt ominaispiirteet, joita ovat itsetuntemus, itsehallinta, empatia ja sosiaaliset taidot. Esimiehet, joilla on hyvä itsetuntemus ovat rehellisiä ja avoimia, sekä tietävät vahvuutensa ja heikkoutensa. Itsetuntemusta voi kehittää pyytämällä rakentavaa palautetta, oppimalla hyväksymään niin negatiiviset kuin positiiviset palautteet, ottamalla henkilökohtaisesti vastuun omasta toiminnasta, katsomalla esteet mahdollisuuksina, sekä tunnistamalla vahvuuksien lisäksi johtamisen alueet, joita voi parantaa.\nEsimiehet, jotka omaavat itsehallinnan ominaispiirteen ovat menestyjiä, intohimoisia työssään ja erittäin motivoituneita. Ihmiset, joilla on paljon itsehallinnan taitoja pystyvät kontrolloimaan paremmin tunteitaan, sillä heillä on kyky sopeutua muutokseen ja pysyä rauhallisena stressaavissa tilanteissa. Itsehallinnan taitoa voi kehittää etsimällä parannusmahdollisuuksia sinnikkäästi, näyttämällä esimerkillä joustavuutta muutoksen hallinnassa, hallitsemalla tunteita, pysymällä optimistisena ja ennakoivana sekä kehittämällä luotettavuutta lupausten pitämisessä.\nEmpaattinen esimies käy läpi muiden tunteita, ajatuksia ja asenteita ja käyttää sitä kokemusta vaikuttamaan omaan käyttäytymiseensä. Toinen keskeinen osa empatiaa on halukkuus oppia toisilta aktiivisesti kuuntelemalla ja kyselemällä. Sosiaalisesti taitavat johtajat osaavat johtaa tiimejä ja he ovat hyviä suostuttelemaan ja vakuuttamaan muita. Heillä on hyvät neuvottelu- ja yhteistyötaidot ja löytävät keinon motivoida työntekijöitään ja yhteistyökumppaneitaan.\nTunneälyn yhteys henkilöstön työtyytyväisyyteen\nTunneälykkäät esimiehet innostavat henkilöstöä näyttämällä omaa intohimoa, mikä motivoi työntekijöitä saavuttamaan tavoitteita. Erityisesti sisäisesti orientoituneet johtajat ilmaisevat päättäväisyyttä ja itseluottamusta kasvattaakseen työntekijöiden suorituskykyä organisaatiotasolla yli normaalien odotusten. Empatian on tunnistettu olevan erittäin tärkeä tunneälykkään johtajan ominaisuus, jolla kehittää ja säilyttää lahjakkaita työntekijöitä, edistää organisaation tuloksia ja työntekijöiden työtyytyväisyyttä.\nEsimiehet, jotka omaavat korkean tunneälyn ottavat huomioon työntekijöidensä sekä ammatillisen että henkilökohtaisen hyvinvointinsa, mikä osoittaa esimiehen arvostuksesta heidän työpanokseensa ja edistää terveellistä työympäristöä. Tämä tukee henkilöstön sitoutumista, suorituskykyä, työtyytyväisyyttä, jatkuvaa oppimista, tiedon jakamista ja päätöksien tekemistä. Kun työntekijät kokevat esimiehellänsä olevan erilaisia empaattisia piirteitä, olivat he valmiita työskentelemään tavanomaisten odotusten ulkopuolella ja panostivat ylimääräiseen vaivannäköön.\nOn todisteita siitä, että tunneälykkäät johtajat ja esimiehet voivat auttaa organisaatiotaan luomaan kilpailukykyisen etulyöntiaseman parantamalla työntekijöiden pysyvyyttä organisaatiossa, lisäämällä ammattisisältöistä tiimityötä, hallitsemalla ajan ja resurssien käyttöä, lisäämällä työntekijöiden motivaatiota ja innovointia työyhteisössä, sekä vahvistamalla luottamusta henkilöstön ja johdon välillä. Tunneälyn taidon voi oppia motivaation, harjoittelun, tavoitteiden asettamisen ja palautteen avulla.\nBlogiteksti kirjoitettu osana työharjoittelua, jota suoritan parhaillaan Valmennustriolla. Tällä hetkellä opiskelen viimeisen vuoden opintoja Oulun yliopistossa ja valmistun ensi keväänä terveyshallintotieteiden maisteriksi. Blogin teksti pohjautuu keväällä 2018 kirjoittamaani kandidaatintutkielmaan: Hoitotyön esimiesten tunneälyn yhteys hoitohenkilöstön työtyytyväisyyteen. Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata hoitotyön esimiesten tunneälyn yhteyttä hoitohenkilöstön työtyytyväisyyteen sekä tuottaa tietoa tunneälyn merkityksestä nykypäivän muuttuvassa terveydenhuollon ympäristössä.\nprevious post: Tunnetyöskentelyn merkitys organisaatiossa\nnext post: Miten varmistat organisaation jatkuvan kehittymisen


Kaatumaraudat - forum.bomber.fi\nViesti Kirjoittaja peteee » To Helmi 26, 2009 12:39 am\nEi löytyny tällästä topikkia vielä niin aattelin tehdä. Eli yleistä keskustelua tähän topikkiin vaan kaatuma- ja keularaudoista\nIte avaan, miten tehdään akseleiden päihin kaatumatapit?\n10mm terällä poraus akselista läpi, vaikkapa helicoililla kierteet siihen, sitten pitkä pultti jostain vaikka metalliputkesta ja skeitin renkaasta läpi ja kiinni niihin kirteisiin.\nTuleeko kestävä ja toimiva näin?\nJotain parempaa ideaa?\nViesti Kirjoittaja Hariz » To Helmi 26, 2009 1:27 pm\nJos akseli on ontto niin skeitin renkaat kierretangolla kiinni akselin päihin.\nViesti Kirjoittaja peteee » Su Maalis 08, 2009 4:31 pm\nJuu ontot akselit on.\nMeinaatko ettei tekis kierteitä akseleihin ollenkaan, vaan vetäis akselin pitusella kierretangolla skeden renkaat toisiinsa kiinni?\nViesti Kirjoittaja Hariz » Su Maalis 08, 2009 4:48 pm\nViesti Kirjoittaja Zippaaja » Ma Maalis 09, 2009 12:00 am\nMihinkäs porukka on tehnyt kiinnityspisteitä kaatumaraudoille koko rungon suojaksi?\nViesti Kirjoittaja Tessustelija » Ma Maalis 09, 2009 6:56 pm\nJos täsmällisempiä infoja haluat, niin pyörän malli olis hyvä tietää. Yleensähän nuo kiinnitykset tulevat moottorin kiinikkeisiin, ja oikeastaan joka pultinpaikkaan, mikä tuntuu tukevalta ja mielikuvitustahan saa käyttää. Sitten on näitä "sub cageja", jotka oikeastaan olevat vain vahvistetut takajalkatapit.\nViesti Kirjoittaja SuperB » To Tammi 07, 2010 11:04 pm\nMinkäslaisia "tatteja" porukka käytellyt? Kun meikäläisellä nyt kaatumaraudoissa semmoset normaalit Nylon/muoviset ja ne tuntuu et olis aika saatanan kovaa matskua. Eli mikä ois pehmeämpi vaihtoehto.?\nViesti Kirjoittaja Tessustelija » Pe Tammi 08, 2010 4:03 pm\nnylonia tai pommiahan monet ovat käyttäneet. Itselläni on vielä skeittirullat, jotka pehmeytensä takia eivät ole oikein hyvät kun tarraa asfalttiin ja kuluu nopeasti\nViesti Kirjoittaja prklZ » Pe Helmi 12, 2010 4:31 pm\nNyt olis tarkotus rakentaa piikkisestä motovertistä stunttimopo.\nAattelin keulimaraudasta aloittaa:\nOstettiin tänää 25mm x 25mm suorakulmasta rautaputkea, seinämävahvuus on 2mm.\nPitäs viel keksii miten kiinnittää se siihe. Pulttejaki ostettiiin, mut olisiko kuitenki parempi hitsata se siihe runkoo kiinni?\nJos jollai pit bikes toi rauta on nii voi pistää jotai vinkkejä kiinnityksen tekemiseen.\nViesti Kirjoittaja Ride- » Pe Helmi 12, 2010 8:00 pm\nprklZ kirjoitti: Nyt olis tarkotus rakentaa piikkisestä motovertistä stunttimopo.\nOotko nyt ihan tosissas? Meinaat tehä tommoseen törkeän kokosesta profiilista kaatumaraudat? Laita ihmeessä kuvia kun valmistuu\nViesti Kirjoittaja kimmoke » La Helmi 13, 2010 12:39 am\nprofiiliputkesta tehdyt raudat voi olla kestävät jos on tarpeeksi seinämävhvuutta mutta yleensä vitun rumia tekeleitä,vahvaa putkea taivuttelemaan vaan jos ei valmiita rautoja löydy..Joka kylän putkiliikkeestä löytyy mustan putken pokkarit 3/4" tuumaan joka riittää jos on tarpeeksi tukipisteitä.\nViesti Kirjoittaja prklZ » La Helmi 13, 2010 7:45 pm\nTuli suunnitelmien muutos:\nTeen kokonaan uuden takahäkin siitä 25mmx25mm rautaputkesta.\nHitsausta vailla valmis tuokin, eikä se nyt omasta mielestä nii törkeältä näytä Ja luulis sen kestävän kun seinämävahvuuskin on 2mm. Ja se vakiotakahäkki oli niin ohutta putkee ettei se olisi varmaankaan kestänyt.\nViesti Kirjoittaja kopebe » Su Helmi 14, 2010 11:39 am\näsken teit kaatumarautoja, nyt päätitkin laittaa materiaalit takahäkkiin. Seuraavaksi varmaan teet lopusta jämätavarasta uuden rungon?\nViesti Kirjoittaja Henkka57 » Su Helmi 14, 2010 4:49 pm\nEli ootko tekemässä kaatumarautoja vai takahäkkiä/keulinta rautaa vai mitä ?\nViesti Kirjoittaja prklZ » Su Helmi 14, 2010 7:18 pm\ntakahäkkiä missä on keulintarauta...


Day´s Glamour: Näkemisen arvoista\nSe on huonontunut minulla.\nSiksi marssiin pari viikkoa sitten optikkolle tarkistuttamaan näköni ja niinhän siinä kävin, kuten vähän osasinkin jo odottaa.\nRillit piti laittaa tilaukseen.\nJa tälläisiin pitkän pohdinnan jälkeen päädyin.\nVaikka itse olen todella vaalea mielestäni tämä Ralph Laurenin tumma kehys on itselleni sopiva. Ja onneksi vaalea turkoosi pehmittää tummaa ruskeeta kivasti.\nJa ruskea on sellainen väri, joka meneen hyvin monen toisen värin kanssa- se oli myös yksi syy miksi tähän kehykseen päädyin.\nVoitte vain arvata miten paljon näkeminen on nyt helpottunut.\nLasit ovat olleet minulla käytössä noin viikon ja aluksi niitä käyttäessä päätäni alkoi särkemään, mutta nyt kun silmät ovat tottuneet näkemiseen päänsärytkin ovat hävinneet. Mukavaa!\nVoi miten elämä onkaan taas kirkasta!\nNäkemisen arvoista tiistaita kaikille! ;)\nLähettänyt Johanna Nurmi klo 18.12\nZandra 19. maaliskuuta 2013 klo 20.19\nOnpas kivan näköiset lasit!:) Tuo turkoosi piristää hauskasti. Itselläni on ollut lasit nyt noin 6 vuotta, mutta muistan kyllä vielä tuon tunteen kun hankin ne ensimmäiset ja aloin taas nähdä kunnolla! :D Nyt haluaisin hankkia uudet lasit vähän muuttamaan ilmettä:)\nMs. N. 19. maaliskuuta 2013 klo 21.14\nKiitos paljon Zandra! :)\nLaseilla kyllä saa muutettua ilmettä hurjasti ja vaikka itselläni on lasit ollut käytössä vasta viikon voisin nyt jo melkein hankkia uudet, erilaiset lasit... :DD\nEmmi 20. maaliskuuta 2013 klo 0.22\nNäyttää tosi kivoilta! :) Ihailen aina ihmisten rohkeutta käyttää vähän värikkäämpiä laseja. Ja joskus jopa toivoin, että oma näköni huononisi vaan sen takia, että saisin jotkut tyylikkäät lasit nenälle :D Tosin nykyään osaan jo olla ihan kiitollinen siitä, ettei tarvitse näöstä (vielä) huolehtia :)\nMs. N. 20. maaliskuuta 2013 klo 19.44\nItse olen vieläkin hieman ihmeissäni, että minä valitsin noinkin värikkäät lasit. Minä, joka käytän neutraaleja värejä- kaikessa! Joskus olin aivan samoissa aatoksissa kanssasi, että olisi kiva saada laseista vain asuste, mutta nyt kun sellaiset oikeasti sain voisin viedä ne vaikka heti takaisin kauppaan. Ne ovat KOKO AJAN likaiset! :) Kyllä se lasiton aika oli vain niin paljon helpompaa. Siitä kannattaa nauttia! :)


VIDEO: Suomen pakkilupaukselle uran ensimmäinen tappelu! - Vastassa AHL-kovanaama!\nPetteri Lindbohm ei peruuttele rapakon takana.\nSensaatiomaisesti jopa NHL:n porteille noussut Petteri Lindbohm on aloittanut ensimmäisen kautensa rapakon takana mallikkaasti. Harjoituskaudella mahtavasti esiintynyt suomalaispakki laitettiin runkosarjan kynnyksellä AHL-jäille, mutta nuorukaisen vyölle on ehtinyt kertyä jo koko uran ensimmäinen NHL-ottelu.\nAHL-joukkue Chicago Wolvesia edustava Lindbohm joutui viikonloppuna kuitenkin jälleen uuden tilanteen eteen. Suomalaispakki ajautui nimittäin pieneen nokkapokkaan Rockford IceHogsissa pelaavan Pierre-Cedric Labrien kanssa ja hommahan eskaloitui nopeasti ihan oikeaksi tappeluksi.\nMoni perusjantteri olisi varmasti hoitanut Lindbohmin sijaan tilanteen toisin, sillä Labrie on tällä osastolla kaveri, jonka kanssa ei välttämättä kannata lähteä nahistelemaan. IceHogs-kovanaama on ottanut nimittäin urallaan lukuisia tappeluita esimerkiksi Deryk Engelandia, Shawn Thortonia, Brad Staubitzia, Krys Barchia sekä monia muita tunnettuja kovanaamoja vastaan.\nLindbohmin vyöltä löytyy taas vain yksi ainut Liiga-jäiden pikkunahina Nick Bailenia vastaan, josta ei tuomittu kummallekaan edes ulosajoa.\nNuori suomalaispakki pärjäsikin Labrieta vastaan yllättävänkin hyvin herrojen välisen taso- ja kokoeron huomioon ottaen. Voitto tappelusta merkitään ehdottomasti Labrielle, sillä Lindbohm keskittyi lähinnä vastustajansa sitomiseen – mikä oli tietysti tässä tapauksessa aivan oikein tehty.\nEiköhän Lindbohmille ole kuitenkin napsunut runsaasti kunnioitusta sekä joukkuetovereilta että valmennusjohdolta siitä, ettei anna kenenkään hyppiä silmille oman maalin edustalla.\nKyseinen ottelu päättyi IceHogsin niukkaan 4-3-voittoon. Lindbohm on pelannut nyt AHL:ssä viisi ottelua tehoin 1+1=2 ja hänen tehotilastonsa on plussalla kolmen pykälän verran.\nKatso Lindbohmin ensimmäinen tappelu tästä!


- heinäkuuta 25, 2013\nMeidän lenkkireitille oli ilmestynyt kaiken laisia taideteoksia. Ihan hauskaa vaihtelua normi lenkkiin. :) Eldakin huomasi heti että muutosta oli tapahtunut reitillä ja kävi tutkailemassa uusia hökötyksiä reitillä.\nElda kävi tutustumassa folioukkeliin.\nVideolla näkyvä avokulma on Eldalle kaikkein vaikein, silloin kun oon Eldan vasemmalla puolella. Kakkosväliin meinaa puskea. Niinpä lähdin sitä opettamaan. Aluksi kokeilin ihan radan yhteydessä. No eihän siitä mitään tullut. Sitten yhden esteen takaa, mutta ei hahmottanut. No valmista palkkaa muutamaan kertaan ekaan keppiväliin, eikä vieläkään ihan hoksannut. Ohjureita kun ei ollut tukkimaan tokaa väliä nii paremman puutteessa laitoin putken painot kakkosvälin linjalle, jolloin se syötti paremmin ekaan väliin. Muutamat onnistumiset näin superpalkoilla ja vielä valmiilla palkalla keppivälipalkalla, niin johan rupesi menemään kaaliin. Lopulta oltiinkin pisteessä, että oltiin kolmen 65 korkean esteen takana, josta hetsasin vähän pannast pitäen, ilmaan minkäänlaisia apuja. Onhan tuo Elda itsenäinen kun vaan antaa sen mennä. Kesti myös valmiilla palkalla keppien päässä, vaikkei olla aikasemmin käytetty, kun Elda ei ole kestänyt sitä. Harvoin mulla on myöskään ollut toista mukana, joka vah…\nKaikkea muuta kuin agilityä\nOllaan pidelty tässä viikonverran totaalilakkoa agilitystä. Palo pikkasen käämit agirodussa. Itse olin kyllä hirmu väsynyt jolloin keskittyminen ei ihan pelannut toivotulla tavalla. Vuorotyö on pistänyt meikäläisen pakan ihan sekaisin, vaikken kolmivuoroa teeekkään. :D\nAgirodussa oltiin vaan lauantaiselta 6.7. Ensimmäisellä radalla muuri alas, joka ärsytti jo tarpeeksi. Piti sitten kokeilla jotain kikkakolmosia, että jospa ehdin tuohon, no en ehtinyt. Kaikkein eniten otti päähän taas loppusuoran puomi varastaminen. Mä en ees vedättänyt Eldaa yhtään, mutta tämäpä päättii painella loppusuoraa täysin rinnoin, kun meikäläinen huuteli vielä kontakti käskyä. Enpä siis päässyt edes palauttamaanm sitä koiraa takaisin. Tästä opin ainakin sen etten jätä palkkaa maaliin tuntumaan mikäli viimeisten esteiden joukossa on A tai puomi. Kyllä ketutti. Toinen rata nyt meni tuskaisen pitkästyttävän odottelun piikkiin. Rimoja lensi eikä, Elda jaksanut oikein keskittyä, en kyllä oikein minäkään. Jotain …\nPysyy siellä kuin tatti\n- heinäkuuta 03, 2013\nEilen käytiin vähän treenailees lähi kentällä. En saanut millään sitten Eldaa varastamaan kontakteilla, vaikka vedätin ja tein vaikka mitä kiusaa. Siellä se kökötti niin puomilla, A.lla kuin keinullakin. Välillä tein sitten nopeita vapautuksia ja välillä jättöjä, mutten siltikään saanu sitä varastamaan. Kumma juttu. Voihan se olla että kisoissa musta huokuu vaan erilainen fiilis kuin treeneissä.\nAi että Eldan keinu suoritukset oli mageita. Nyt tulee perille asti täysiä ja odottaa kuitenkin kiltisti vapautusta. En oo kauheesti keinua viimeaikoina pysäytellyt edes treeneissä, koska oon halunnut siihen nopeutta. Nyt oon tosi tyytyväinen sen keinuun. :)\nOtettiin myös sitä keppien avokulmaa kaukaa lähetettynä kovassa vauhdissa. No ei vieläkään vakuuttanut. onnistumisprosenttii ehkä 50. Vastakkaisella kädellä tyrkkäisy voimakkaasti kiertämään kauempaa keppejä auttoi, mutta jos olin itse sijoittunut vähänkään liian keskelle niin toka väli oli taattu. Tää siis kaipaa treeniä todella.\nonnistumisia ja tyrimisiä\nViime viikon keskiviikkona käytiin treenailemassa kontakteja seuran epävirallisissa kisoissa. Menin radan kahteen kertaan. Meno tuntui tosi hyvältä. Ekalla radalla Elda teki kauniin kontaktin, vaikka irtosinkin sivusuunnassa. :) Sen jälkeisen esteen sitten ryssin ihan itse kun päätinkin kokeilla viimetingassa eri ohjausta mitä ensin olin ajatellut. Läskiksihän se meni ja rima siitä alas. No toisella radalla luukutettiin sitten täysillä ja vaihdoin ohjaus suunnitelmaa puomilla tehden puomin päässä valssin. Ohjaushan sujui hyvin, mutta oisin voinut jättää Eldan vähän pidemmäksikin aikaa sinne päähän nököttämään, kun kerta niitä kontaklteja tultiin treenaamaan. No mutta maksien voitto tuli kukka-amppelin kera. se harvakertakun ollaan Eldan kanssa palkinnoilla niin saadaan amppeleita tai jotain muumimueja. :/ Edellisen kukka-amppelin annoin äiskälle äitienpäivälahjaksi. Mitäkös tämän kanssa nyt sitten tekisi, kun ei tuohon pikkiriikkiselle parvekkeelle mahdu mitään. Muumimukin lähtee kie…


Tampa Bay Lightningin on unohdettava playoff-avauksen katastrofi | NHL.com\nTampa Bay Lightningin on unohdettava playoff-avauksen katastrofi\nLightning hukkasi ensimmäisen kerran tällä kaudella kolmen maalin johtoaseman\nTampa Bay Lightningin mykistävästä runkosarjasta ennätettiin käyttää suunnilleen kaikki mahdolliset ylisanat, mutta kun pudotuspelit alkoivat, tuli häkellyttävällä tavalla satikutia. Ja muistutus siitä, että pudotuspelit ovat niitä kuuluisia "eri pelejä".\nColumbus Blue Jackets jäi alkuun enemmän tai vähemmän telineisiin ensimmäisessä ottelussa. Ennen kuin 18 minuuttia ehti täyttyä, Bolts johti jo 3-0 Alex Killornin, Anthony Cirellin ja Yanni Gourden maaleilla. Sinitakkien päävalmentaja John Tortorella kuitenkin karjui joukkonsa hereille ensimmäisellä erätauolla ja hiljalleen alkoi vierasjoukkueen vyörytys. Kapteeni Nick Foligno kavensi 3-1:een toisen erän puolivälissä, ja kolmannessa Columbus porhalsi rinnalle ja ohi David Savardin, Josh Andersonin ja Seth Jonesin maaleilla. Jones hukkasi kiekon karmaisevalla tavalla Tampan avausmaalissa, mutta sai näin lopussa hyvityksen 4-3 voittomaalillaan.\nVideo: TBL-CBJ: Jones onnistuu maalinteossa ylivoimalla\n200. kerran peräkkäin loppuunmyyty Amalie Arena haukkoi henkeään. Lightning ei hukannut huikean runkosarjansa aikana kertaakaan kolmen maalin johtoasemaa, nyt se tapahtui kauden toistaiseksi kriittisimmällä hetkellä. Itse asiassa Tampa ei ollut koskaan aiemmin hukannut kolmen maalin johtoasemaa pudotuspeliottelussa eikä runkosarjassakaan sitten joulukuun 2013.\nToisaalta pudotuspeliavauksen härsiminen ei ole Lightningille mitään uusinta uutta. Joukkue on hävinnyt vuosien varrella 11 playoff-avauksestaan peräti kahdeksan. Nyt avainasia onkin unohtaa ottelu numero yksi ja siirtää se mahdollisimman nopeasti taas yhdeksi kuriositeetiksi historian lehdille.\nOppi siitä on silti syytä ottaa mukaan.\nKolmen maalin johtoasemaan päästyään Tampalla oli saumat livistää vielä rivakammalle karkumatkalle, ja sama meno jatkui vielä Folignon viimeistelemän kavennuksen jälkeenkin. Oli Nikita Kutsherovin tolppakuti sekä useampi maalipaikka, joissa Columbus-vahti Sergei Bobrovski venyi haamupelastuksiin.\n[Lue ottelusarjan TBL-CBJ kaikki jutut täältä]\n- Meidän mentaliteettimme oli voittaa heidät maalintekokilpailussa sen sijaan, että olisimme yrittäneet pitää heidät nollilla. Jatkossa mentaliteetin pitää olla se, ettemme päästä heitä maalintekoon, Lightningin päävalmentaja Jon Cooper sanoi.\nCooperin kommentin voi toisaalta kuitata olankohautuksella. Lightning teki runkosarjassa ylivoimaisesti eniten maaleja, eikä NHL:ssä pitäisi olla joukkuetta, jolle se ei pärjäisi maalintekokilpailussa. Ja kun katsoo tätä ottelua, viisi tai kuusi maalia ei olisi ollut suurikaan vääryys maalipaikkojen määrä huomioon ottaen.\n- Olemme olleet hyviä erikoistilanteissa läpi kauden, mutta nyt erikoistilannepelaamisemme petti, Cooper totesi.\nTotta toinen puoli. Tampa ei tehnyt maaliakaan kolmesta ylivoimastaan, Columbus sen sijaan osui kerran kahdella yrittämällä. Lopulta ratkaisuhahmot seisoivat kuitenkin tolppien välissä. Bobrovskilla on ollut kyseenalainen maine maalivahtina, joka sulaa keväisin kuin jääpuikko räystäällä, mutta nyt hän kepitti veskareiden taistossa maanmiehensä Andrei Vasilevskin selkeästi.\n[Lisää aiheesta: Blue Jackets yllätti mestarisuosikki Lightningin playoff-avauksessa]\n- Kenttäpelaajat tekivät loistavaa työtä. He käänsivät tämän ottelun meille, Bobrovski kuittasi urotyönsä.\nMaalivahtia ei pudotuspeleissä tunnetusti ihan helpolla vaihdeta, ja Vasilevski lienee tolppien välissä myös perjantain ottelussa. Huolimatta siitä, että Louis Domingue pelasi erinomaisen runkosarjan ja torjui 26 ottelusta peräti 21 voittoa.\nToisaalta olipa maalilla kuka tahansa, salamapaitojen pitää pystyä parantamaan kollektiivisesti.\n- En sanoisi, että rupesimme löysäilemään, mutta otimme ehkä pienen taka-askeleen. Jatkossa meidän pitää olla parempia kiekon kanssa ja pysyä jämäkämmin pelin päällä, Lightningin puolustaja Victor Hedman arvioi.


Yllätyssentteri keräsi ylistystä - "Hän on soturiluonne" - Kiekkoareena\nYllätyssentteri keräsi ylistystä - "Hän on soturiluonne"\nJutut – 08.02.2017 klo 23:04 — Tuomas Heikkilä\n"Ihan kohtuullisesti pystyin aloituksia kaapimaan ja olihan siinä joku maalipaikkakin", luonnehti Janne Kolehmainen poikkeuksellista iltapuhdettaan. Kuva: Jukka Rautio/Europhoto\nKolmen avainhyökkääjän ollessa maajoukkuetehtävissä JYP joutui rukkailemaan keskiviikkoillan kamppailuun ketjujaan uusiksi ja esitteli samalla todellisen yllätyssentterin. Urallaan 633 liigaottelua pelannut Janne Kolehmainen on pelannut niistä ehkä puolenkymmentä sentterinä ja pitkästi yli 620 laidassa.\nKolehmaisen debyytti keskusmiehenä nähtiin pari vuotta sitten KalPassa. Ennen sitä moisesta ei ollut aiempaa kokemusta edes juniorivuosilta.\n- Eihän siinä mitään, pitää vaan muistaa puolustaa hyvin. Alussa tuli pari vastahyökkäystä meidän ketjua (laidoilla Tuomas Pihlman ja Joel Sund) vastaan, mutta aika hyvin saatiin ne sitten kuriin, Kolehmainen tuumasi JYPin kellistettyä viime hetkien maaleilla Kärpät 2-0.\n- Ihan kohtuullisesti pystyin aloituksia kaapimaan ja olihan siinä joku maalipaikkakin, reilut 14 minuuttia pelannut voimahyökkääjä jatkoi.\nTällaisia nämä alkavat tähän aikaan vuodesta olla.\nJYPin päävalmentaja Marko Virtanen kehui työmiestään estottomasti.\n- Kole on soturiluonne. Sanoi heti, että selvä, tämä homma hoidetaan, vaikka ei ollut meillä aiemmin sentterinä pelannutkaan, Virtanen totesi.\n- Hän on luotettava puolustussuuntaan. Eikä Kolelta eikä ketjultakaan odotettu pelin tuottamista, vaan sitä puolustamista, JYP-käskijä selvitti yhteispainoltaan lähes 300-kiloisen vitjan toimenkuvaa.\nHurrikaanipaitojen ja petonuttujen kauden kolmas kohtaaminen oli todellista taistelua, playoff-luonteinen peli. Ennen kuin puolustaja Sami Niku sooloili komealla maalillaan isäntien 1-0 -voittomaalin, ennätti myös Kärpillä olla paikka poikineen. Ilmaveivin yritys (Mikko Lehtonen), kaksi läpiajoa (Niklas Olausson ja Jari Sailio) sekä kaksi tolppalaukausta (Lehtonen ja Sailio).\n- Tällaisia nämä alkavat tähän aikaan vuodesta olla. Kovaa vääntämistä ja veskarit liekeissä molemmissa päissä, Kolehmainen luonnehti.\nEikös me olla aika hyvin vieraissakin pelattu?\nJYPin seuraava ottelu on ohjelmassa perjantaina, kun se isännöi Kolehmaisen kasvattajaseuraa, sarjajumbo-SaiPaa. Antti Suomela, Joonas Nättinen ja Jerry Turkulainen jatkavat edelleen maajoukkuetehtävissään, joten "Kole keskelle" komento voi käydä edelleen.\n- Mikäs siinä, jos luottoa riittää, mies myhäili.\nAlkukaudesta koomaillut JYP nousi voittonsa myötä jo neljänneksi, kun kierroksia on joukkueesta riippuen jäljellä 11-12. Puolivälierien kotietu on siis täysin omissa tassuissa.\n- Eikös me olla aika hyvin vieraissakin pelattu, Kolehmainen murjaisi JYPin lauantain syntyneeseen peräkkäisten vierasvoittojen (9) liigaennätykseen viitaten.\n- No, ei meidän sitä sentään vältellä tarvitse, mutta eipä olla kyllä uhrattu yhtäkään ajatusta koko asialle.\nJYP kärpät Janne Kolehmainen\nJYPin Olkinuora nollasi Kärpät - katso video\nJYP jatkaa hyvässä iskussa. Nyt kaatui Kärpät maalein 2-0.


Vakaa-verkosto - UKK-instituutti\nEtusivu » Liikkumisen turvallisuus » Kaatumisten ehkäisy ammattilaisille » Vakaa-verkosto\nUKK-instituutti koordinoi kaatumisten ehkäisyn asiantuntijaverkostoa. Verkosto edistää valtakunnallista kaatumisten ehkäisytyötä. Vakaa-verkosto jatkaa ja laajentaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen aiemmin koordinoimaa IKINÄ-asiantuntijaverkostoa.\nVakaa-verkoston kautta saat ajankohtaista tietoa kaatumisten ehkäisystä, siihen liittyvistä tapahtumista ja koulutuksista sekä tuotetusta materiaalista.\nVakaa-verkoston viestintä tapahtuu ensisijaisesti verkostokirjeiden välityksellä. Verkostokirjeissä jäsenille tarjotaan uusinta tietoa kaatumisten ehkäisystä ja kaatumisten ehkäisyn hyvistä käytännöistä, mahdollisista koulutuksista ja tapahtumista sekä uusista julkaisuista. Myös verkoston jäsenillä on mahdollisuus jakaa tietoa verkostokirjeiden kautta.\nAiemmin ilmestyneet verkostokirjeet:\nAjankohtaista tietoa ja koulutusta oman työn tueksi 1/2022 (24.3.2022)\nKoulutusta, uusia materiaaleja ja kysely turvallisista jalkineista 3/2021 (26.10.2021)\nKouluttaudu verkossa ja tutustu aineistoihin 2/2021 (9.6.2021)\nKouluttaudu verkossa ja ota uudet iäkkäiden liikuntaneuvonnan työkalut osaksi kaatumisten ehkäisytyötäsi 1/2021 (17.3.2021)\nJoulutervehdys ja verkoston kuulumisia 5/2020 (10.12.2020)\nVakaasti eteenpäin -seminaari ja kaatumisten ehkäisyn hyvät käytännöt 4/2020 (8.10.2020)\nKaatumisten ehkäisyn verkoston syystervehdys 3/2020 (28.8.2020)\nSähköinen kaatumisvaaran itsearviointi ja ennakkotietoa seminaarista 2/2020 (28.5.2020)\nVerkosto nimetty ja järjestöportaali avattu 1/2020 (12.3.2020)\nVerkoston koulutuspäivä ja yli 65-vuotiaiden uudistettu liikkumisen suositus 4/2019 (18.12.2019)\nVerkkokoulutusta ja verkoston koulutuspäivä 3/2019 (30.10.2019)\nKoulutustarjous ja tutkittua tietoa liikuntaharjoittelusta 2/2019 (29.8.2019)\nKaatumisSeulan materiaaleja eri kielisinä versioina ja tutkittua tietoa kotiharjoittelusta 1/2019 (13.6.2019)\nVoit viestiä verkostokirjeessä oman alueesi kaatumisten ehkäisyn -uutisista. Jos haluat viestiä verkostokirjeessä, ole yhteydessä Maarit Piirtolaan.\nKaatumisten ehkäisyn verkoston koulutusiltapäivä\nEnsimmäinen kaatumisten ehkäisyn verkoston koulutusiltapäivä järjestettiin 21.1.2020.


Roomalaisten kannettava aurinkokello oli merkki vauraudesta – sai kantajansa näyttämään myös älykkäältä - T&T\n2.10.2017 klo 20:45\nMonet käteen mahtuvat aurinkokellot valmistettiin pronssista.\nJos olit varakas, vapaa kansalainen muinaisessa Rooman valtakunnassa, saatoit ehkä kierrellä pitkin imperiumia kantotuolissasi tai vain viihdyttää sivistyneitä ystäviäsi pitkillä päivällisillä, kirjoittaa Smithsonian.\nMutta millä tehdä vaikutus kavereihin tai ihmisiin matkoilla? Yksi hyvä vaihtoehto on kannettava aurinkokello, jota kai voi luonnehtia lähimmäksi roomalaiseksi vastineeksi nykyajan iPhonelle.\nTaskuaurinkokellot suunniteltiin näyttämään aikaa matkalla, joten ne olivat myös erittäin kalliita, mutta aikalaisten näkökulmasta taatusti ällistyttäviä laitteita. Niiden kantajat olivat varmasti ylpeitä laitteistaan, sillä ne olivat millä mittarilla tahansa mitattua upeita härveleitä.\nMonet aurinkokellot valmistettiin kiiltävästä pronssista ja ne mahtuivat hyvin käteen. Ja mikä tärkeintä: vaati melkoista teknistä tietämystä käyttää niitä oikein tai saada niistä kaikki hyöty irti - aivan niin siis kuin nykyajan älypuhelimista.\nNykypolville on säilynyt reilu kymmenen kannettavaa laitetta, joista jokaisessa on koordinaatit laitteen käyttämiseen tietyissä paikoissa. Aurinkokello oli siis tehokas aikarauta jo reilusti yli tuhat vuotta ennen GPS:ää tai atomikellon keksimistä.\n”Jos aurinko paistaa, ja kuljetat mukanasi omaa, hyvin henkilökohtaista kannettavaa laitetta, voit luottaa siihen, että se kertoo, mikä kello on”, sanoo Richard Talbert.\nTalbert on Pohjois-Carolin yliopistossa työskentelevä historioitsija, joka on kirjoittanut kirjan roomalaisten kannettavista aurinkokelloista.\nMuinaiset roomalaiset eivät mitanneet aikaa 60 minuutin tuntijaksoissa, vaan he jakoivat vuorokauden päivänvalon ja pimeyden aikaan, joissa molemmissa oli 12 jaksoa. Järjestelmä oli peräisin Egyptistä.\nRoomassa se tarkoitti sitä, että yksi päivätunti tai jakso oli talvella noin 45 minuuttia ja kesällä 75 minuuttia.\nNiin kuin meilläkin, Roomassakin päivät olivat täynnä ohjelmaa, mutta sitä ei ollut järjestetty samalla tavalla kuin nykyään.\n”He eivät muuttuneet kärsimättömiksi, jos olit 15 minuuttia myöhässä”, sanoo New Yorkissa pidettävän Time and Cosmos in Greco-Roman Antiquity -näyttelyn kuraattori Alexander Jones.\nTähtitieteilijä Denis Savoie´n mukaan useimmat aurinkokellot eivät näyttäneet tuntia tarkempaa aikaa.\nAika kuitenkin sai aikaan roomalaisten pakkomielteeseen astrologiaan. Tähdet kertoivat, minä päivänä ja millä kellonlyömällä oli edullista tehdä mitäkin. Esimerkiksi sadoissa roomalaisissa hautakivissä on tunnintarkat kuolinajan tai iät tunnin tarkkuudella.\nTämä auttaa Talbertin mukaan myös ymmärtämään aurinkokellojen suosiota. Niitä on löydetty yli 500. Suurin osa on suuria, paikallaan pysyviä kivipaaseja, sillä ne kalibroitiin leveysasteen mukaan.\nKannettavat taskumallit antoivat lisää vapautta, jolloin omistajat voivat matkustaa ja silti olla selvillä suhteellisen tarkasta kellonajasta.\nMutta niissä oli enemmän rajoitteita - eikä se ollut vain hintalappu.\nKannettavissa aurinkokelloissa ratkaisevaa oli puolen päivän hetki, joten oli tiedettävä, onko aurinko nousussa vai juuri kääntynyt laskuun. Keskipäivän läheisyydessä sen määritteleminen voi olla vaikeaa.\nKannettaviin kelloihin oli kirjoitettu suosittujen kohteiden ja eksoottisten alueiden leveyspiirejä, mutta ei ollut takeita siitä, että lista todella täsmäsi.


17.42 Miikka Laitila poistui Miikka Laitila palasi. - PDF\n17.42 Miikka Laitila poistui Miikka Laitila palasi.\nDownload "17.42 Miikka Laitila poistui. 17.43 Miikka Laitila palasi."\n1 Informaatioverkostojen kilta Athene ry Hallituksen kokous 13/2014 Aika: klo 17:30 Paikka: A106, TTalo Paikalla: Tomi Laakso, Reetta Arokoski, Emmi Linkola, Eeva Siikaaho, Aleksi Pyykkönen, Atte Keinänen, Miikka Laitila, Mikko LatvaKäyrä, Edward Landtman Puheenjohtaja: Aleksi Pyykkönen Sihteeri: Emmi Linkola 1. Kokouksen avaus Avattiin kokous ajassa Kokouksen päätösvaltaisuus Todettiin kokous päätösvaltaiseksi. 3. Pöytäkirjantarkastajien valinta Valittiin pöytäkirjan tarkastajiksi Eeva Siikaaho ja Atte Keinänen. 4. Kokouksen työjärjestyksen hyväksyminen Hyväksyttiin sellaisenaan. 5. Ilmoitusasiat Tomi ilmoitti tuoneensa Reissumiestä. Postissa oli saapunut Module ja Tomille kutsu Technology Academy Finlandin palkintogaalaan Miikka Laitila poistui Miikka Laitila palasi. 6. Hyväksyttävät laskut Hyväksyttiin Niklas Nisénille 39,68 euroa valkotaulusta, Eeva Siikaaholle 219,20 euroa Wappusitsien tarvikkeista, Aleksi Pyykköselle 35 euroa Cuba Nightin puolikkaasta illalliskortista, Mikko LatvaKäyrälle 38,27 euroa koposaunan tarjoiluista ja 35 euroa Täffän vuosijuhlien puolikkaasta illalliskortista sekä Emil Virkille 15 euroa Indecsvuosijuhlalahjasta, joka maksoi 23,44 euroa. 7. Mitä kuuluu? kierros Mitä teit viime viikonloppunakierros: AP: kävi Nurmijärvellä. Näki amisjuttuja. Egu: Oli vujuilla, hauskaa ja hyvää ruokaa. Emmi: pelasi beer pongia. Reetta: oli Nurmijärvellä. Luki tenttiin. Kattoi leffoja. Järjesti jatkot. Teki ties mitä. Tomi: oli Pietarin synttäreillä. Pelasi futista. Kävi vujuilla ja syömässä silliksellä. Mikko: Oli marathontoimikunnan kanssa turussa risteilemässä. Ompeli haalarimerkkejä IV 11 kanssa. Miikka: Kävi Keravalla. Leppoisa viikonloppu. Luki tenttiin. Studio 3. Atte: parit tuparit ja aalto in asia kokous. 8. Talous ja hallintoasiat 1. Hyvinvointi\n2 Jatkuvasti hoidetaan. 2. Laitossopimukset Tänään puhuttiin tuotantotalouden ja tietotekniikan laitosjohtajille. Sopimuksen sisältöä ei täytyne kauheasti enää muuttaa. 3. Budjetti Aleksi Pyykkönen selvitteli budjettia viikon aikana. Virallisen budjetin voisi laittaa niille sektoreille, joiden toimintaan se vaikuttaa. Aleksi laittaa infoa Emmille ja Atelle jotka välittää tietoa eteenpäin. Tomi Laakso poistui ajassa AYY:n toimintaavustus Odotellaan päätöksiä. 5. Toimareiden kuulumiset (OTMK, liikuntavastaavat) OTMK on katellut pakastinta ja Miikka on ollut yhteydessä heihin. Halutaan kaappi eikä arkku. Ostamista vaille hankittu. Tomi Laakso palasi ajassa Mitä muuta tuli tehtyä? 9. Tapahtumat 1. SCIkiltayhteistyökivailta Ihan toimi. 2. BMIsitsit Tulee. Tulkaa tekin! 3. PreWappusitsit Noin puolet hallituksesta sitsaa ja loput on keittiössä. Sitsit maksetaan IE:n tilille tai paikan päällä. 4. Wappusitsit ja sillis Tulee. 5. Toimareiden kuulumiset (pikkuie, lukkarit) Ei kai niil. 6. Mitä muuta tuli tehtyä? Viime viikolla IE puuhasi toimikunnan kanssa. 10. Yrityssuhteet 1. Yrityssuhteiden tilanne Miikka laittoi sponssien tilannetta Driveen. Hyvä on tilanne! 2. Toimareiden kuulumiset (Yrityssuhdetiimi, TEKkiltayhdyshenkilö, Marathontoimikunta) Ihan hyvää kuuluu. Ysvitiimiä Miikka on nähnyt. TEKkiltayhdyshenkilö etsi tänään Estetiikan ryhmää. Marathontoimikunta tapasi viikko sitten. 3. Mitä muuta tuli tehtyä?\n3 11. Tiedotusasiat 1. Athenen verkkosivujen päivitys 2. Phuksiryhmät Athenen verkkosivuilla ISOt ei näkyneet sivuilla mutta nyt näkyy. Atte laittaa phuksit Jäsenet sivulle. 3. Sähköpostilistat Emmi laittaa Atelle mahdollisimman pian liittymislomakekoodinpätkän ja kuvaukset listoista. 4. Kukka Siellähän se. 24h chatin valvontavuorojen varaamiseen linkki Facebookiin. 5. Ilmomasiinan uudistus Ei uutisia. 6. Toimareiden kuulumiset (Kulttuurineuvokset, historioitsija, valokuvaajat, Kukan niittäjät, kiltalehden toimittajat, ATKpartio, Ulottuvuusvastaava) Historioitsijalla on vieläkin kiire mutta suuret suunnitelmat. 7. Mitä muuta tuli tehtyä? Atte oli Esa Heikkiseen yhteydessä Olkkarin tietokoneista. Esa laittoi eteenpäin tiedustelua rahoituksen järjestämisestä. 12. Opintoasiat 1. Kurssien kehittäminen Ei ole edistynyt. 2. Maisteriohjelman uudistus Mikko oli tänään kokouksessa, jossa keskusteltiin maisterivaiheen rakenteesta. Huomenna taas tapaaminen, jossa toivon mukaan päätetään asioita. 3. Toimareiden kuulumiset (SCIvastaava, Hallopedit) Hallopedit hallopedeilee, huomenna SCI:n kopoilta. 4. Mitä muuta tuli tehtyä? Eilen oli SCI:n johdatus opiskeluun kurssista kokous. Maisterivaiheen uudistukset etenevät joka paikassa. Perustieteellisen akatemian kokouksessa perustettiin yhteinen maisteriohjelma SCIn, CHEMin ja ELECin kanssa. Avattiin myös keskustelu opiskelijoiden palkitsemisesta. 13. Ulkosuhteet 1. Kaljakroketti Kiintiö on alustavasti 24 joukkuetta. Ilmo aukeaa huomenna, paperiset kutsut lähtivät eilen. Hallituksesta olisi hyvä saada joku tuomaroimaan, Tiitulle voi ilmottautua. Kokkareille mielellään niin moni hallituksesta kuin pääsee. Telttajeesiä kaivataan. Suuntaaantavat säännöt nettisivuille. Edward Landtman saapui ajassa Siirryttiin kohtaan 15.6.\n4 2. Wappulaiva Ilmo aukeaa perjantaina. Saa hypettää etenkin fukseille. Sponssit ovat edenneet ajatuksen tasolla. 3. Vuosijuhlaedustukset 4. Toimareiden kuulumiset (Vuosijuhlatoimikunta, hupiministeri) Vuosijuhlatoimikunta puuhailee jatkotilan kanssa. 5. Mitä muuta tuli tehtyä? Ähkyn pääjuhlapaikka on varattu. 14. Phuksiasiat 1. ISOkoulutukset Jatkuvat. 2. ISOkaste Kehitetty viime vuodesta, konsepti samankaltainen. 3. Phuksipeijaiset Yöjäynäjoukkue on valittu. 4. Kevätretki Toinen tapaaminen ensi viikolla. Bussi on varattu ja infomaili pistetty. 5. Phuksiopas Tekstejä on pyydetty. FTMK:n kanssa oli workshoppi aiheesta. ISOvastaava hoitaa valokuvaukset ja on mukana taitossa. 6. Toimareiden kuulumiset (ISOvastaava, KVvastaava, WappuHali, ISOt) Kuuluu hyvää. Jätskiä. KVISOtoimintaa kohtaan ei ole killassa ollut paljoa innostusta. 7. Mitä muuta tuli tehtyä? Phukseja on tiedotettu kantotuolin tekemisestä. 15. Muut esille tulevat asiat 1. Kesäkokous Linjattiin että on paras vaihtoehto. 2. Pöytäkirjojen tarkistaminen ja allekirjoittaminen Hoidetaan pian. 3. Hallitushengailu Tulee Sikariporrasfutis Frakkiko? Reetta Arokoski ottaa vetovastuun ja kapteenin paikan. 5. Hyvä veli stipendi Mietintään. Saa ehdotella. DL Siirryttiin kohtaan Killan Julkkudiili Eetu promosi Julkun diiliä. Keskusteltiin laukuista ja provikoista. Ilmomasiinaan tieto monta haluaa myydä ja haluaako laukun/paidan. Emmi tekee ilmon tänään. Tomi Laakso poistui ajassa\n5 Edward Landtman poistui ajassa Palattiin kohtaan Seuraava kokous Doodlataan uuden periodin vakiokokousaika. Aleksi Pyykkönen tekee Doodlen huomisen aikana, vastaamisen DL on sunnuntaina. 17. Kokouksen päättäminen Päätettiin kokous ajassa Pöytäkirjan tarkastajat: Atte Keinänen Eeva Siikaaho Puheenjohtaja ja sihteeri: Aleksi Pyykkönen Emmi Linkola


Pienen esineen perässä jäällä kiiruhtaminen on Tampereella tuttua. Lauantaina Pyynikin urheilukentällä tutusta jääkiekko-ottelusta kuitenkin poikkesi käytännössä kaikki: niin peliväline, kaukalo kuin mailatkin.\nHelsinkiläisen Botnian ja porilaisen Narukerän välinen ottelu toi jääpallon takaisin Tampereelle 67 vuotta edellisen pääsarjaottelun jälkeen. Pyynikin ottelun isänä voi pitää Narukerän puheenjohtaja Timo Helavuorta, joka sai idean automatkalla Porista Turkuun. Ottelu toteutettiin seurojen välisenä yhteisprojektina, jossa kotijoukkueena oli Botnia.\nKotipeli parin tunnin ajomatkan päässä Botnian vakiotukikohdasta Oulunkylästä aiheutti jonkin verran päänvaivaa, sillä muun muassa kentän laidat, pallokorit ja kulmaliput jouduttiin tuomaan Helsingistä. Toisaalta tapahtumaa avitti suuresti Tampereen kaupungin myötämielisyys.\n– Kaupungin suhtautuminen oli erinomaista, mikä helpotti tapahtuman järjestämistä. Lähtökohtaisesti Tampereella sanotaan kaikkeen kyllä ja mietitään, miten se saadaan toteutettua. En ole Helsingissä sellaiseen törmännyt, toteaa Botnian puheenjohtaja Vesa Peräjärvi.\nBandyliigaa on vuoden 2012 jälkeen pelattu ainoastaan tekojäällä. Tampereen viime viikkojen talviset olosuhteet ovat kuitenkin ideaalit Pyynikin luonnonjäälle, joten sään suhteen otettu riski kannatti.\nJääpallon kulta-aikoina 1950-luvulla lajin suosio ei kalvennut lainkaan vertailussa jääkiekkoon.\nHelsingissä järjestetyissä ensimmäisissä jääpallon MM-kilpailuissa 1957 isäntämaan ja Neuvostoliiton välistä ottelua paikan päällä seurasi yli 14 000 katsojaa. Avausottelu Ruotsia vastaan oli puolestaan ensimmäinen suora urheilutapahtuman televisiointi Suomessa.\nNuo ajat ovat kuitenkin vain kaukainen muisto: viikonvaihteessa päättyneet MM-kisat saattoivat mennä monilta suomalaisilta täysin ohi, ja Bandyliigan paikkakunnatkin kattavat lähinnä pääkaupunkiseudun sekä osan Itä-Suomea. Jääpallo ei välttämättä ole henkihieverissä, mutta se on kutistunut melko pienten piirien lajiksi.\n– Olemme luomassa uutta strategiaa, jonka tavoitteena on laajentaa harrastajamääriä ja tuoda jääpalloa uusille paikkakunnille, toteaa Porvoosta Tampereen otteluun saapunut Jääpalloliiton puheenjohtaja Jari Kettunen.\nTampereella jääpallohistoria painottuu 1900-luvun ensimmäiselle puoliskolle. Ylintä sarjatasoa ei ole pelattu kaupungissa vuoden 1952 jälkeen, ja pääsarjassa pelanneet seurat joko keskittyvät nykyään muihin lajeihin tai ovat Tampereen IFK:n tavoin kokonaan kuopattuja. Toiseksi korkeimmalla sarjatasollakin tamperelaisten viimeinen esiintyminen on keväältä 1995, jolloin lajin erikoisseura Jääpallo-64 lopetti toimintansa.\nTauno Kaurala (vas.) ja Pertti Ratsula esittelivät avauslyönnissä taitojaan vanhanaikaisilla jääpallomailoilla. Vuonna 1952 Kaurala nähtiin Pyynikillä OPS:n riveissä, kun taas Ratsula vartioi Porin Kärppien maalia.\nPyynikin paluuottelun seremoniallisen avauslyönnin suorittivat Tampereen jääpallohistorian aikanaan itse kokeneet Tauno Kaurala ja Pertti Ratsula. Hiljattain 85 vuotta täyttänyt Ratsula seuraa yhä aktiivisesti jääpalloa, erityisesti kotikaupunkinsa seuran Narukerän otteita. Hän kaivaa joka talvi esille myös omat varusteensa, kun veteraanijaosto Ikikerän vuorot kutsuvat.\n– Kun toiset lähtevät hiihtämään, me menemme pelaamaan jääpalloa. Toistaiseksi terveys on riittänyt siihen, ettei yhtään talvea ole jäänyt väliin.\nVauhti yllättää uuden katsojan\nJo yhdeltä päivällä aloitettu ottelu oli Botnialle merkittävä: se taistelee vielä tosissaan viimeisestä pudotuspelipaikasta. Pelin alkua hallitsi kuitenkin sarjataulukossa muutamaa sijaa korkeammalla oleva Narukerä, joka johti ensimmäisen 45 minuutin puoliskon jälkeen 2–0 hyökkääjä Jukka Loukkolan kahdella osumalla.\nEnsikertalaisen suurimman huomion jääpallo-ottelussa herättää lajin nopeus. Pelaajat ja pallo liikkuvat jäällä ripeään tahtiin, ja välillä pientä oranssia muovipalloa on vaikea havaita sen liitäessä yli puolustuslinjan. Pyynikin perinteikkäässä puukatsomossa valtaosa yleisöstä muodostui kuitenkin aktiivisemmista jääpallon seuraajista, joukkueiden huiveista ja pipoista päätellen.\nSäiden vaikutus on jääpallolle suuri. Kauden aloitus venyy vuosi vuodelta myöhemmäksi erityisesti eteläisemmillä joukkueilla. Ruotsissa jääpalloa pelataan paljon halleissa, mutta Suomessa jääpallohalleista ei ole kuin korkeintaan alustavia suunnitelmia.\nLajin aseman turvaamiseksi ja vahvistamiseksi on turvauduttava luoviin keinoihin. Jääpalloaktiivit Kettunen, Peräjärvi ja Ratsula ovat yhtä mieltä siitä, että Pyynikin ottelun kaltaisia tapahtumia kannattaisi ehdottomasti järjestää lisää.\nOmalta osaltaan helsinkiläinen Botnia on kunnostautunut viime vuosina yleisön aktivoinnissa mitä moninaisimmilla tavoilla. Suorastaan legendaarisena tapahtumaguruna tunnettu manageri Teukka Ulander on järjestänyt Oulunkylän kentälle jääpallofinaalin yhteyteen muun muassa liikkuvan kaksikerroksisen saunan, tapahtumatorin ja housebändin.\nNarukerän maalivahti Esko Kuusamo nousi pelin loppuhetkillä suureen rooliin. Jääpallomaalivahtien liikkeet ovat painavista varusteista huolimatta usein lennokkaita.\nKamppailulle dramaattinen loppuhuipennus\nSisätilojen lämmössä enimmäkseen aikansa viettävälle ehti jo Pyynikin ottelussa tulla kylmä, vaikka lämpömittari ei näytä edes kymmentä pakkasastetta. Tauolla osa yleisöstä kaikkosikin urheilukentän katsomosta, mutta 629 katsojasta riitti runsaasti seuraajia myös toiselle puoliskolle.\nOttelun toinenkin jakso alkoi Narukerän hallinnalla. Lumen kertyessä uudestaan kentän pintaan, alkoi Botniakin saada pelin juonesta kiinni. Suoraviivaisten hyökkäysten edessä porilaiset joutuivat puolustuskannalle, ja kymmenen minuuttia ennen loppua helsinkiläiset tasoittivat tilanteeksi 3–3.\nDraaman kaarta täydensi vielä Botnian loppuhetkien rangaistuslaukaus. Yritys kuitenkin lensi suoraan päin maalivahti Esko Kuusamoa, joten tilaisuus täyteen pistepottiin jäi tällä kertaa käyttämättä. Tällä kertaa tasapeli tyydyttänee kuitenkin kaikkia osapuolia, niin molempia joukkueita kuin yleisöäkin.\nJää nähtäväksi, seuraako vauhdikkaasta ja viihdyttävästä ottelusta jotain pysyvämpää, vai pelataanko huipputason jääpalloa seuraavan kerran Tampereella vasta vuonna 2086.\nJääpallon Suomen mestaruudesta on pelattu vuodesta 1908 lähtien.\nKuluvalla kaudella korkeimmalla sarjatasolla Bandyliigassa pelaa kymmenen joukkuetta Helsingistä, Jyväskylästä, Lappeenrannasta, Mikkelistä, Oulusta, Porista, Torniosta sekä Varkaudesta.\nJääpallo-ottelu kestää 2 x 45 minuuttia sekä lisäajat. Yhteneväistä jalkapallon kanssa on myös pelikentän koko, pelaajien määrä sekä paitsiosääntö.\nSuomen menestynein jääpalloseura on Helsingin IFK, joka on voittanut mestaruuden 17 kertaa. MM-tasolla menestynein maa on yhä Neuvostoliitto 14 MM-kullalla.\nMoreenimedia on Tampereen yliopiston journalistiikan, kuvajournalismin ja visuaalisen journalismin opiskelijoiden julkaisu


Monikkoperheiss� on monet haasteet\nKaksosia syntyy Suomessa vuosittain noin 850 paria. Kolmosia syntyy noin kymmenen kertaa vuodessa. Molempien vanhempien mahdollisuus vanhempainvapaaseen on lasten hyvinvoinnin, perheen jaksamisen ja vanhempi-lapsisuhteen muodostumisen vuoksi erityisen t�rke�� silloin, kun lapsia syntyy kerrallaan kaksi tai useampia. Perheiss�, joissa syntyy yht�aikaisesti useampia lapsia, is�n isyysvapaan pituus on kuitenkin sama kuin yhden lapsen syntyess� kerrallaan. Voimassaoleva raskauskohtainen isyysloma asettaa monikkoperheiden lapset eriarvoiseen asemaan. Ty�el�m�- ja tasa-arvovaliokunta totesi lausunnossaan TyVL 22/2006: �Kaksosten ja kolmosten hyvinvoinnin turvaamiseksi molempien vanhempien mahdollisuuksia osallistua lasten hoitamiseen ensimm�isin� elinkuukausina tulisi edist��. T�st� syyst� olisi perusteltua, ett� 18 arkip�iv�n isyysrahakausi olisi lapsikohtainen. T�m� olisi my�s lasten yhdenvertaisen kohtelun kannalta perusteltua. T�ll�in kaksosten tai kolmosten syntyess� isyysvapaata olisi oikeus pit�� vastaavasti kaksin- tai kolminkertainen m��r�.� Hallituksella olisi ollut mahdollisuus korjata t�m� ep�kohta is�kuukauteen liittyv�n lakiesityksens� yhteydess�. Korjausta ei kuitenkaan tullut � j��n odottamaan hallitukselta esityst� lapsikohtaisesta isyysrahasta.\nVaikeavammaisilla lapsilla heikot mahdollisuudet aamu- ja iltap�iv�hoitoon 29.10.2009 10:01\nVaikeavammaisen lapsen mahdollisuudet aamu- ja iltap�iv�toimintaan ovat huonot, jos kunta ei muuten t�llaista toimintaa j�rjest�. Lains��d�nn�ss� ei ole taattu lapsille subjektiivista oikeutta aamu- ja iltap�iv�toimintaan. Vaikeavammaisen, kuten esimerkiksi n�k�vammaisen, lapsen mahdollisuus p��st� aamu- tai iltap�iv�ryhm��n on j�tetty riippumaan kunnan p��t�ksist�.\nVaikeavammaisten lasten osallistuminen aamu- ja iltap�iv�ryhmiin avustettuna onnistuu usein hyvin - jos ryhm� on olemassa. Lapsille on my�s t�rke�� p��st� tekem��n samoja asioita, joita oman ik�luokan lapset muutenkin tekev�t. Ongelmana on, ett� kaikissa kunnissa aamu- ja iltap�iv�ryhmi� ei j�rjestet�, mik� hankaloittaa vaikeavammaisten lasten ja heid�n vanhempiensa arkea.\nLains��d�nt� ei riitt�v�ll� tavalla turvaa vaikeavammaisen lapsen mahdollisuuksia p��st� aamu- ja iltap�iv�hoitoon. Odotan hallitukselta vastausta kysymykseeni, mit� he aikovat tehd�, jotta vaikeavammaiset lapset saisivat lakis��teisen mahdollisuuden aamu- ja iltap�iv�toimintaan. T�llainen asia ei saa j��d� kuntakohtaisten ratkaisujen varaan.\nMahdollisuus imetykseen on lapsen ihmisoikeus\nSuomi on valtiona sitoutunut pyrkim��n imetyksen edist�miseen YK:n vauvamy�nteisyysohjelman mukaisesti (1990 Innocenti Declaration/ WHO & Unicef). Sosiaali- ja terveysministeri� suosittaa Maailman terveysj�rjest�n WHO:n kansainv�lisen strategian pohjalta kuuden kuukauden t�ysimetyst�. T�m�n j�lkeen suositellaan osittaista imett�mist� vuoden ik��n tai pidemp��nkin, mik�li vanhemmat niin haluavat. Imetys on terveysvalinta, jonka l�hes jokainen nainen haluaa tehd�, sill� imetyksen vaikutus kansanterveyteen on kiistaton. Yli 90 % naisista aloittaa imetyksen ja kotiutuu synnytyssairaalasta imett�v�n� (THL 2009). Imetyssuositukset, -toiveet ja -tavoitteet eiv�t kuitenkaan toteudu Suomessa. Vain 1 % p��see Suomessa t�ysimetyssuosituksen tavoitteeseen (THL 2009), kun taas esimerkiksi Ruotsin puolivuotiaista 15 % on t�ysimetettyj�. Minua t�m� t�ysimett�neiden �itien v�hyys ihmetytt��, sill� olen itse t�ysimett�nyt kaikki viisi lastani ilman mit��n lis�ruokintaa puolen vuoden ik��n ja osaimett�nyt yli vuoden ik�isiksi. �idit ja vauvat ovat tuen suhteen maassamme hyvin vaihtelevassa asemassa asuinpaikan sek� terveydenhuoltohenkil�kunnan harrastuneisuuden mukaan.\nImetyksen tuki ry:n �ideille antama vertaistuki t�ydent�� olennaisella tavalla hoitoketjua. RAY:n uudet rahoituslinjaukset uhkaavat kuitenkin johtaa Valtakunnallisen Imetystukipuhelimen ja yhdistyksen muun toiminnan loppumiseen vuodenvaihteessa. Mahdollisuus imetykseen on lapsen ihmisoikeus, joka mainitaan YK:n Lapsen oikeuksien sopimuksen 24 artiklassa. My�s yhteiskunnan kannalta imetys on arvo, jota kannattaa suojella - asia koskee l�hes 60 000 uutta kansalaista vuosittain. 0 kommenttia\nKansan sivistykseen ty�stet��n aukkoa\nKansanopistoihin on t�n� syksyn� kirjoittautunut enn�tysm��r� opiskelijoita. Kansanopistoyhdistyksen puheenjohtajan Hannu Salvin mukaan syyn� ovat ennen kaikkea taloudellinen lama ja nuorten ty�tt�myys. Opetusministeri� on vienyt eteenp�in ns. ammattiopistostrategiaa, jonka mukaan kaikki ammatillinen koulutus tulisi siirt�� maakunnallisten ammattiopistojen tai muiden ammatillista koulutusta antavien organisaatioiden alaisuuteen. Ministeri� on suosittanut, ett� ne vapaan sivistysty�n oppilaitokset, kansanopistot mukaan lukien, joiden toiminnasta ammatillisen koulutuksen osuus on huomattavan suuri suhteessa vapaan sivistysty�n koulutukseen, selvitt�isiv�t yhdistymismahdollisuudet alueellisiin ammattiopistoihin tai muihin koulutuksen j�rjest�j�organisaatioihin. Kansanopistoissa koulutetaan mm. kirkon lastenohjaajia, koulunk�yntiavustajia, perhep�iv�hoitajia, lasten ja nuorten erityisohjaajia sek� vanhusty�n ja kotipalvelun ty�ntekij�it�. Opistoista on taustaltaan sitoutumattomia 38 %, kristillisi� 47 % ja poliittisten liikkeiden, ammattiliittojen ja kansalaisj�rjest�jen yll�pit�mi� 12 %. Kansanopistojen keskeisi� toimintaperiaatteita ovat itsen�isyys ja vapaus m��ritell� itse arvopohjansa ja teht�v�ns�. N�m� perustavat l�ht�kohdat ovat nyt uhattuina. Esimerkiksi kirkollisen lastenohjaajakoulutuksen luonne tulisi muuttumaan oleellisesti, jos se viet�isiin kunnallisen ammattiopiston alaisuuteen. Kansanopistoille ministeri�n linjaus tiet�� vaikeita p��t�ksi�.\nYK:n vammaissopimus ratifioitava viivytyksett�\nL�mpim�t onnittelut kristillisdemokraattien uudelle valtuutetulle Marjatta Weckstr�mille Loviisassa ja kiitokset paikallisosastolle sek� koko ehdokasjoukolle vaality�st�! RKP-voittoisessa valtuustossa meill� ei ollut valtuutettua. T�st� on hyv� jatkaa. Maailman 650 miljoonaa vammaista henkil�� muodostavat yhden eniten syrj�ytyneist� ryhmist�, joiden p�ivitt�ist� el�m�� ja kehityst� vaikeuttaa suuri m��r� fyysisi�, oikeudellisia ja sosiaalisia esteit�. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyv�ksyi joulukuussa 2006 vammaisten henkil�iden oikeuksia koskevan yleissopimuksen. Suomi allekirjoitti yleissopimuksen ja sen yksil�valituksen mahdollistavan p�yt�kirjan maaliskuussa 2007. Yleissopimus tuli kansainv�lisesti voimaan toukokuussa 2008, kun 20 j�senvaltiota oli ratifioinut sen. Suomi ei toistaiseksi ole ratifioinut sopimusta, eik� sopimus n�in ollen sido Suomea.\nYK:n vammaissopimuksessa ei ole uusia ihmisoikeuksia, vaan sen tavoitteena on edist�� oikeuksien toteutumista. Yleissopimus edellytt��, ett� valtion pit�� ryhty� toimiin, joilla voidaan lis�t� tietoisuutta vammaisten oikeuksista ja niiden toteuttamisesta. Suomen on viivytyksett� ryhdist�ydytt�v� ja saatettava sopimus kansallisesti voimaan.\nMiehenkin alkoholink�ytt� heikent�� koeputkihedelm�ityksen onnistumista\nT�m�n viikon L��k�rilehdess� kerrottiin tuore tutkimustulos, jonka mukaan v�h�inenkin alkoholink�ytt� vaarantaa koeputkihedelm�ityksen. Jos koeputkihedelm�ityst� yritt�v� pariskunta jakaa pullollisen viini� tai juo sit� vastaavan m��r�n alkoholia viikossa, heid�n mahdollisuutensa saada lapsi v�henee nelj�nneksell�. Naisen v�h�isell�kin alkoholink�yt�ll� oli selv� yhteys keinohedelm�itysten ep�onnistumiseen. Puoli pulloa viini� viikossa v�hensi naisten mahdollisuutta tulla raskaaksi 18 %. Miesten hedelm�itt�mismahdollisuuksia vastaava alkoholim��r� v�hensi 14 %. Eniten koeputkihedelm�itysten onnistumisia n�ytti v�hent�v�n naisten juoma valkoviini. Lapsettomuus on kipe� ongelma ja koeputkihedelm�ityshoidoissa k�yminen raskasta. Henkisesti on erityisen vaikeaa kerran toisensa j�lkeen petty�, kun hoito ei tuo hartaasti odotettua tulosta. Lasta toivovien parien on hyv� tiet�� alkoholin kielteisest� vaikutuksesta hoidon onnistumiseen.\nNykyajan orjakauppa torjuttava\nT�n��n YK:n p�iv�n� on aiheellista puhua ihmiskaupasta, jota sanotaan nykyajan orjuudeksi. Arvioiden mukaan ihmiskaupan uhreista noin 80 prosenttia on naisia ja lapsia. YK:n arvioiden mukaan vuosittain yli miljoona lasta joutuu ihmiskaupan uhreiksi, ja heist� suurin osa on tytt�j�. Ihmiskaupan yleisin muoto on prostituutio, ja kansainv�lisen naiskaupan ja prostituution yhteys on kiist�m�t�n. Yksin Euroopassa on YK:n huume- ja rikososaston UNODC:n raportin mukaan jopa 500 000 laittomin keinoin maahan tuotua seksity�l�ist�.\nYK:n raportin mukaan aikuisten miesten osuus maailmanlaajuisessa ihmiskaupassa on noin kymmenen prosenttia. Todellisuudessa miehi� ihmiskaupan uhreina voi olla enemm�nkin, sill� useiden maiden ihmiskauppaa koskeva lains��d�nt� kiinnitt�� huomiota l�hinn� prostituutioon pakotettuihin naisiin ja lapsikauppaan. T�m�n vuoksi halpa- ja pakkoty�voimaksi tuodut miehet j��v�t tunnistamatta ihmiskaupan uhreina. Esimerkiksi Euroopan maiden rakennusty�mailla heit� saattaa olla tuhansia.\nYleissopimuksen p��paino on ihmiskaupan uhrien suojelussa. Monen asiantuntijan mielest� EU ja sen j�senmaat ovat ep�onnistuneet ihmiskaupan uhrien suojelussa, eik� Suomikaan selvi� puhtain paperein. Suomi on allekirjoittanut Euroopan neuvoston ihmiskauppaa koskevan yleissopimuksen 29. elokuuta 2006. Yleissopimus tuli kansainv�lisesti voimaan 1. helmikuuta 2008, ja sen on ratifioinut t�h�n menness� 26 Euroopan valtiota. Suomi ei kuitenkaan ole sopimusta ratifioinut. Nyt annamme maailmalle kuvan, ettei Suomen hallitus pid� ihmisill� k�yt�v�� kauppaa kovin vakavana asiana, koska yleissopimusta ei ole saatettu maatamme sitovaksi.\nRokotus her�tt�� pelkoja\nSikainfluenssarokotus on her�tt�nyt pelkoja. Kun kyseess� on maailmanlaajuinen rokotusohjelma, my�s antikampanjat k�yd��n kansainv�lisesti. Rokotukseen liittyv�t villit salaliittoteoriat levi�v�t verkossa. On helppoa pelotella ��rimm�isen harvinaisilla rokotuksen sivuvaikutuksilla v�est��, jos samalla ei hahmoteta varsinaisen ehk�ist�v�n taudin riskej� suhteessa rokotteen mahdollisiin sivuvaikutuksiin. Luotan niihin asiantuntijatahoihin, jotka ovat yht� mielt� siit�, ett� sikainfluenssarokotteen hy�dyt ovat selv�sti suuremmat kuin siit� aiheutuvat mahdolliset haitat. Rokotuspaikan turvotus ja kipu sek� mahdollinen liev� l�mp� ovat pieni hinta taudin torjumisesta. Sit� ihmettelen, ett� jopa terveydenhuoltohenkil�kunnasta osa on kielt�ytynyt ottamasta tarjottua rokotetta. Hoitajat ja l��k�rit voivat tartuttaa sikainfluenssan kohtalokkaasti vastustuskyvylt��n heikoille potilaille, esimerkiksi tehohoidossa tai sy�p�hoidoissa. Lis�ksi hoitohenkil�st�n laajamittainen sairastuminen vaarantaisi terveydenhuollon toiminnan epidemian huippuaikana. Mielest�ni terveydenhuollon ammattihenkil�ill� on eettinen velvollisuus ottaa rokote vastaan, pakottaa ket��n toki ei siihen voi. Rokotukset ovat l��ketieteen historian merkitt�vimpi� keksint�j�. Niiden avulla on voitettu monta kuolemanvakavaa sairautta. Isorokko surmasi mennein� vuosisatoina joka kolmannen tautiin sairastuneen. Rokotteen ansiosta kuolemaa kylv�nyt kulkutauti h�vitettiin tyystin. Kun kehitysmaissa kamppaillaan mahdollisuudesta tarjota v�est�lle rokotuksia, miksi ihmeess� sivistyneiss� l�nsimaissa nyt ryhdytt�isiin kampanjoimaan tutkitusti hy�dyllisi� rokotusohjelmia vastaan? Itse k�vin ottamassa t�ll� viikolla tavallisen influenssarokotteen ja aion ottaa my�s sikainfluenssarokotteen heti kun oma vuoroni siihen tarjoutuu. 8 kommenttia\nMiksi tieto presidentin kansliassa ei kulje?\nTasavallan presidentti Tarja Halonen kertoi tiistain tiedotustilaisuudessa ett� Suomen lis�joukot Afganistanin operaatioon pysyv�t asemissaan presidentinvaalien toisen kierroksen yli. Puolustusministeri� oli kuitenkin sopinut Naton kanssa, ett� joukot kotiutetaan jo ensi viikolla. Ruotsalaiset sotilaat ovat tulossa tilalle. Puolustusministeri�st� kerrottiin, ett� tieto joukkojen kotiuttamisesta oli l�hetetty presidentin kansliaan jo viime perjantaina. Jostakin syyst� tieto ei kulkenut presidentille itselleen saakka. Mieleen nousee vastaava tilanne, kun puolustusministeri H�k�mies piti Yhdysvaltain vierailullaan legendaarisen �Ven�j�, Ven�j�, Ven�j� �puheensa. Puhe tuli silloinkin Haloselle puun takaa, vaikka presidentin kanslia oli saanut puheen etuk�teen. Miksi tieto Presidentin kansliassa ei kulje? 2 kommenttia\nHankintalaki ja huutolaisyhteiskunta\nEr��ss� etel�suomalaisessa kunnassa vanhustenhoidon kilpailuttaminen johti siihen, ett� hoitopaikkoja etsittiin jopa 120 kilometrin et�isyydelt�, mik� olisi mahdollistanut vanhusten pakkosiirron kauas kotikunnasta. Kilpailutuksessa voittaneet kaksi yrityst� ovat vasta perustamassa laitoksiaan, eik� niill� viel� ole edes henkil�kuntaa, tiloja tai toimintaa. Hankintalains��d�nn�n soveltaminen on johtanut huutolaisyhteiskunnan k�yt�nt�ihin � vanhuksen saa hoidettavakseen se, joka ottaa h�net halvimmalla. Hoitosuhteiden katkeamiset halvempien tarjousten vuoksi voivat olla hoidettaville raskaita. Hankintalain l�ht�kohtaisena tavoitteena on edist�� laadukkaiden hankintojen tekemist�. Hankintalain soveltaminen sosiaali- ja terveyspalveluihin on kuitenkin vaativa haaste. Miten voisi varmistua hoidon laadusta ja vakuuttua siit�, ett� kalliimmalta n�ytt�v� palvelu voi olla inhimillisesti kannattavaa ja pitk�ll� t�ht�imell� kustannustehokasta? 1 Kommentti\nOnko Vanhasen vahva asema kupla?\nP��ministeri Vanhanen sanoi, ett� h�nen asemansa on nyt vahvempi kuin koskaan viime viikkojen tapahtumien vuoksi. My�s h�nen puoluetoverinsa ovat vahvistaneet, ett� Vanhasen asema on vahvistunut YLE:n Silminn�kij�-ohjelman ansiosta. Vanhasen katsottiin joutuneen per�tt�mien syyt�sten uhriksi. Siksi puoluev�ki linnoittautui h�nen tuekseen � sen saattoi eduskunnassakin aistia. T�ll� tavalla tullut vahvuus ei kuitenkaan ole kest�v�ll� pohjalla. Kyll� asema t�ytyy ansaita omilla teoilla, ei toisten t�pp�yksill�. Lautakasajupakka on peitt�nyt hetkeksi alleen monet ongelmat, mutta ne nousevat viel� p�yd�lle. 14 kommenttia\nKatsoin Anneli J��tteenm�est� kertovan televisioelokuvan P��ministeri. Kertomus keskittyi vaalikampanja-aikaan, jossa ennakoitiin tulevia tapahtumia. Aika ohueksi j�i parin kuukauden p��ministerikauden kuvaus ja lopullinen kujanjuoksu, mik� p��tyi p��ministerin eroon. J��tteenm�en eronpyynt��n p��tynyt kes�kuinen p�iv� on ollut koko eduskuntaurani merkillisin p�iv�. Tilanne eli dramaattisesti tunti tunnilta ja aamup�iv�ll� tuskin kukaan tiesi, miten J��tteenm�en hallituksen k�y. Romahduksen voisi tiivist�� sanaan �luottamuspula� � itse asia todellakin peittyi t�m�n varjoon. J��tteenm�ki ei kyennyt samanlaiseen �rh�kk��n itsepuolustukseen, jota h�nen seuraajansa on menestyksekk��sti k�ytt�nyt. Kyll� h�n hyvin yksin j�i � oli silmiinpist�v��, ett� oma eduskuntaryhm� ei noussut puolustamaan p��ministeri�. N�ytti silt�, ett� Keskustan eduskuntaryhm� siirtyi katsomoon seuraamaan, miten J��tteenm�elle k�y. 1 Kommentti\nSomalian synkk� tilanne\nSomaliassa on j�rjestetty Ramadan-kuukauden kest�nyt tietokilpailu, jonka tarkoituksena oli tarjota tekemist� nuorille miehille. Palkinnoiksi jaettiin rynn�kk�kiv��reit�, k�sikranaatteja, miinoja ja ammuksia. Tietokilpailun j�rjesti Somalian etel�osia hallitseva islamistinen al-Shabab �j�rjest�, joka kertoi avoimesti rohkaisevansa nuoria miehi� osallistumaan k�ynniss� olevaan pyh��n sotaan. Muutama p�iv� sitten uutisissa kerrottiin, ett� samainen j�rjest� oli kielt�nyt naisilta rintaliivien k�yt�n. Liivien k�ytt�ji� oli rangaistuksena ruoskittu julkisesti. Ryhm�n tulkinnan mukaan rintaliivit ovat �h�m�yst� ja siksi islamin vastaiset. Ihmetyst� her�tt��, miten rintaliivien vastustajat voivat p��tell� t�yshunnutettujen naisten kohdalla, kenell� on rintaliivit. N�m�kin uutiset Somaliasta kertovat omalta osaltaan maan kaoottisesta tilanteesta. Maan hallitus on heikko ja merirosvot mellastavat vapaasti. 1 Kommentti\nRiista on ekologista l�hiruokaa\nT�m� p�iv� vier�hti peurajahdissa, syksyisen mets�n siimeksess� ja nuotiotulilla. Mets�stysporukan taitavaa tiimity�skentely� oli vaikuttavaa seurata. Vesilahden peurakanta on suuri, siksi on riistanhoidollisesti j�rkev�� rajoittaa peurakantaa ja samalla v�hent�� niiden aiheuttamia liikenne- ja viljelysvahinkoja. Ja onhan riista ekologista l�hiruokaa. Lapsuuden kodissani sy�tiin p�ivitt�in riistaa ja itse pyydetty� kalaa � ihan s��st�v�isyyden vuoksi. Jauhelihakin valmistettiin riistasta. Kaupasta ei yleens� ostettu leikkeleit� tai muuta lihaa � ne tuntuivat kalliilta ylellisyystuotteilta. Koulun ev�sleipien v�liin �iti siivutti linnunlihaa. H�peilin teeripaistista valmistettuja ev�sleipi�ni, kun kavereilla oli kaupasta ostettua lauantaimakkaraa leiv�n v�liss�. T�n��n nuotiolla paistetussa, pelk�ll� suolalla maustetussa, mureassa peuran sis�fileess� oli tuttu riistan maku � uskomattoman herkullinen. 1 Kommentti\nV��rin peritty autovero on palautettava kaikille\nT�n��n istunnossa ��nestettiin autoverotuksesta. Hallituksen esityksess� ehdotetaan s��dett�v�ksi laki autoverolle kannetun arvonlis�veron suuruisen veron (ns. ELV) palautusmenettelyst�. Euroopan yhteis�jen tuomioistuin totesi Suomen k�ytt�m�n tuontiautojen lis�veron, ns. ELV-veron lainvastaiseksi. Siksi hallitus joutui antamaan esityksen, jolla v��rin pid�tetty vero palautetaan takautuvasti niille, joilta ELV-veroa on peritty vuosina 2006-2009. Lain soveltaminen kohdistuisi ainoastaan niihin verotuksiin, joita veroviranomainen voi viel� oikaista verovelvollisen hyv�ksi autoverolain mukaan, eli joiden valitusaika ei ole viel� kulunut umpeen. Kuitenkin aivan sama v��ryys on todennetusti kohdistunut autontuojiin jo vuodesta 2002 l�htien, jolloin Yhteis�jen tuomioistuimen linjasi, ett� ELV-veroa ei lain mukaan tulisi peri�. Palautusten ulkopuolelle j�� tuhansia, joilta on peritty veroa v��rin. V��rin perustein verotuksen kohteeksi joutuneet voivat toki oikeusteitse hakea virheellisen verop��t�ksen purkua. Edustaja Bjarne Kallis teki k�sitelt�v��n lakiin muutosesityksen, jonka mukaan v��rin perityt verot tulisi palauttaa automaattisesti kaikille vuodesta 2002 l�htien. Eduskunnan enemmist� valitettavasti hylk�si esityksen ��nin 134�35. Kristillisdemokraatit ��nestiv�t palautuksen puolesta, mutta ei yksik��n keskustan tai kokoomuksen edustaja ei tukenut v��rin perityn ELV-veron palautusta, demaritkin p��osin ��nestiv�t esityst�mme vastaan. 1 Kommentti\nTy�tapaturman vakuutusk�sittely viipyy\nSain puhelun henkil�lt�, joka oli joutunut ty�tapaturmaan hein�kuun puolessa v�liss�. Vammasta on seurannut pitk� sairausloma, runsaasti sairauskuluja ja p�ivitt�ist� el�m�� h�iritsevi� oireita. H�n murheenaan on lis�ksi se, ett� p��t�ksenteko vakuutusyhti�ss� edelleen viipyy. L��k�rinlausunnot ovat selke�t ja vakuutusyhti�st�kin on vakuutettu, ett� tapaus on selv�. Silti p��t�s ja sen my�t� korvaukset odottaa. Sairaalalaskut sen sijaan ovat tulleet ajallaan ja niiden maksamista edellytet��n er�p�iv��n menness� ulosotolla uhaten. Perheen taloustilanne alkaa olla tiukalla, sill� vammautunut on perheen ainoa el�tt�j�. Auto on jo menossa myyntiin. Soittaja ihmetteli sit�, ett� miten voi olla mahdollista, ett� ty�tapaturman uhri joutuu m��r��m�tt�m�n ajan odottamaan lakis��teisi� korvauksia, mutta ty�tapaturman hoitokulut on sen sijaan maksettava ajallaan korkojen ja ulosoton uhalla. T�llaiset tilanteet eiv�t todellakaan ole oikeusvaltiolle kunniaksi. Kun kansalaisia ja yrityksi� koskee velvollisuus maksaa laskut ja verot ajallaan, sama velvollisuus tulisi olla vakuutusyhti�ill�, ty�tt�myysp�iv�rahoja maksavilla kassoilla kuin toimeentulotuesta vastaavilla kunnilla. 1 Kommentti\nK�vin t�n��n katsomassa Cyrus Nowrastehin ohjaaman elokuvan �Naisen kivitys�. Tositapahtumiin perustuva tarina on syd�nt� raastava � ja kivityskuoleman kuvaus kammottava. Luulen, ett� t�m�n julman teloitustavan kuvaus oli aika realistinen � siksi sit� oli vaikea katsoa. Tunnustan, ett� raaimmat kohdat katsoin pienin� p�tkin� � silm�t oli v�lill� pakko sulkea. Islamilaisen sharia-lain kivitystuomiot eiv�t valitettavasti ole vain elokuvaa tai menneisyytt�. Aihe on siksi ajankohtainen. Kivitys on erityisen raaistava k�yt�nt� my�s siksi, ett� siin� koko yhteis� toimii py�velin�. Kansanjoukon kiihottaminen vihaan on vaarallinen ase � ihmiskunnan historiassa monet aatteet ovat kanavoituneet sen kautta j�rjett�miin tuhot�ihin. Elokuvaa katsoessa mieleen nousi nainen, joka v�ltti t�p�r�sti kivitystuomion. H�nen pelastuksenaan oli mies, jonka sanat j�iv�t historiaan: �Joka teist� on synnit�n, heitt�k��n ensimm�isen kiven.�\nRiihim�ki sai lumikuorrutuksen\nIltamy�h�ll� lumihiutaleet alkoivat leijua kotipihalle kilpaa putoilevien keltaisten lehtien kanssa. N�ky oli satumaisen kaunis � lehdet puussa, vihre� nurmikko ja punaiset ruusut penkiss� hennonvalkealla kuorrutuksella. Lumen tuoma valo syysillan pimeydess� on ihanan pehme�. Aamulla lumi oli jo valkeana vaippana puissa, pensaissa ja maassa. Lumisia lehtipuita olisi ollut hauska j��d� ihastelemaan teekupin ��rell� pidemp��nkin, mutta pitk� ty�p�iv� oli alkamassa. Tien pinta oli paikoin eritt�in liukas � toivottavasti pahemmilta kolareilta v�ltyt��n. Junalla oli taas turvallista matkustaa. Lumeton Helsinki n�ytti synk�lt� ja valottomalta � sopiva sis�t�ihin. 0 kommenttia\nT�n��n on vietetty Maailman reumap�iv��. Heinolan reumasairaalaa uhkaava alasajo on her�tt�nyt huolta reumapotilaiden keskuudessa. Kunnat ovat talousahdingossaan v�hent�neet palvelujen ostoja, ja Kela on valinnut kuntoutuspalvelujen tuottajiksi kilpailutusten j�lkeen halvempia vaihtoehtoja. Vaativan erikoissairaanhoidon resurssit pit�� j�rjest�� valtakunnallisesti ajatellen mielekk��sti, jotta karsitaan turhia p��llekk�isyyksi�. Suomen kokoisessa maassa ei ole j�rkev�� pit�� rinnakkain useita saman erikoissairaanhoidon alan yksikk��, jotka kilpailevat samoista resursseista ja osaajista. Heinolan reumasairaala on juuri t�llainen huippuyksikk�, johon etenkin harvinaisen lastenreuman ja vaikeimpien reumatautien hoito tulee keskitt��.\nReumahoidon taso vaihtelee suuresti sairaanhoitopiireitt�in. Heinolan reumasairaalassa on tehty perinteisesti kansainv�list� huipputason tutkimusta sek� koulutettu ja konsultoitu l��k�reit�. Onnistunut reumaleikkaus saattaa palauttaa potilaan t�ysin ty�kykyiseksi, kun taas puutteellisella ammattitaidolla tehty reumaleikkaus aiheuttaa jo seuraavana budjettivuonna kunnalle lis�� kuluja. Reumapotilaan nivelet ehtiv�t tuhoutua, jos he joutuvat odottamaan pitk��n samassa hoitojonossa muiden tuki- ja liikuntaelinsairaiden kanssa � reumapotilaan hoitoon p��syn kanssa ei ole varaa viivytell�.\nReumaortopedia pit�isi keskitt�� Heinolaan ja yliopistosairaaloihin, joissa on reumayksikk�. Keskitt�minen on t�rke�� potilaiden kannalta, sill� reuma seuraa ihmist� koko h�nen el�m�ns� ajan. Hajautetussa mallissa on se vaara etteiv�t erill��n toimivat sairaalat saavuta harvinaisiin leikkauksiin tarvittavaa kokemusta.\nDiagnoosia ei tehd� rintaa imem�ll�\nRovaniemen hovioikeuden mielest� l��k�ri sai ime� potilaan n�nni� tutkiessaan h�nen rintakipuaan. Alkukes�st� k�r�j�oikeus p��tyi samaan tulokseen. L��k�ri puolustautui sill�, ett� kyseess� oli tavanomainen tutkimus. T�m�n lis�ksi miesl��k�ri oli nuorta naispotilasta tutkiessaan tunnustellut t�m�n rintoja takaap�in ja samalla painautunut naista vasten. H�n oli my�s kehunut rintojen muotoa. En ymm�rr� oikeuden p��t�st�. Rintojen tai ylip��ns� mink��n kehonosan imeminen tai maistelu ei kuulu l��k�rin tutkimustapoihin. Sellaisesta "tavanomaisesta tutkimuksesta" en ole kuullutkaan l��ketieteen opintojen aikana tai l��k�rin� toimiessani. Rintakivun tutkimisessa rintojen imemisest� ei olisi mit��n hy�ty�. Lis�ksi jokainen ymm�rt��, ett� potilas kokee t�llaisen k�yt�ksen ahdisteluna. Eik� oikeudessa ollut ket��n l��ketieteen asiantuntijaa kertomaan t�t� yksiselitteist� tosiasiaa? Oikeus ilmeisesti p��tteli, ett� miehen seksuaalisesta tarkoituksesta ei ollut n�ytt��, koska h�n ei sit� tunnustanut. Mutta mist� muusta voisi olla kysymys? Jos seksuaalisen hyv�ksik�yt�n n�yt�n kynnys nostetaan n�in korkealle, potilas on vastaanotolla turvattomassa asemassa. Samalla h�nen n�yryytt�v� kokemuksensa ahdistelusta mit�t�id��n. Jos ja kun molemmat oikeusasteet ovat tehneet ratkaisunsa lain pohjalta, lakia t�ytyy muuttaa. T�ysin ilmeinen seksuaalinen ahdistelu t�ytyy voida my�s oikeudessa sellaiseksi todeta. 2 kommenttia\nSynkk� uutinen y�llisest� Naantalin tulipalosta kosketti syv�lt�. Kun itsell�ni on saman ik�isi� lapsia, voin aavistella j�rkytyst� ja kauhua, mit� viiden palossa surmansa saaneen nuoren kodeissa nyt koetaan. Tulipalosta selviytyneille, etenkin vakavia palovammoja saaneille nuorille y�st� j�� pysyv� painajainen. Nyt on aika muistaa rukouksin n�it� nuoria, heid�n perheit��n ja surutaloja. T�n��n on keskusteltu my�s mahdollisesta poliittisen televisiomainonnan rajoittamisesta. Asia on ollut esill� puolue- ja vaalirahoitusta koskevan lain valmistelun yhteydess�. Keskustan puoluesihteeri Jarmo Korhonen on ehdottanut televisiomainonnan kieltoa vaalikustannusten hillitsemiseksi. MTV3 on reagoinut keskusteluun l�hett�m�ll� kirjelm�n Tarastin toimikunnalle. Siin� uhataan vaaliohjelmien lopettamisella, jos MTV Media menett�� t�rke�n tulonl�hteens� vaalimainoskiellon toteutuessa. MTV Media pit�� poliittisen televisiomainonnan kielt�mist� sananvapauden rajoittamisena. Kampanjakustannusten hillitsemisen kannalta kampanjakatot ovat mielest�ni tehokkaampi keino kuin joidenkin mainosv�lineiden rajaaminen. On kuitenkin liioiteltua v�itt�� televisiomainonnan kieltoa sananvapauden rajoittamiseksi. Sananvapauden periaatteet ovat voimassa my�s niiss� Euroopan maissa, joissa poliittinen televisiomainonta on kielletty. Muistutan, ett� vaalimainontaa rajoitetaan valtaosassa l�nsimaisista demokratioista huomattavasti voimakkaammin kuin Suomessa.\nEduskuntatalon portailla on usein mielenosoituksia. T�n��n suuri joukko Terveyden ja hyvinvointilaitoksen (THL) ty�ntekij�it� osoitti mielt��n irtisanomisuhan vuoksi. YT-neuvottelut on aloitettu jopa 110 henkil�n v�hent�miseksi. Henkil�st�n edustajat ihmetteliv�t sit�, ett� Stakesin ja Kansanterveyslaitoksen fuusion yhteydess� heille ministeri Risikon taholta luvattiin, ett� ket��n ei irtisanota. Petettiink� lupaukset? Eduskunta k�sittelee parhaillaan ensi vuoden valtion talousarviota. Eduskunnalla on mahdollisuus palauttaa leikatut rahat � 2,4 miljoonaa euroa � laitoksen toimintaan.\nEduskunnan urheilukerhon rahastonhoitajaa ep�ill��n kavalluksesta. Olisiko 70 000 euron h�vi�mist� kukaan huomannut koskaan, ellei virkamies olisi itse paljastanut tekonsa oman tunnon kolkuttaessa? Samaan aikaan KRP on aloittanut tutkimukset Raha-automaattiyhdistyksen entisen puheenjohtajan toimista liittyen s��ti�iden tukip��t�ksiin ja henkil�kohtaiseen vaalitukeen. Lehdiss� muistutetaan toistuvasti, ett� l�hes nelj�kymment� kansanedustajaa j�tti vaalirahoituksesta lainvastaisen ilmoituksen. T�n��n p��ministeri katsastaa yhdess� Tekniikan maailma- lehden kanssa taloaan lautatoimituksiin liittyvien lahjussyyt�sten kumoamiseksi. Ty�paikkani on ik�vien uutisten polttopisteess�. Onko eduskunta �r�t�stelij�iden pes� ja politiikka likaista peli�? Vastaan, ett� ei yht��n sen enemp�� kuin muutkaan ty�yhteis�t ja ihmisten el�m� yleens�. Eduskunta on median valokeilassa ja suurennuslasin alla. Itsekkyys, ahneus ja ep�rehellisyys paljastuvat t�ss� talossa siksi paljon herkemmin kuin muussa el�m�ss�. Olen ty�skennellyt sairaaloissa, terveyskeskuksissa, turvety�maalla ja mansikkatilalla aikoinani. N�ist� paikoista olisi saanut monta kohua syntym��n, jos kynnys olisi yht� matalalla kuin nykyisess� ty�yhteis�ss�ni. Er��ss� entisess� ty�paikassa ty�ajan kirjanpitoa v��rennettiin j�rjestelm�llisesti ja t�h�n ep�rehelliseen toimintaan yritettiin painostaa uhkaillen kaikki mukaan. Moraali ei ole kaksinen kansamme keskuudessa � harmaa talous kukoistaa my�s kotitalouksissa. Esimerkiksi omakotitalon rakentajat teett�v�t ty�t usein pime�sti � rehelliset joutuvat maksamaan sit� kovemman hinnan. R�t�sten pes� ei rajoitu Arkadianm�keen.\nProfessori Timo Vihavaisen haastattelu sunnuntain Helsingin Sanomissa on her�tt�nyt keskustelua. H�n arvostelee Suomessa tapahtuva maahanmuuttokeskustelun hyssyttely�. Samaan tapaan kuin stalinismin edess� oltiin suomettumisen aikana r�hm�ll��n, nyt arvostelun yl�puolella pidet��n h�nen mukaansa feminismi� ja maahanmuuttoa. Erityinen huoli Vihavaisella on islamin lis��ntyv�st� vaikutuksesta: "Islamin perussanoma on hyvin aggressiivinen. Islam on el�v� uskonto, joka otetaan hyvin vakavasti tietyiss� piireiss�. Ihmiset, jotka tulevat maailman primitiivisimmist� maista � Somaliahan on ollut aina h�nt�p��ss� mittareiden mukaan �, ovat kulttuurisesti hirvitt�v�n kaukana l�ntisest� maailmasta. Kulttuurisokki on valtava", Vihavainen sanoo. H�n ennustaa, ett� Suomessa elet��n pian yh� enemm�n islamismin ehdoilla. T�t� on mielest�ni ollut jo n�ht�viss� vaikkapa koulujen uskontokasvatukseen liittyv�ss� keskustelussa. Islaminuskoisten oikeuksiin vedoten kouluista on yritetty karsia pois kristilliseen perinteeseen kuuluvia tapoja, seimikuvaelmia joulujuhlista ja suvivirtt� kev�tjuhlista. Aloitteellisia eiv�t ole olleet niink��n muslimit � heid�n asiaansa on k�ytetty verukkeena kristillisen kulttuurin h�ivytt�miseksi. Vihavainen on oikeassa siin�, ett� nyt olisi seurattava vakavasti Ruotsin ja monen muun Euroopan maan tilannetta, jossa joihinkin l�hi�ihin ei palokunta en�� uskalla menn�. Tarvitsemme my�s enemm�n uskonnollista lukutaitoa � ongelmat eiv�t selity pelk�st��n k�yhyydell� tai koulutuksen puutteella, uskonnon itsens� vaikutus ihmiseen on syv�. 12 kommenttia\nTaksv�rkki� ja ty�el�m��n tutustumista\nT�n��n seitsem�sluokkalaisemme suoritti Taksv�rkkip�iv�n kotona � siivosi, leipoi ja laittoi ruokia. P�iv� oli h�nelle mukava ja auttamisen ideakin on t�rke�. Taksv�rkkip�iv�n maksu on 10 euroa ja siit� muistaakseni kolmasosa menee oman koulun virkistystoimintaan. Kovin montaa euroa ei siis mene t�m�nvuotisen kohteen, luonnonsuojeluty�n tukemiseen. Samaan aikaan yhdeks�sluokkalaisemme aloitti ty�el�m��n tutustumisjakson, joka on per�ti kahden viikon pituinen. Heti sen j�lkeen alkaakin koululaisten syyslomaviikko. Koulu on siis t�n��n arkimaanantaina ollut hiljainen paikka. Osa lapsista tosin suorittaa taksv�rkin koulussa � ilmeisesti opettajat puuhaavat pienen lapsijoukon kanssa talkoot�iss�. Koulup�iv�t � ja viikot ovat koululaisille arvokasta aikaa � erityisesti opettajien lomautusuhat ovat osoittaneet ett� yht��n koulup�iv�� ei olisi varaa tuhlata. Koulun ty�ajan k�ytt�minen muihin tarkoituksiin kuin varsinaiseen kouluty�h�n pit�isi tarkkaan harkita. Voisiko kympin apupanoksen suorittaa muuna kuin varsinaisena koulup�iv�n�? Ty�el�m��n tutustuminen on peruskoulun p��ttyess� paikallaan, mutta kahden viikon jakso tuntuu kyll� liian pitk�lt� panokselta. Ty�el�m� voisi tarjota nuorille tutustumisjaksoja my�s kes�aikaan. 2 kommenttia\n�l� ota lahjusta\nOlen t�n��n puhumassa parissakin nuorten tilaisuudessa kristityn vaikuttamisesta yhteiskunnassa. Tarkoituksena on Raamatun valossa pohtia yhteiskunnallista vaikuttamista. Raamatusta todellakin l�ytyy paljon ter�v��, ajatonta viisautta. Edustajatoveri Hein�luoma lainasi taannoin t�ysistunnossa Jaakobin kirjan kohtaa (2:15-16) , jossa nuhdellaan niit�, jotka vain puhuvat auttamisesta, mutta eiv�t tee mit��n. �Jos veljenne tai sisarenne ovat vailla vaatteita ja jokap�iv�ist� ravintoa, niin turha teid�n on sanoa: "Menk�� rauhassa, pit�k�� itsenne l�mpim�n� ja sy�k�� hyvin", jos ette anna heille mit� he el��kseen tarvitsevat.�Muutama esimerkki lis��: ��l� v��rist� oikeutta, �l� katso henkil��n �l�k� ota lahjusta, sill� lahjus sokaisee viisaiden silm�t ja v��rist�� syytt�mien asiat.� (5 Moos 6:19) Aamos 2:6-8: N�in sanoo Herra: -- Koska Israel on tehnyt rikoksen rikoksen j�lkeen, en p��t�st�ni peruuta. He myyv�t rehellisen rahasta ja k�yh�n kenk�parista. 7 He polkevat heikot maan tomuun ja ajavat v�h�varaisten asiat umpikujaan. Is� ja poika k�yv�t saman naisen luona ja h�p�isev�t n�in minun pyh�n nimeni. 8 Pantiksi otetuilla vaatteilla heit� lojuu jokaisen alttarin ymp�rill�, he juovat pyh�k�ss� viini�, jonka ovat velallisiltaan korkoina kirist�neet.� Jesaja 1: 17: �Opetelkaa tekem��n hyv��, tavoitelkaa oikeudenmukaisuutta, puolustakaa sorrettua, hankkikaa orvolle oikeus, ajakaa lesken asiaa.� 1 Kommentti\nTarvitsemme j�m�k�n vaalirahalain\nEilisess� ��nestyksess� hallituksen vaalirahatiedonannosta kristillisdemokraateilla oli oma ehdotus, jossa katsottiin eteenp�in eik� juututtu penkomaan menneit� virheit�. Kohdistimme ponnen koko hallitukselle, emme pelk�st��n p��ministerille. Esitimme selke�� linjausta avoimen ja demokratiaa edist�v�n vaalirahalain aikaansaamiseksi. Hallituksen tiedonanto oli t�ss� suhteessa valitettavan l�ys�. Siin� heiteltiin enemm�n kysymyksi� ja pohdintaa selkeiden raamien sijaan. Ehdotimme sit�, ett� my�s puoluerahoituksessa yksitt�isille tukisuorituksille asetettaisiin kohtuulliset katot. Viime toukokuussa voimaantulleessa ehdokkaita koskevassa vaalirahalaissa yksitt�isten lahjoitusten tukikatto on 3 000 euroa kunnallisvaaleissa, 6 000 euroa eduskuntavaaleissa ja 10 000 euroa europarlamenttivaaleissa. Puoluerahoituksesta t�m� puuttuu. Vaali- ja puoluerahoitustoimikunnan v�limietinn�ss� tammikuulta 2009 ehdotettiin yksimielisesti kattoa my�s ehdokkaitten kampanjoille. Kampanjakattoja perusteltiin sill�, ett� niill� olisi tarkoitus rajoittaa vaalikampanjoiden kulujen kasvua. Vaikka toimikunnassa kaikki eduskuntapuolueet olivat edustettuina, hallitus kuitenkin poisti kampanjakattoesityksen viime kev��n� annetusta ehdokasrahoitusta koskevasta esityksest�. J�in ihmettelem��n, miten vihre� oikeusministeri taipui antamaan t�llaisen lain.\nIhmettelen my�s sit�, ett� k�ydyss� tiedonantokeskustelussa kattojen vastustajat vetosivat siihen, ett� mahdollisen talkooty�n arvioiminen tekee kampanjakulujen vertailusta vaikean ja ep�reilun. T�m� kysymys on selke�sti ratkaistu jo voimaan saatetussa vaalirahalaissa. Tavanomaista talkooty�t� ei lasketa kampanjatueksi ilmoitusvelvollisuutta tai tukikattoa arvioitaessa. Jos ilmoitusvelvollisuudelle pystyt��n asettamaan tukiraja, miksei samalla laskentatavalla pystyt� asettamaan rajoitusta vaalituen vastaanottamiselle tai kampanjakuluille? Muistutan, ett� l�ntisist� demokratioista suurin osa lains��d�nn�ss��n rajoittaa vaality�h�n k�ytett�vien varojen m��r��. Yli puolet n�ist� maista my�s m��rittelev�t katot ehdokkaitten tai puolueitten vastaanottamille vaalilahjoituksille. Esimerkiksi Britanniassa on katot niin ehdokkaitten kuin puolueen vaalikampanjoille. Saksassa yksitt�iset ehdokkaat eiv�t saa ottaa lainkaan vastaan lahjoituksia. Ranskassa yksityishenkil�iden antamille lahjoituksille on k�yt�ss� katot ja yritysten vaalituki on tyystin kielletty. Kampanjabudjeteillekin on siell� asetettu katot. Kansainv�lisen vertailun valossa suomalainen keskustelu on merkillist�. Keskiviikon tiedonantokeskustelussa jakolinja n�ytti kulkevan muu eduskunta vastaan kokoomus ja Rkp. N�m� kaksi puoluetta vastustavat vaalirahoituksen rajoituksia, kun Keskustakin on jo paineen alla n�yrtynyt. 1 Kommentti\nPit�isik� seksin ostaminen 16-vuotiaalta sallia?\nT�m�n ja eilisen p�iv�n iltap�iv�lehdiss� ruoditaan demarikansanedustaja Kimmo Kiljusen ajatuksia prostituutiosta. Juttu l�hti liikkeelle viime perjantain tilaisuudesta, jossa olin Kiljusen kanssa Jyv�skyl�ss� v�ittelem�ss� prostituutiosta. Aiheen valitsi Kiljunen. Suomessa on kielletty seksin ostaminen alaik�iselt� sek� parituksen ja ihmiskaupan uhrilta. Kiljunen ��nesti lain s��t�misen puolesta viime kaudella, mutta kertoi nyt �kasvaneensa ihmisen� ja muuttaneensa mielens�. H�n vapauttaisi kaiken seksin oston, vaikka ihmiskauppaa tai paritusta ei hyv�ksyk��n. Tivasin keskustelun aikana kahteen kertaan, ett� laillistaisiko h�n todella seksin oston my�s alaik�iselt�. H�n vakuutti usean sadan opiskelijan edess� n�in tekev�ns�, sill� h�nen uskoakseen kiellot vain heikent�v�t prostituoitujen asemaa. Kiljunen viittasi �seksipalvelujen tuottajien� vetoomuksiin. Ihmisell� tulee olla oikeus omaan kehoonsa � tehd� sill�, mit� haluaa. Todellakin � kun v. 2006 eduskunnassa k�ytiin keskustelua aiheesta �seksity�ntekij�t� vetosivat eduskuntaan puolustaen "oikeutta huoruuteen". Heid�n mielest��n prostituoidun vapautta ei uhkaa h�nen ammatinvalintansa, vaan ymp�r�iv�n yhteiskunnan haluttomuus tunnustaa se ammatiksi muiden joukossa. Olen toista mielt�. Jos prostituutiota pidet��n ty�n�, miksi sen organisoiminen n�hd��n niin paheksuttavana? L��k�rikeskukset palkkaavat terveydenhuollon ammattilaisia, mutta bordellin py�ritt�mist� paheksutaan. Parituksen kielt�minen osoittaa, ett� seksin myymist� ei voida rinnastaa muiden palvelujen myymiseen. Prostituutio ei ole ammatti ammattien joukossa tai ty�t� t�itten joukossa. Kuka olisi ylpe� vaimonsa tai tytt�rens� menestyksekk��st� urasta ja kasvavasta asiakasjoukosta itsen�isen� seksinmyyj�n�? Ruotsi, Norja ja Islanti ovat kriminalisoineet seksin oston kattavasti. Suomen tulisi seurata per�ss�. N�in suojeltaisiin parhaiten my�s parituksen ja ihmiskaupan uhreja sek� alaik�isi�. N�ilt� ryhmilt� seksi� ostaneet v�lttyv�t nimitt�in rangaistuksilta vedoten teon tahattomuuteen. On osoittautunut hankalaksi saada n�ytt� siit�, ett� ostajat olisivat tienneet prostituoidun alaik�isyydest� tai sidoksesta paritukseen. Kiljusen vastine Kimmo Kiljunen otti minuun yhteyden iltap�iv�ll� luettuaan blogini. H�n haluaa oikaista kirjoituksessa esiintyv�n mielipiteens� alaik�isten seksinoston osalta. Iloitsen t�st� selke�sanaisesta tiedosta. Tuon puolen tunnin perjantaisen v�ittelyn osalta k�sityksekseni todella j�i se, mit� sanon yll�. Ilmeisesti sanoma j�in joko ilmaisun tai ymm�rt�misen osalta puutteelliseksi. Tivasin v�ittelyn aikana t�t� nimenomaista asiaa ainakin kaksi kertaa ja Kiljusen vastaukseksi ymm�rsin sen, ett� h�n kannattaisi kaiken seksin oston kriminalisoinnin kumoamista. Alaik�isilt� � suojarajan ylitt�vilt� yli 16-vuotiailta � seksin ostaminen oli nimitt�in viel� muutama vuosi sitten laillista Suomessa. Lainmuutoksen j�lkeen ongelmaksi on noussut se, ett� poliisin on ollut vaikea todistaa alaik�iselt� seksi� ostaneen tienneen, ettei prostituoitu ole t�ysik�inen. Kymmenet kiinni j��neet ovat p��sseet livahtamaan kuin koirat ver�j�st� v�itt�m�ll�, ett� luulivat tytt�� 18-vuotiaaksi. Senkin vuoksi seksin ostaminen tulisi kielt�� kategorisesti kaikilta, niin kuin Ruotsin, Norjan ja Islannin laissa on tehty. Mutta v�lit�n blogini lukijoille nyt Kiljusen selvennyksen: h�n kannattaa seksin oston kieltoa alle 18-vuotiaalta, mutta sen sijaan sallisi seksin ostamisen parituksen tai ihmiskaupan uhrilta � ja luonnollisesti kaikilta muilta. 13 kommenttia


Yhteystiedot - Pohjavirta Finland Oy\nLiikuntamestari.fi tarjoaa liikuttavan hyviä tuotteita kovaan julkiseen käyttöön. Asiakkaitamme ovat kaupungit, koulut, nuorisotilat.\nHaluatko apua tuotteiden valinnassa? Autamme mielellämme! Jätä yhteydenotto, niin kerromme mielellämme lisää!\nVähäheikkiläntie 56K , 20810 Turku\nPohjavirta Finland Oy on maahantuontiin sekä myyntiin erikoistunut yritys Turussa. Valikoimastamme löydät kovaan julkiseen käyttöön tarkoitetut liikuntavälineet kuin leikkipaikkavälineet.\nTiedämme, että myymämme tuotteet ovat pitkän tuotekehityksen tuotteita ja niiden materiaalit ovat tarkoin valittuja. Näin pystymme varmistamaan tyytyväisen asiakkaan.


Pelastavatko kirkon hyvät teot? – Kotimaa\njari rajamäki sanoo:\nAhaa. Eikö olikikirje olekkaan enää olkikirje.\nSeurakuntavaaleissa lienee kysymys kirkkovaltuuston ja -neuvoston valitsemisesta, ei pelastumisesta.\nKyllä vaan, seurakuntavaaleissa, mutta entä seurakunnassa?\nSeurakuntia vartenhan kirkkovaltuustot ja neuvostot valitaan.\nEiköhän ehdokuutta miettivien olisi syytä muista mitä seurakunnassa ihan oikeasti tehdään. Eiköhän valtaosa seurakunnan budetista käytetä uskonnon harjoittamiseen ja siihen tarvittaviin tiloihin yms. tehtäviin, jotka lakisääteisesti kuuluvat paikallisseurakunnalle.


Testaa tietosi dopingista (19.2.)\nVastaa Palloliiton antidoping-visaan ja katso, ovatko käsityksesi ajan tasalla\n”Naisista ja tytöistä kasvua jalkapalloperheeseen” -työpaja (13.2.)\nKutsu seuran sääntömääräiseen kevätkokoukseen 24.3.2020 (12.2.)\nJärvenpään Palloseura ry:n sääntömääräinen kevätkokous pidetään tiistaina 24. päivänä maaliskuuta kello 18:00 alkaen seuran toimistolla, Vanerikuja 3, 04440 Järvenpää.\nJäPS Pikkupöllätapahtuma tuleville futareille! (3.12.2019)\nPikkupöllätapahtuma tiistaina 3.12. klo 18.30-19.30 Aritalla. Tervetuloa tutustumaan JäPSin toimintaan! Tapahtuma on maksuton\nSuomi arvottiin Pietariin ja Kööpenhaminaan (1.12.2019)\nHuuhkajat aloittavat urakkansa lauantaina 13.6.2020. UEFA EURO 2020 -liput tulevat myyntiin joukkueiden faneille 4. joulukuuta klo 14.00 CET.\nJohtokunta hakee jäseniä jaoksiin (12.11.2019)\nIdeoita, näkemystä, kokemusta, innovatiivisuutta..... Tule antamaan panoksesi seuran kehittämiseen jaoksissa.\nJäPSin sääntömääräinen syyskokous on pidetty (24.10.2019)\nVuosikokous vahvisti strategiapäivityksen, tuloskortit ja talousarvion. Myös johtokuntaan tuli muutoksia.\nSeuran kauden päätösjuhlat la 9.11. (15.10.2019)\nKauden päättäreitä vietetään lauantaina 9.11. klo 18.00 alkaen Auto-Aritalla. Palkitaan taasen kauden ansioituneita pelaajia sekä toimihenkilöitä. Ehdotuksia erikoispalkittavista otetaan vastaan nettilomakkeella. Kahvi- ja mehutarjoilu, tervetuloa!\nLokakuun Sininen sydän -jäsenkirje on ilmestynyt (9.10.2019)\nJäPS etsii valmentajia juniori-ikäluokkiin (8.10.2019)


VOIKUKKIA -vertaistukuryhmät SEINÄJOELLA - Suomen Kasper ry\nTapahtuma | 15.3.2021 - 31.5.2021\nOmasta lapsesta luopuminen, tapahtuipa se millä tavalla tahansa on hyvin vaikea asia ja vaikuttaa elämässä paljon. Elämän vaikeissa asioissa auttaa, kun saa jakaa ja kuulla toisten tunteita ja kokemuksia- tulla kuulluksi ja kuunnella. Tieto siitä, että saman kokeneita on muitakin, auttaa jaksamaan.\nSeinäjoella järjestetään VOIKUKKIA-vertaistkiryhmiä säännöllisesti. Uusi ryhmä käynnistyy aina syksyllä Pajurinteessä ja keväällä Törnävän Puistossa.\nOlethan yhteydessä, mikäli osallistuminen kiinnostaa sinua tai haluat lisätietoja!\nPerheohjaaja Eveliina Viitamäki\npuh. 044-4255778, sähköposti: eveliina.viitamaki@seinajoki.fi\nSeinäjoen kaupunki, Törnävän Puisto, Sijaishuollon laitospalvelut


Nuoren omaisuus ja vakuutukset - Turva\nLaske kotivakuutuksen hinta viidellä klikkauksella!\nNuorten Isohima irtaimistovakuutus on edullinen, 18–26-vuotiaan nuoren kotivakuutus. Osta nyt verkosta ja voit voittaa iPhone11-luurin!\nMiksi kotivakuutus on niin tärkeä?\nMieti, mitä kaikkea sinä omistat: vaatteet, soittopelit, polkupyörä, tietokoneet, pelikonsolit, puhelin jne. Niiden kaikkien turvana on kotivakuutus.\nMitä kaikkea täytyy ottaa huomioon, kun muuttaa omaan kotiin? Jos sähkösopimuksen tekeminen unohtuu tai muuttoautoa ei tulekaan tilattua ajoissa, voi tulla mutkia matkaan.


Rehunjakovaunu kärähti Kankaanpäässä - Kotimaa - Turun Sanomat\nRehunjakovaunu kärähti Kankaanpäässä\nKankaanpäässä sattui tulipalo lauantaina aamupäivällä. Pelastuslaitos sai hälytyksen Santaskyläntielle hieman ennen kello puoli kymmentä.\nMaatilalla oli syttynyt tulipalo rehujakotilassa. Rehunjakovaunu oli syttynyt tuleen, mutta talonomistajan nopea toiminta pelasti suuremmilta vahingoilta. Hän oli saanut vedettyä vaunun ulos eikä tuli ehtinyt levitä rakenteisiin.\npelastuslaitoksen tehtävänä oli varmistaa tilat. Kukaan ei loukkaantunut palossa.


Vaara-Karjalan kyläkierros - MSL Pohjois-Karjala\nHome › Mitä teemme › Vaara-Karjalan kyläkierros\nHankkeessa toteutetaan kaikki Vaara-Karjalan Leader -alueen kunnat (Ilomantsi, Juuka, Lieksa ja Nurmes) kattava kyläkierros. Kierroksen tavoitteena on nostaa esiin ihmisten ajatuksia oman elinalueensa kehittämiseksi. Samalla tavoitellaan kylätoimintaan myös uusia ihmisiä, jotka voisivat ottaa vastuuta oman alueensa kehittämisestä. Kyläkierroksella edistetään myös digitalisaation arkipäiväistämistä ja ihmisten tietotekniikkataitojen parantamista.\nKyläkierros tehdään yhteistyössä Vaara-Karjalan Leader ry:n, alueen kuntien ja kylien sekä Pohjois-Karjalan Kylät ry:n kanssa. Kyläillan muotona käytetään vanhaa tuttua parin kolmen kylän kylärypästä ja tilaisuus pidetään jonkin mukana olevan kylän kokoontumispaikassa. Kyläillan aikana käydään keskustelua muun muassa kylän kehittämisestä ja kylän tarpeista, koronatilanteen vaikutuksesta kylän elämään, yhdistysten tulevaisuudesta, ympäristö- ja ilmastokysymyksistä sekä digitaalisuudesta. Kyläkierroksen avulla kerätään toiminta-ajatuksia, ideoita ja kehittämisen suuntia myös Vaara-Karjalan Leader ry:n tulevalle ohjelmakaudelle. Kyläläiset kutsutaan paikalle lehti-ilmoituksin sekä kylän omia tiedotuskanavia hyödyntäen.\nKyläkierros oli alun perin tarkoitus käynnistää jo syksyllä 2020, mutta koronapandemian takia aloitusta on lykätty syksylle 2021. Tilaisuuksia järjestetään kaiken kaikkiaan noin 30. Kyläkierroksen kyläillat ovat paikalla olevien lisäksi avoimia myös etäkyläläisille ja kylien ystäville nettiyhteyksin.\nLisätietoja: aluejärjestön sihteeri Reeta Rönkkö, reeta.ronkko(a)msl.fi


Leveissä manseteissa koristenapit\nTakana mukava laskos\nAMY VERMONT -merkkinen pusero, jossa on perinteinen pyöreä pääntie. Sopii hyvin naiselliseen pukeutumiseen. Pitkähihainen malli, jossa suora helma. Hihansuissa mansetit. Strassikivisomistus. Supertrendikkään asukokonaisuuden saat yhdistämällä siihen muodikkaat kengät ja laukun. Tilaat tämän puseron helposti ja vaivattomasti verkkokaupastamme. Tutustu myös muihin AMY VERMONT -tuotteisiin, jotka löydät Klingelin muotimaailmasta!


Murphy: Sukeltajat noutivat ruumiit luolasta, katso kuvat\nMitään kuvia he ei tietenkään ottaneet vaikka ilman lupaa kielletyssä luolassa sukeltivatkin. Outo tapahtumaketju, taisi olla kuitenkin omaisten suostumus että hautarauhaa saa häiritä. Ei tuohon ihan joka sukeltaja pystyisikään vaikka sukelluspuku kuolleilla onkin päällään.\nMaailma olisi mennyt ihan kauheaksi jos Seiskan Paparazzit olisivat olleet asialla. Italiassa uponnut Costa Concordia oli tiukassa vartioinnissa ennen kuin se saatiin kammettua pystyyn, toista vuotta uppoamisensa jälkeen. Yksi vainaja oli sielläkin niin pitkän ajan.\nVielä ei tämäkään luolajuttu ole päätöksessään. Ruumiit ovat nyt luolaston sokkeloissa mutta ryömimällä haettavissa ja vielä tarvitaan luolamiehiä loppumatkan toteuttamiseen. Reitti on kuitenkin helpompi. Voi vaan kuvitella miltä omaisista tuntuu vaikka kukaan ei olekaan kadoksissa. Sota-aikaan rintamalle jäi useita vastaavia,epätietoisuus ja tuska lieni ihan yhtä suuri.\n"Katso kuvat" -maininnalla kuulemma lehtijutut saa lukijoita (kuvankatsojia) muita juttujaan enemmän. Tsekkaapa kävijämäärät, tapahtuuko tän postauksen kohdalla piikki ylöspäin :)\nKoko operaatio onkin kuvattu ja materiaali luovutettu viranomaisille.\nTuo "Katso kuvat" - otsikko kuuluu lähinnä iltapäivälehtin, harmi kun YLE ja jopa Helsingin Sanomat sortuvat nykyisin tuohon paparazzimaiseen otsikointiin.


Etikettitulostin ammattikäyttöön - QL-700 Skip Navigation\n€144.00 Suositushinta (sis. alv) Etikettitulostin ammattikäyttöön\nBrother QL-700 etikettitulostin on helppo tulostusratkaisu, jolla voit luoda ammattitasoisia tarroja moniin eri käyttötarkoituksiin. Ammattimaisella merkinnällä lisäät tehokkuutta ja käytössäsi on laaja valikoima erikokoisia tarroja, joihin voit lisätä myös yrityksesi logon.\nSuomenkielisen P-touch Editor 5 -tarrasunnitteluohjelmiston lisäksi QL-700 sisältää myös ammattikäyttöön suunnatun P-touch Editor Lite -tarrasuunnitteluohjelmiston, joten tarratulostus on nyt helpompaa kuin koskaan. Windows käyttäjille riittää vain USB-kaapelin liittäminen ja ohjelman käynnistäminen ruudulle ilmestyvästä ponnahdus-ikkunasta, tarran suunnittelu ja tulostus. Ohjelman tai ajurien asennusta ei tarvita.\nTulostaa tarrat haluamassasi tarrakoossa\nAutomaattista tarraleikkuria käyttämällä voit luoda tarroja, joiden pituus on 12,7 mm - 1 metri.\nTulostustarkkuus jopa 300 x 600 dpi\nQL-700 tulostaa helppolukuisia tarroja, joiden teksti on erittäin tarkkaa ja grafiikka korkealaauista.\nJopa 93 tarraa minuutissa\nQL-700 tulostaa tarrasi vain muutamassa sekunnissa - tulostitpa sitten yhden tai useita tarroja samalla kertaa. Helposti vaihdettavat tarrarullat\nKaikkiin tarrakasetteihin kuuluu teline, joka asettuu etikettitulostimeen helposti ja aina oikein sekä tunnistaa rullassa olevan tarrakoon. Vältät ongelmat tarrojen kohdistuksessa käyttämällä etikettitulostinta perinteisen tulostimen sijaan. Tulostitpa sitten vain yhden tarran, tai useita tarroja kerrallaan, Brother QL-700 tulostaa tarrasi täydellisinä yhä uudelleen.\nQL-700 etikettitulostimen mukana2 kpl aloitusnauhoja:\n- 29 mm x 90 mm vakio-osoitetarrarulla (100 tarraa )\n- 62 mm leveä tarrarulla (jatkuva tarra) 8 m\nUSB-kaapeli ja virtajohto\nAjurit ja käyttöopas\nLämpösiirtotekniikkaKytke & Tulosta -ominaisuuden ansiosta erillisen ohjelman tai tulostinohjaimen asennusta ei tarvita.Jopa 300 x 600 dpi tulostustarkkuusHelposti vaihdettavat tarrarullat Tarrapituudet 12.7 mm - 1 metri!Tulostusnopeus 150mm/sek, jopa 93 vakio-osoitetarraa minuutissaUSB 2.0 liitäntä. Nopea ja helppo asentaa ja käyttää!Toimii tietokoneen kautta.Päivämäärän ja kellonajan tulostusKestävä automaattinen tarraleikkuriP-touch Editor 5 - tarraohjelmistoP-touch Editor Lite -tarraohjelmistoHuolto ja tekninen tuki kotisivullamme. Tutustu!Hae jälleenmyyjä Tietosuoja


Kosketa minua muulloinkin kuin halutessasi seksiä - Havaintoja parisuhteesta\n3.7.2021 Teksti: Havaintoja parisuhteesta\nParisuhdeviisaat ovat sanoneet, että kosketus toisen ihmisen iholla kantaa voimallaan tuhansien heikkojen hetkien ylitse. Ilman kosketusta parisuhde on pelkkä opittu taoa olla yhdessä.\nHän koskee minua vain silloin, kun hän haluaa seksiä. Niin on moni näiden vuosien aikana kirjoittanut. Silloinkaan kosketus ei ole pehmeää eikä herkkää, vaan vaativa tapa kertoa, että nyt olisi aika riisua.\nÄh, hengetöntä suorittamista. Tarpeiden nopeaa tyydyttämistä. Kuin hampurilaisravintolan pikaruoka seisten syötynä. Nopeaa hiilaria, joka siirtää nälkää tuonnemmaksi.\nOlisi ympärillä ilta. Illan levollisuudessa ihminen. Ihmisen vierellä toinen ihminen. Kahden suojaisen puun välissä rantapoukama. Edessä tyyni kesäinen järvi. Olisi kevyt tuuli, joka liikuttaisi hiuksiasi silmillesi. Minä siirtäisin hiuksesi pois silmiltäsi. Korvan taakse. Jättäisin sormeni liikkumaan kasvoillesi. Laittaisit silmäsi kiinni. Et tunnistaisi tuulta sormieni kosketuksesta. Olisit aivan hiljaa. Hengittäisit ja rakastaisit.\nKosketus, joka ei kovuudella vaatisi sinua yhtään mihinkään. Kosketus joka tuntuisi paremmalta kuin pelkän tavan mukaan harrastettu seksi. Kosketus joka kertoisi sinulle, että tässä hetkessä tämä on kaikki mitä minä tarvitsen.\nOlisit siinä. Antautuisit kosketuksen pehmeälle voimalle. Laittaisit pääsi nojaamaan minua vasten. Me olisimme tyyni ilta. Mikään ei rikkoisi sitä yhteistä harmoniaa.\nJuuri kun aurinko painuisi hetkeksi mailleen ja heinäkuinen yö avaisi kasvonsa, sinä kääntyisit minua kohti, laittaisit kätesi minun niskan taakse ja suudelma, jonka tuntisin huulillani veisi meidät lähemmäksi kohti aamua, jonka merkitys syntyisi yhteisestä kosketuksesta.\nSeksi seuraisi perästä, jos seuraisi.\nKaikki olisi alussa ja lopussa samaan aikaan. Yhdentekevää.\nJumala olisi kosketuksessa. Ei huomisessa. Ei missään muussa.


SORMETKO SIRKKELISSÄ? Perusopetuksen käsityönopettajille sattuneet työtapaturmat, niiden syyt ja seuraukset vuosina 2005 – 2013\nJalava, Tuomas (2017-08-14)\nTämän tutkielman tarkoituksena oli selvittää perusopetuksen käsityön opettajille vuosien 2005 – 2013 välisenä aikana sattuneiden työtapaturmien määriä, syitä ja niiden seurauksia. Tutkimusaineisto on saatu Tapaturmavakuutuskeskukselta TVK:lta. TVK kerää kaikilta työtapaturma- ja ammattitautilain mukaista vakuutustoimintaa harjoittavilta vakuutusyhtiöiltä tiedot sattuneista työtapaturmista. Tutkimusaineistona käytettiin kuntasektorilla työskenteleville opettajille sattuneita tapaturmakuvauksia N=11500, joista tähän tutkielmaan rajattiin käsityön opettajille sattuneet tapaukset N=566.\nTutkielma on kvantitatiivinen case-tutkimus eli tapaustutkimus, jossa käsityön opettajille sattuneiden työtapaturmamäärien ja niiden seuraamusten perusteella, pyrittiin selvittämään käsityön opettajan ammatin turvallisuutta ja saamaan tietoa ammattiin liittyvistä turvallisuusriskeistä.\nTutkielman tulosten pohjalta voidaan todeta, että käsityön opettajille sattui vuosien 2005 – 2013 aikana 566 työtapaturmaa, joista 95 % sattui teknistä käsityötä opettaville opettajille. Tulosten perusteella, suurin riski työtapaturman syntymiselle on työskenneltäessä pyörösahalla. Tulokset osoittavat myös, että valtaosa työtapaturmista seuranneista sairauspoissaoloista ovat pituudeltaan 0 -3 päivää, mutta vakaviakin työtapaturmia on sattunut. Vaikka tulosten perusteella voidaan todeta, että käsityönopettajan ammatti on turvallista, toivon tutkielman lisäävän käsityönopettajien tietoutta tapaturmista ja näin edistävän työtapaturmia ehkäisevää toimintaa.