⭐MuSIIkkIALAN PERuSTuTkINNON. OPETuSSuuNNITELMA 2010\nMuSIIkkIALAN PERuSTuTkINNON. OPETuSSuuNNITELMA 2010\nDownload "MuSIIkkIALAN PERuSTuTkINNON. OPETuSSuuNNITELMA 2010"\n1 MuSIIkkIALAN PERuSTuTkINNON OPETuSSuuNNITELMA 20102 Turun konservatorio 2010 toim. Ulrika Kauniskangas Hyväksytty Turun konservatorion johtokunnassa ja kannatusyhdistyksen hallituksessa Perustuu Opetushallituksen musiikkialan tutkinnon perusteisiin3 Turun konservatorio Musiikkialan perustutkinnon opetussuunnitelma 2010 Klassinen muusikko, pop/jazz-muusikko, musiikkiteknologi Sisällys 1. Opetussuunnitelman yhteinen osa 7 Opiskelu Turun konservatoriossa 7 Aikuisten näyttötutkinto 9 Osaamisen arviointi ja todistukset 10 Opintojen ohjaus 14 Työssäoppiminen ja työturvallisuus 16 Ammatillinen erityisopetus 17 Maahanmuuttajien ja eri kieli- ja kulttuuriryhmien opetus 18 Kodin ja oppilaitoksen yhteistyö 19 Opiskelijahuolto 19 Opiskelijahuoltoon ja tietoturvaan liittyviä lakeja Muusikon ja musiikkiteknologin tutkintojen rakenne 23 Muusikon tutkinto 120 ov 24 Musiikkiteknologin tutkinto 120 ov Muusikon ammatilliset opinnot 90 ov 29 Työtehtävän suunnittelu 10 ov 29 Työelämäosaaminen 5 ov 30 Vuorovaikutustaidot 2 ov 31 Tvt-taidot ja sähköinen julkaisu 3 ov 31 Työtehtävän suunnittelun (näyttö)arviointi 32 Musiikkiohjelmiston valmistaminen 20 ov 36 Klassisen muusikon kurssit 37 Musiikkitaito D 4 ov 37 Musiikinhistoria D 2 ov 37 Nuotinnusohjelman käyttökurssi 1 ov 38 Sovittamisen perusteet 3 ov 38 Säveltapailu C 2 ov 39 Musiikkianalyysi C 2 ov 39 Prima vista kurssi 2 ov 39 Sivuinstrumentin peruskurssi 3 ov 40 Vapaan säestyksen perusteet 3 ov 40 Pop/jazz-muusikon kurssit 42 Musiikkitaito D 4 ov 42 Pop/jazz-musiikkitaito D 4 ov 43 Nuotinnusohjelman käyttökurssi 1 ov 43 34 Pop/jazz-sovittamisen perusteet ja transkriptio 3+2 ov 43 Afroamerikkal. musiikin historia 2 ov 44 Prima vista kurssi 1 ov 44 Sivuinstrumentin peruskurssi 3 ov 45 Vapaan säestyksen perusteet 3 ov 45 Vapaa säestys D 3 ov 45 Musiikkiohjelmiston valmistamisen (näyttö)arviointi 46 Muusikkona toimiminen 30 ov 50 Pääinstrumentin D-kurssi 16 ov 50 Sivuinstrumentin peruskurssi tai vapaa säestys 3 ov 51 (ks. luku Musiikkiohjelmiston valmistaminen) Työergonomia 1 ov 51 Yhtyetaidot 10 ov 52 Klassisen muusikon yhtyetaitokursseja 54 Kamarimusiikki 55 Liedmusiikki 55 Oopperaensemble 56 Vaskikvintetti 56 Kamariorkesteri 57 Puhallinorkesteri 58 Salonkiorkesteri 58 Kamarikuoro 59 Muu yhteismusisointi 59 AMK:n yhteismusisointiperiodit 59 Pop/jazz-musiikin yhtyetaitokursseja 60 Rytmimusiikin ohjelmisto-workshop 60 Tanssimusiikkikurssi 61 Jazz/fuusiokurssi 61 Lauluyhtyekurssi 61 Latin-workshop 61 Jazz-workshop 61 Pop/jazz-rytmiikka 62 Taustalaulu- workshop 62 Muu yhteismusisointi 62 Ammattiosaamisen näyttö muusikkona toimimisessa 63 Muusikkona toimimisen (näyttö)arviointi 64 Kaikille valinnaiset tutkinnon osat 30 ov 66 Solistina toimiminen 10 ov 67 Solistina toimimisen (näyttö)arviointi 67 Laulaminen tai soittaminen yhtyeessä 10 ov 70 Yhtyeessä laulamisen tai soittamisen (näyttö)arviointi 70 Säveltäminen 10 ov 74 Säveltämisen (näyttö)arviointi 74 Sovittaminen ja soitintaminen 10 ov 77 Sovittamisen ja soitintamisen (näyttö)arviointi 77 Yhtyeen ja kuoron johtaminen 10 ov 80 Musiikin johdon perusteet 2 ov 80 Kuoronjohto D 4 ov 80 Yhtyeenjohto 4 ov 81 Musiikin johtamisen (näyttö)arviointi 81 Produktiotyö 10 ov 84 45 Produktiotyön (näyttö)arviointi 84 Musiikkiteknologian käyttö musiikkituotannossa 10 ov 87 (Näyttö)arviointi valinnaiseen tutkinnon osaan Musiikkiteknologian käyttö musiikkituotannossa 88 Esiintymistilanteen tekniikan käyttö 10 ov 90 (Näyttö)arviointi valinnaiseen tutkinnon osaan Esiintymistilanteen tekniikan käyttö 90 Paikallisesti tarjottavat tutkinnon osat 5-10 ov 93 Muut valinnaiset tutkinnon osat ammatillisessa peruskoulutuksessa (ei aikuisten näyttötutkinnossa) 93 Yrittäjyys 10 ov (ei aikuisten näyttötutkinnossa) 94 Yrittäjyyden (näyttö)arviointi 94 Työpaikkaohjaajaksi valmentautuminen 2 ov 99 Työpaikkaohjaajaksi valmentautumisen (näyttö)arviointi Musiikkiteknologin ammatilliset opinnot 90 ov 101 Työtehtävän suunnittelu 10 ov 101 Studiotyöskentely ja äänentoisto 30 ov 102 Studiotekniikka 24 ov 103 Äänentoisto 6 ov 103 Studiotyöskentelyn ja äänentoiston (näyttö)arviointi 104 Musiikkiohjelmiston valmistaminen ja toimiminen muusikkona 20 ov 108 Musiikkitaito D /musiikkiteknologi 3(-4) ov 109 Pop/jazz-säveltap. D /musiikkiteknologi 2(-4) ov 109 Musiikinhistoria D /musiikkiteknologi 1(-2) ov 110 Afroam. musiikin historia /musiikkiteknologi 1(-3) 110 Sovittamisen perusteet tai pop/jazz-sovittamisen perusteet (ja transkriptio)/ musiikkiteknologi 1(-3-5) ov 110 Musiikkianalyysin perusteet (-C) 1(-3 ov) 111 Pääinstrumentin sovellettu D-kurssi 8 ov 112 Sivuinstrumentin (piano) perusteet (tai pk) 1(-3) ov tai vapaa säest. alkeet/perusteet 1(-3) ov 112 Yhteismusisointi 2 ov 113 (Näyttö)arviointi tutkinnon osaan Musiikkiohjelmiston valmistaminen ja toimiminen muusikkona 113 Kaikille valinnaiset tutkinnon osat 30 ov Vapaasti valittavat tutkinnon osat ammatillisessa peruskoulutuksessa 10 ov Ammattitaitoa täydentävät tutkinnon osat ammatillisessa peruskoulutuksessa (yhteiset opinnot) 20 ov 117 Pakolliset tutkinnon osat 118 Äidinkieli, 4 ov 118 Toinen kotimainen kieli, 1 ov 126 Vieras kieli, 2 ov 128 Matematiikka, 3 ov 131 Fysiikka ja kemia, 2 ov 132 Yhteiskunta-, yritys- ja työelämätieto, 1 ov 133 56 Liikunta, 1 ov 134 Terveystieto, 1 ov 135 Taide ja kulttuuri, 1 ov 137 Ammattitaitoa täydentävien pakollisten tutkinnon osien valinn. lisäosat 139 Ympäristötieto, 4 ov 139 Tieto- ja viestintätekniikka, 4 ov 140 Etiikka, 4 ov 142 Kulttuurien tuntemus, 4 ov 143 Psykologia, 4 ov 144 Yritystoiminta, 4 ov 146 67 1. Opetussuunnitelman yhteinen osa Opiskelu Turun konservatoriossa Turun konservatorion tavoitteista Turun konservatorio järjestää musiikin ja tanssin ammatillista koulutusta sekä tavoitteellista taiteen perusopetusta musiikin laajan oppimäärän mukaisesti. Turun konservatorio on kansallisesti merkittävä koulutuksenjärjestäjä, joka on tunnettu ja tunnustettu myös kansainvälisesti. Vahvana alueellisena koordinaattorina se toimii tiiviissä vuorovaikutuksessa ympäröivän yhteiskunnan kanssa ja sillä on laaja yhteistyöverkosto koulujen, musiikki- ja tanssioppilaitosten, seurakuntien, kaupunkien, kuntien, kuorojen, orkestereiden ja teattereiden sekä yritysmaailman kanssa. Turun konservatorio kehittää koulutustoimintaansa yhdessä opetusministeriön ja opetushallituksen sekä Suomen konservatorioliiton kanssa. Tämä opetussuunnitelma on Opetushallituksen musiikkialan tutkinnon perusteiden 2010 mukainen ja perustuu voimassaoleviin lakeihin ja asetuksiin (L 630/1998, L 631/1998). Fokuksessa on musiikkialan perustutkinto, johon Turun konservatoriossa kuuluvat klassisen ja pop/jazz-muusikon sekä musiikkiteknologin tutkinnot. Koulutuksessa on vahvan instrumenttiopetuksen ja yhteismusisoinnin lisäksi laaja tarjonta muita kursseja sävellyksestä, sovittamisesta, improvisoinnista, vapaasta säestyksestä sekä eri musiikkikulttuureista ja tyylilajeista. Musiikin ja tanssin koulutuksellisena tavoitteena on antaa perusvalmiudet työelämään ja erinomaiset lähtökohdat jatko-opintoihin monikulttuurisessa maailmassa, jossa tarvitaan entistä monialaisempaa osaamista. Tunnuspiirteitä ovat korkeatasoinen opettajakunta, luovuus, monipuolisuus ja tyylien rajaaitoja ylittävä taiteen tekeminen. Luovuutta edistetään erilaisilla kokeiluprojekteilla ja järjestämällä mahdollisuuksia normaalien opetusraamien ulkopuoliselle toiminnalle. Turun konservatorio pyrkii toiminnallaan sekä myös laitehankintojen osalta edistämään kestävää kehitystä. Koulutuksellinen tasa-arvo Opiskelijoiden koulutuksellinen tasa-arvo ja yhdenvertaisuus ovat yksi koulutuksen oleellisia periaatteita. Turun konservatorion erilliseen tasa-arvosuunnitelmaen on kirjattu tasa-arvon ylläpitämiseen sekä häirinnän ja kiusaamisen estämiseen liittyviä periaatteita ja toimintatapoja. Turun konservatorion eettisinä ja oikeudellisina perusteina ovat Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirja, Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus ja Suomen perustuslaki, sekä ammatillisen koulutuksen osalta Laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta /206 Yhdenvertaisuuslaki L21/2004 Laki ammatillisesta koulutuksesta Kielilaki Vammaislaki Rikoslaki Valtiovarainministeriön suositus tasa-arvon edistämisestä valtion virastoissa ja laitoksissa 78 Koulutus nuorille sekä aikuisille Muusikon ja musiikkiteknologin tutkinnon suorittamiseen tähtäävää koulutusta järjestetään Turun konservatoriossa sekä nuorten ammatillisena peruskoulutuksena että aikuiskoulutuksena. Ammatillisessa peruskoulutuksessa perustaidot opitaan opetustunneilla sekä käytännön työtehtävien, esim. esiintymisten ja äänitysten yhteydessä järjestettävänä koulutuksena. Musiikkialan opiskeluun liittyy myös suuri määrä omaa harjoittelua ja työtehtävien valmistelua. Turun konservatorion monimuotoinen koulutus Turun konservatorion järjestämä koulutus on monimuotoista. Oppimistulosten vahvuus perustuu suurelta osin lähiopetukseen, joka tähtää musiikkialan työtehtävien kattavaan hallitsemiseen perustutkinnon ohjelmisto- ja osaamistasolla ja sisältää säännöllistä yksilöopetusta instrumenttiaineissa, monenlaista yhteismusisointia, nuotinluku- ja kirjoitustaidon opiskelua sekä ohjausta ammattiosaamisen näyttöihin tai aikuisten tutkinnon tutkintotilaisuuksiin. Opiskelun tukipylväs on tietenkin runsas oma harjoittelu. Etäopiskelutapoja sovelletaan tilanteen niin vaatiessa ja verkko-opiskelu on yksi opiskelumuodoista kurssista riippuen. Opiskelu on siinä mielessä monimuoto-opiskelua, että monenlaisten opetustilanteiden ulkopuolella suuri osa oppimisesta tapahtuu itsenäisenä harjoitteluna ja työtehtävien valmistamisena, johon opettajat myös valmentavat, mm. kannustamalla oppijaa kehittämään itseohjautuvan oppimisen valmiuksiaan. Sekä opetussuunnitelmapohjaisessa että aikuiskoulutuksessa opiskelijan ja tutkinnon suorittajan henkilökohtainen tilanne ja toiveet otetaan ohjauksessa joustavasti huomioon. Opiskelijalle tehtävän tasokartoituksen ja aiemmin hankitun osaamisen pohjalta luodaan henkilökohtainen opiskelusuunnitelma (= HOPS). HOPS tarkistetaan henkilökohtaisessa ohjauksessa lukukausittain. Aikuisten näyttötutkinnon suorittajille tehdään vastaavasti henkilökohtaistamissuunnitelma (HENSU). Tutkinnon osia opiskellaan rinnakkain erilaisilla kursseilla ja työssäoppimisena. Tuloksia arvioidaan sekä ammattiosaamisen näyttöinä (nuorten tutkinto) tai aikuisten tutkintotilaisuuksissa (aikuisten tutkintotilaisuus) että muulla arvioinnilla. Näyttö tai tutkintotilaisuus tehdään jokaisesta tutkinnon osasta. Kunkin tutkinnon osan sisäinen rakenne, tavoitteet ja arviointi selviävät opetussuunnitelman tutkintokohtaisesta osasta kyseistä aihepiiriä koskevasta luvusta. Tarkoituksenmukaisia muualla tehtyjä opintoja sekä työharjoittelua luetaan hyväksi opintoihin. Yhteistyössä tarjottava opetus Opintoja tarjotaan yhteistyössä Turun Iltalukion, Kaarinan aikuislukion sekä mahdollisuuksien mukaan myös Puolalanmäen Musiikkilukion sekä Musicare-yhteistyökumppaneiden kanssa. Musicare-yhteistyöhön kuuluvat Turun Yliopiston musiikkitieteen laitos ja Turun opettajakoulutuslaitos, Åbo Akademin musiikkitieteen laitos, Turun AMK:n musiikin koulutusohjelma, Yrkeshögskolan Novia sekä Turun seudun musiikkiopisto. Musicare-verkoston opiskelijoilla on näiden oppilaitosten ryhmäopetukseen periaatteessa vapaa liikkuvuus. Kansallisella tasolla yhteistyötä tehdään Suomen konservatorioliiton eri jäsenoppilaitosten kanssa. Turun konservatoriolla on myös monipuolista yhteistyötä työelämän toimijoiden kanssa, kuten Turun kaupunki, Turun ja ympäristön seurakunnat, Laivaston soittokunta ja ammattiteatterit. 89 Yhteisöllisyys Yhteisöllisyyttä vahvistetaan esim. runsaan yhteismusisoinnin ja erilaisten projektien kautta. Työssäoppimismatkoilla syvennytään kulttuuriperintöön myös muiden paikalliselämysten kautta. Turun konservatorio tukee henkilöstönsä hakeutumista koulutuksiin ja jatko-opintoihin sekä järjestää työkykyä ylläpitäviä koulutustilaisuuksia. Aikuisten näyttötutkinto Näyttötutkintojärjestelmä tarjoaa aikuisväestölle joustavan tavan osoittaa, uudistaa ja ylläpitää ammatillista osaamistaan tai työtehtävien vaihtuessa valmistua myös uuteen ammattiin. Näyttötutkinnossa henkilön ammatillinen osaaminen voidaan kansallisesti ja laadullisesti tunnustaa riippumatta siitä, onko osaaminen kertynyt työkokemuksen, opintojen tai muun toiminnan kautta. Näyttötutkintojärjestelmässä työnantajataho, työntekijätaho ja opetusala tekevät tiivistä yhteistyötä tutkintorakennetta kehitettäessä, tutkintojen perusteita laadittaessa, tutkintotilaisuuksia suunniteltaessa ja järjestettäessä sekä tutkintosuorituksia arvioitaessa. Näyttötutkintoina voidaan suorittaa ammatillisia perustutkintoja, ammattitutkintoja ja erikoisammattitutkintoja. Näyttötutkinnon perusteissa on määritelty ammattitaito työelämässä tarvittavina osaamisvaatimuksina. Tutkinnot rakentuvat osista, jotka vastaavat itsenäisiä työkokonaisuuksia. Turun konservatoriossa näyttötutkintona voi suorittaa muusikon tai musiikkiteknologin näyttötutkinnon. Muusikon tutkinnon osalta suuntautumisvaihtoehdot ovat klassinen ja pop/jazz-muusikko. Aikuiskoulutuksessa, mutta ei oppisopimuskoulutuksessa olevien opiskelumuodot määritellään joustavasti tilanteen ja tutkinnon suorittajan aloitustason mukaan. Opiskelutavat ja -muodot määritellään tarkemmin jokaisen tutkinnon osan kohdalla (henkilökohtaistamissuunnitelma). Oppisopimuskoulutuksesta on voimassa mitä laissa ammatillisesta koulutuksesta (L 630/1998, 8, 17 ), asetuksessa ammatillisesta koulutuksesta (A 811/1998, 6, 7 ) sekä laissa opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta (635/1998) on säädetty. Ammatillisena peruskoulutuksena toteutettavassa oppisopimuskoulutuksessa noudatetaan voimassa olevia tutkinnon perusteita (opetussuunnitelman ja näyttötutkinnon perusteet). Oppisopimuskoulutuksessa suuri osa oppimisesta tapahtuu työpaikalla eri työtehtävissä, mutta oppilaitoksen osuus instrumenttiaineiden opetuksessa ja ylipäätään tietopuolisen koulutuksen tarjoamisessa on niin ikään merkittävä. Näyttötutkinto suoritetaan osoittamalla hyväksytysti musiikkialan tutkinnon perusteissa vaadittu osaaminen tutkintotilaisuuksissa käytännön työssä ja toiminnassa. Jokainen tutkinnon osa on arvioitava erikseen. Arvioinnin tekevät työnantajien, työntekijöiden ja opetusalan edustajat yhdessä. Aloilla, joilla itsenäinen ammatinharjoittaminen on tyypillistä, myös tämä taho otetaan huomioon arvioijien valinnassa. Lopullisen päätöksen arvioinnista tekee tutkintotoimikunta. Tutkintotodistus voidaan antaa, kun kaikki tutkinnon suorittamiseksi määrätyt tutkinnon osat on suoritettu hyväksytysti. Toisin kuin ammatillisessa peruskoulutuksessa (opetussuunnitelmaperusteisessa nuorten koulutuksessa), aikuisten näyttötutkinnossa tehdään vain ammatilliset tutkinnon osat. Niin ikään aivan kaikki kaikille valinnaiset tutkinnon osat, esim. yrittäjyys, eivät koske aikuisten näyttötutkintoa. 910 Osaamisen arviointi ja todistukset Arvioinnin tehtävät ja perusteet Arvioinnin tehtäviä ja tavoitteita ovat muiden lakisääteisten asioiden lisäksi ohjata, motivoida ja kannustaa opiskelijaa tavoitteiden saavuttamiseen, ja tukea opiskelijan myönteisen minäkuvan kehittymistä sekä kasvua ammatti-ihmisenä. Opiskelijan ohjauksen ja kannustuksen lisäksi arvioinnin tulee tuottaa tietoa opiskelijoiden osaamisesta opiskelijalle itselleen, opettajille ja työnantajille sekä jatkoopintoihin pyrkimistä varten. Opiskelijan on osattava myös itse arvioida omaa oppimistaan. Tässä opetussuunnitelmassa tutkinnon osien arviointi toteutetaan tutkinnon perusteissa olevien arviointikriteerien mukaisesti. Kriteerit ovat taulukoituina kunkin tutkinnon osan kohdalla, kyseisen luvun lopussa. Rakennetaulukoissa on määritelty Turun konservatorion toimielimen hyväksymällä tavalla, minkä kurssin/kurssien yhteydessä mikäkin tutkinnon osa (nuorten tutkinnossa) näytetään. Arviointia toteutetaan sekä ammattiosaamisen näyttöjen yhteydessä (työelämän edustaja ja opettaja), jatkuvana suullisena arviointina opetuksen ja näyttöihin ohjauksen yhteydessä että muuna arviointina, esim. tutkinnoissa, tenteissä tai muissa lopputöissä. Monet lopputyöt ovat samalla ammattiosaamisen näyttöjä. Osaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen Mikäli opiskelijalla HOPSin tekemisen yhteydessä todetaan olevan tutkinnon osan tavoitteiden tasoista aikaisemmin hankittua osaamista, se tunnistetaan ja tunnustetaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa aikaisempien dokumenttien, arviointikeskustelujen ja/tai tuntiosaamisen, tenttimisen tai näyttöjen kautta. Tunnustamisen päämääränä on välttää opintojen päällekkäisyyttä ja lyhentää opiskeluaikaa. Toisen ammatillisen perustutkinnon tutkintotodistuksessa tai lukion päättötodistuksessa arvioidut opinnot korvaavat vastaavat ammattitaitoa täydentävät tutkinnon osat (yhteiset opinnot) sekä vapaasti valittavat tutkinnon osat ja ammatillisiin opintoihin sisältyvät muut valinnaiset tutkinnon osat, yhteensä enintään 40 opintoviikkoa. Mikäli aiemmilla opinnoilla tai muulla tavalla hankitusta koko tutkinnon osan kattavasta osaamisesta ei ole arvosanaa, tulee osaaminen osoittaa (tutkinnon osan) arvosanan saamiseksi tutkintotodistukseen. Ammatillisten tutkinnon osien osaamisen osoittamisessa hyödynnetään ammattiosaamisen näyttöjä. Osaamisen tunnustamisella korvattujen tai hyväksi luettujen tutkinnon osien arvosanoja voi korottaa koulutuksen aikana. Koulutuksen päätyttyä korotukset tehdään yksityisopiskelijana. Tutkintotodistus Opiskelija saa tutkintotodistuksen mahdollisimman pian sen jälkeen kun on suorittanut kaikki tutkintoon kuuluvat osat. Nuorten opetussuunnitelmaperusteisessa koulutuksessa opiskelija suorittaa kurssit ja tekee ammattiosaamisen näytöt ja saa sen jälkeen kaksiosaisen tutkintotodistuksen: päättötodistus ja näyttötodistus. Liitteeksi valmistuja saa opintorekisteriotteen, jossa tehdyt ja hyväksiluetut kurssit on eritelty tarkemmin. 1011 Aikuisten tutkinnon suorittaja osoittaa ammattitaitonsa tutkintotilaisuuksissa, minkä jälkeen hän saa oman alansa tutkintotoimikunnan hyväksymän ja allekirjoittaman näyttötutkintotodistuksen. Todistus yksittäisistä tutkinnon osista Opiskelu Turun konservatoriossa tähtää pääsääntöisesti koko perustutkinnon suorittamiseen tämä onkin työllistymisen ja jatko-opiskelumahdollisuuksien kannalta kaikkein suositeltavin vaihtoehto. Mikäli opinnot keskeytyvät ennen koko tutkinnon suorittamista siten, että vain osa tutkinnon osista on tehty, opiskelijalla on oikeus saada tästä todistus. Hänen oikeutensa suorittaa tutkinnon osia tämän jälkeenkin säilyy. Aikuisten tutkinto on mahdollista suunnitella yksilöllisesti tutkinnon osa kerrallaan, kuitenkin siten, että suoritukset tukevat työllistymistä. Erotodistus Jos opiskelija eroaa Turun konservatoriosta, hänelle kirjoitetaan erotodistus. Kansainväliseen käyttöön tarkoitettu tutkintotodistuksen tai todistuksen liite Kansainväliseen käyttöön tarkoitetusta tutkintotodistuksen tai todistuksen liitteen antamisesta on voimassa, mitä valtioneuvoston asetuksessa ammatillisesta koulutuksesta annetun asetuksen muuttamisesta (A 488/2008, 13 ) on säädetty. Tämänhetkisen lainsäädännön mukaisesti opiskelija saa tarvittaessa esim. englanninkielisen todistuksen liitteen, josta ilmenee, mitä tutkinto yleensä sisältää. Varsinaisen todistuskäännöksen opiskelija hankkii itse viralliselta kääntäjältä. Arvosanojen muuntaminen Arvosana-asteikosta on voimassa, mitä asetuksessa ammatillisesta koulutuksesta annetun asetuksen muuttamisesta (A 488/2008, 10 ) on säädetty. Opiskelijaa arvioidaan sen oppilaitoksen arviointikäytännön mukaan, missä hän kulloinkin suorittaa opintoja. Jos oppilaitosten arvosana-asteikot eroavat toisistaan, osaamisen tunnustavan oppilaitoksen on muunnettava arvosanat ja määriteltävä vastaavuus opiskelijan eduksi. Arvosanat tulee muuntaa seuraavasti: ARVOSANA-ASTEIKKO kiitettävä 3 kiitettävä 5 erinomainen 10 kiitettävä 9 hyvä 2 tyydyttävä 1 hyvä 4 hyvä 8 hyvä 3 tyydyttävä 7 tyydyttävä 2 kohtalainen 6 tyydyttävä 1 välttävä 5 1112 Ammattiosaamisen näytöt Ammattiosaamisen näytöt ja työssäoppiminen sovitetaan yhteen mahdollisimman tarkoituksenmukaisella ja käytännönläheisellä tavalla. Yleisperiaate on, että näytöt tukevat muusikon tai musiikkiteknologin ammatillista ydinosaamista, ja ne järjestetään suureksi osaksi konsertti- tai äänitystilanteissa. Ammattiosaamisen näytöstä sovitaan aina riittävän ajoissa etukäteen opiskelijan, opettajan, työelämän edustajan ja näyttöjen koordinoimisesta vastaavan koulutussuunnittelijan kesken. Opiskelija saa tukea ja ohjausta ammattiosaamisen näyttöjen suorittamiseen niin opettajalta, työelämän edustajalta kuin opinto-ohjaajalta. Tukea ja ohjausta annetaan ennen ammattiosaamisen näyttöjä, niiden aikana, sekä ohjaavana palautteena niiden jälkeen. Ammattiosaamisen näytössä osoitetaan ammatillisten tutkinnon osien ammattitaitovaatimukset musiikkialan tutkinnon perusteiden luvun 4 määräysten mukaisesti. Ammattiosaamisen näyttö annetaan kaikista ammatillisista tutkinnon osista, myös valinnaisista tutkinnon osista, jos ne ovat ammatillisia. Ammattitaitoa täydentävistä tutkinnon osista (yhteiset opinnot) ja vapaasti valittavista tutkinnon osista ei anneta erillisiä ammattiosaamisen näyttöjä. Ammattiosaamisen näytön arvosana annetaan kaikista ammatillisista tutkinnon osista. Ammattiosaamisen näyttö voidaan antaa yhdestä tai useammasta tutkinnon osasta kerrallaan. Jos samassa ammattiosaamisen näytössä arvioidaan useamman tutkinnon osan osaamista, tulee kaikista tutkinnon osista antaa erillinen arvosana arvioinnin kohteittain. Jos tutkinnon osan ammattiosaamisen näyttö annetaan useammassa kuin yhdessä osassa, jokaisesta osasta annetaan arvosanat arvioinnin kohteittain, mutta kokonaisarvosanaa ei muodosteta ennen kuin kaikki osat on suoritettu. Ammattiosaamisen näytöt ajoitetaan koko koulutuksen ajalle. Opiskelijalla tulee olla mahdollisuus oppia ammattiosaamisen näytössä arvioitava osaaminen ennen osaamisen näyttämistä ja mahdollisuus paran-taa suoritustaan näytöistä saadun palautteen perusteella. Sen lisäksi, mitä laissa ammatillisesta koulutuksesta annetun lain muuttamisesta ja valtioneuvoston asetuksessa ammatillisesta koulutuksesta annetun asetuksen muuttamisesta (L 601/2005, 25, 25a, 25b, A 603/2005, 5 ) on säädetty ammattiosaamisen näytöistä, toimielimestä, arvioinnista ja arvioijista, näyttöpaikkojen laadusta ja työturvallisuudesta, ammattiosaamisen näytöt suunnitellaan, toteute-taan ja arvioidaan oppilaitosten ja työpaikkojen yhteistyönä tutkinnon perusteiden pohjalta. Arvioinnin kohteet ja arviointikriteerit ammattiosaamisen näytöissä Tutkinnon perusteissa on tutkinnon osittain esitetty arvioinnin kohteet (mitä arvioidaan) ja arviointikriteerit (miten osataan) tyydyttävän T1, hyvän H2 ja kiitettävän K3 tasoille. Arviointi kohdistuu työprosessin työmenetelmien, -välineiden ja materiaalin työn perustana olevan tiedon ja elinikäisen oppimisen avaintaitojen hallintaan. Elinikäisen oppimisen avaintaitoja ovat oppiminen ja ongelmanratkaisu, vuorovaikutus- ja yhteistyö, ammattietiikka, terveys, turvallisuus ja toimintakyky, aloitekyky ja yrittäjyys, kestävä kehitys, estetiikka, viestintä ja mediaosaaminen, matematiikka ja luonnontieteet, teknologia ja tietotekniikka sekä aktii-vinen kansalaisuus ja eri kulttuurit. Arvioinnin kohteessa elinikäisen oppimisen avaintaidot arvioidaan seuraavat neljä avaintaitoa: oppiminen ja ongelmanratkaisu, vuorovaikutus ja yhteistyö, ammattietiikka sekä terveys, turvallisuus ja toimintakyky. Muut avaintaidot arvioidaan työprosessin, työmenetelmien, -välineiden ja materiaalin tai työn perustana olevan tiedon hallinnan yhteydessä. 1213 Arvosanasta päättäminen Tutkinnon osan arvosana päätetään osaamisen arvioinnin perusteella. Mikäli osaamista arvioivia opettajia on ollut useita, päätös tehdään arviointikeskustelussa. Ammattiosaamisen näytön arvosanan päättävät opettajat ja työelämän edustajat pääsääntöisesti yhdessä toimielimen päätöksen mukaisesti. Arvioinnin perustelut on aina kirjattava. Opinnäyte arvioidaan niiden tutkinnon osien yhteydessä, joihin se sisältyy. Opinnäytteestä merkitään päättötodistukseen laajuus ja nimi, erillistä arvosanaa ei anneta. Työssäoppimisesta merkitään päättötodistukseen laajuus, mutta erillistä arvosanaa ei anneta, koska työssäoppimisen aikana hankittu osaaminen arvioidaan ammattiosaamisen näytöillä. Tutkinnon osan kokonaan korvaavat opinnot tai muutoin hankittu osaaminen merkitään opiskelijan päättötodistukseen arvosanoineen. Aiemmin suoritetut koko tutkinnon osan kattavat ammattiosaamisen näytöt merkitään arvosanoineen ja lyhyine kuvauksineen näyttötodistukseen. Todistukseen lisätään viitteeksi arvioinnin antaneen oppilaitoksen nimi. Arviointilautakunnat Arvosanasta päättää opettaja/opettajat/projektin ohjaaja tai arviointiryhmä: ammattiosaamisen näyttö (nuorten tutkinto): (oma) opettaja ja työelämän edustaja aikuisten tutkintotilaisuus: muusikon tai musiikkiteknologin tutkintotoimikunnan hyväksymät oppilaitoksen opettajien edustaja, työnantajan edustaja ja työntekijän edustaja, joista ainakin yhden on oltava näyttötutkintomestari. Huom: Aikuisten tutkintotilaisuudessa tutkinnon suorittajaa keskeisesti kouluttanut opettaja ei saa olla mukana arviointiryhmässä. instrumenttitutkinnoissa alemmat peruskurssit: opettaja yhdessä kollegan kanssa instrumenttitutkinnoissa peruskurssi 3 ja laulun peruskurssi 2 sekä D-kurssi: opettaja kahden kollegan kanssa C-kurssin instrumenttitutkinto: lautakunta päätetään tapauskohtaisesti musiikin perusteiden kurssit opettaja arvioi yleensä kollegan kanssa; ammattiosaamisen näytön osalta (musiikin sovittaminen) toinen arvioija on työelämän edustaja instrumenttitutkinto suositellaan järjestettäväksi samalla ammattiosaamisen näyttönä, mikä otetaan huomioon lautakuntaa koottaessa; yksi arvioijista on samalla työelämän edustaja. Arvosanan korottaminen Arvosanojen korottamismahdollisuudesta sovitaan kurssiarvosanojen osalta opettajan kanssa. Näyttöjen tai tutkintotilaisuuksien arvioinnin oikaiseminen tapahtuu lakisääteisesti seuraavilla menettelyillä: Turun konservatorion toimielin valvoo näyttötoimintaa ja käsittelee näyttöjen arviointia koskevat oikaisupyynnöt (valitukset). Toimielimessä ovat edustettuina Turun konservatorion opettajat ja hallinto, opiskelijat sekä työelämä. Aikuisten tutkintotilaisuuksien arvioinnin hyväksyy ja kirjalliset arvioinnin oikaisupyynnöt käsittelee musiikkialan tai musiikkiteknologian maanlaajuinen tutkintotoimikunta. 1314 Arviointi erityisopetuksessa Erityisopiskelijan arvioinnissa noudatetaan samoja periaatteita kuin muidenkin opiskelijoiden arvioinnissa. Mikäli opiskelija ei jossakin tutkinnon osassa saavuta tutkinnon perusteissa ilmaistuja T1-tason tavoitteita, opetus voidaan mukauttaa. Kun tutkinnon ammattitaitovaatimuksia tai tavoitteita on mukautettu lain ammatillisesta koulutuksesta 630/ :n ja 21 2 ja 3 momentin perusteella, siitä tehdään merkintä todistukseen. Opiskelijan tulee saada tutkintotodistus, vaikka tutkinnon tavoitteita olisikin mukautettu. Jos ammattitaitovaatimuksissa ja tavoitteissa esitetty osaaminen jäävät olennaisilta osin puutteellisiksi, on tutkintotodistuksen sijasta annettava todistus suoritetuista opinnoista. Sen liitteenä tulee antaa selvitys siitä, mitä opiskelija parhaiten osaa. Maahanmuuttaja- ja eri kieli- ja kulttuuriryhmien opiskelijoiden arviointi Maahanmuuttajaopiskelijoiden ja muiden eri kieli- ja kulttuuriryhmien opiskelijoiden osaaminen arvioi-daan samalla tavalla kuin muidenkin opiskelijoiden. Osaaminen arvioidaan sellaisilla menetelmillä, että kielitaidon mahdollisesta puutteellisuudesta huolimatta osaaminen voidaan arvioida. Ammattiosaami-sen näyttöön ohjattaessa varmistetaan, että opiskelija ymmärtää työtehtävään liittyvät ohjeet ja määräykset. Mahdollinen tuen tarve on tunnistettava ja sen perusteella suunniteltava tukitoimet yhdes-sä oppilaitoksen, työelämän edustajan ja opiskelijan kanssa. Ammattiosaamisen näytön arvioijat ja näy-tön toteutukseen osallistuvat valmennetaan tarvittaessa siihen, miten kulttuuriset tekijät vaikuttavat yksilöiden väliseen viestintään. Lisäksi ammattiosaamisen näytön toteutukseen osallistuvat ja näytön arvioijat valmennetaan selkeän kielen käyttöön ohjeita annettaessa. Opintojen ohjaus Opinto-ohjauksen tavoitteet Opinto-ohjauksen tavoitteena on, että opiskelija saa riittävästi tietoa koulutuksestaan ennen sen aloitusta ja sen aikana. Opiskelijan tulee tietää tutkintoonsa sisältyvät tutkinnon osat ja opinnot ja niiden valinnan mahdollisuudet. Lisäksi tavoitteena on, että opiskelija osaa toimia oppilaitosyhteisössään, osaa kehittää opiskelu- ja vuorovaikutustaitojaan ja itsetuntemustaan sekä arvioida omaa toimintaansa ja tuotoksiaan. Hän osaa suunnitella opintonsa, laatia henkilökohtaisen opiskelusuunnitelmansa yhteis-työssä opettajan kanssa ja ottaa vastuun opinnoistaan. Hän osaa seurata opintosuoritusten kertymistä ja hakea tukea opintojensa suunnitteluun. Opiskelija osaa tehdä koulutusta ja elämänuraa koskevia valintoja ja ratkaisuja. Hän tunnistaa opiskeluunsa ja elämäntilanteisiinsa mahdollisesti liittyviä ongelmia ja osaa hakea niihin tukea. Hän osaa käyttää yhteiskunnan tarjoamia opiskelijahuollon palveluita ja muita ohjaus-, neuvonta- ja tietopalveluja. Tavoitteiden saavuttamista tukee koulutuksen järjestäjän velvoite tiedottaa alaikäisen opiskelijan huoltajille ammatillisesta koulutuksesta ja opiskelijan opintojen etenemisestä. Opiskelijan oikeus opinto-ohjaukseen Tutkintoon sisältyy opinto-ohjausta vähintään 1,5 opintoviikkoa (VN:n päätös 213/1999). Ohjaus- 1415 toiminnalla tulee tukea opiskelijaa kokonaisvaltaisesti opintojen eri vaiheissa. Jokaisella opiskelijalla on oikeus saada henkilökohtaista ja muuta opintojen ohjausta. Opiskelijalla on oikeus saada opiskelussa tai elämäntilanteiden muutoksissa tarvitsemiaan tukipalveluita. Opinto-ohjauksen järjestäminen Opinto-ohjauksen järjestämisen tavoitteena on edistää koulutuksellista, etnistä ja sukupuolten välistä tasa-arvoa. Tavoitteena on lisäksi lisätä opiskelijoiden hyvinvointia, ehkäistä opintojen keskeyttämistä, edistää työllistymistä ja tukea jatko-opintoihin hakeutumista. Koulutuksen järjestäjän on kiinnitettävä huomiota erityisesti niiden opiskelijoiden ohjaukseen, joilla on opiskelu- tai oppimisvaikeuksia (esimer-kiksi lukihäiriö), poissaoloja koulutuksesta tai elämänhallintaan liittyviä vaikeuksia. Turun konservatorio on laatinut erillisen opinto-ohjaussuunnitelman, jossa kuvataan ohjaukseen osallis-tuvien tehtävät ja työnjako. Suunnitelma toimii koko oppilaitoksen ohjaustyön kehittämisen välineenä. Siinä määritellään myös yhteistyö oppilaitoksen ulkopuolisten asiantuntijoiden ja huoltajien kanssa. Opiskelijahuoltosuunnitelma on osa ohjaussuunnitelmaa. Ohjaustoimintaan osallistuvat kaikki oppilaitoksen opettajat sekä muut ohjauksesta vastuulliset. Opinto-ohjaajalla on päävastuu opinto-ohjauksen järjestämisestä sekä ohjauksen kokonaisuuden suunnittelusta ja toteutuksesta. Opettajan tehtävänä on ohjata ja motivoida opiskelijaa tutkinnon suorittamisessa ja opintojen suunnittelussa. Hänen tehtävänsä on myös auttaa opiskelijaa löytämään vahvuuksiaan ja kehittämään oppimisen valmiuksiaan. Opinto-ohjausta järjestetään opintoihin liittyvänä, henkilökohtaisena, ryhmäohjauksena ja muuna ohjauksena. Opiskelija saa opinto-ohjausta opiskelunsa tueksi ja valintojen tekemiseen, jotta hän kyke-nee suunnittelemaan opiskelujensa sisällön ja rakenteen omien voimavarojensa mukaisesti. Opinto-ohjauksella edistetään opiskelijoiden yhteisöllisyyttä koko koulutuksen ajan. Opiskelijoiden opiskelua ja hyvinvointia seurataan ja tuetaan, alaikäisten opiskelijoiden osalta yhteistyössä huoltajien kanssa. Turun konservatorio tiedottaa ammatillisesta koulutuksesta ja siihen hakeutumisesta perusopetuksen oppilaille, heidän huoltajilleen, oppilaanohjaajille ja opettajille. Turun konservatorio kehittää ura- ja rekrytointipalvelujaan yhteistyössä elinkeinoelämän ja työvoimapalveluiden kanssa sekä edistää ja tukee opiskelijoiden työllistymistä ja jatkokoulutukseen pääsemistä. Ohjaus Turun konservatoriossa Turun konservatoriossa opiskelijan ohjaus perustuu opinto-ohjaajan (koulutussuunnittelija) ja ammatillisten opettajien yhteiseen työpanokseen. Yhteistyö toteutuu jokapäiväisessä kanssakäymisessä ja mm. opinto-ohjausryhmissä tapahtuvan neuvottelun ja suunnittelun pohjalta. Mukana ohjauksessa on lisäksi tuutoriopiskelijoita, jotka edesauttavat muihin opiskelijoihin tutustumista ja tarvittaessa tukevat aloittavia opiskelijoita käytännön opiskelussa. Oppilashuoltoryhmään sisältyvät opinto-ohjaajan ja muun henkilökunnan lisäksi opiskelija-terveydenhuoltopalvelut, joihin kuuluvat tarvittaessa mm. lääkärin, terveydenhoitajan ja psykologin palvelut. Turun konservatorion tasa-arvosuunnitelmassa on määritelty kiusaamisen, häirinnän ja syrjinnän vastai-set periaatteet ja ohjeet, ja näitä asioita hoitavana työsuojelupäällikkönä toimii apulaisrehtori. Opinto-ohjaaja pitää jatkuvaa vastaanottoa opiskelijoiden jokapäiväisten ongelmien ja kysymysten ratkaisemiseksi ja ohjaa opiskelijan tarvittaessa opiskelijaterveydenhuollon tai lastensuojelun palveluihin. Hän myös pitää tarpeen mukaan yhteyttä alaikäisten opiskelijoiden huoltajiin ja tarjoaa heille mahdollisuuden osallistua opiskelijan opintojen suunnitteluun yhdessä opiskelijan kanssa. 1516 Sekä opinto-ohjaajalla että opettajilla ja muulla henkilökunnalla on vaitiolovelvollisuus opiskelijoiden henkilökohtaisten ongelmien tai muiden henkilötietolain määrittelemien asioiden osalta, ellei opiskelijan kanssa sovita muuta. Vain opiskelujen etenemisen kannalta välttämättömän informaation saa välit-tää eteenpäin niille tahoille (opettajat, henkilökunta), joita ongelma tai asia ensisijaisesti koskee. Ala-ikäisten opiskelijoiden kohdalla on kuitenkin tältäkin osalta tehtävä yhteistyötä huoltajien kanssa. Vaitiolovelvollisuus säilyy työsuhteen päättymisen jälkeen. Eri vastuut ja tehtävät opiskelijoiden ja tutkinnon suorittajien ohjauksessa on määritelty tarkemmin Turun konservatorion opinto-ohjaussuunnitelmassa. Henkilökohtainen opiskelusuunnitelma (hops) ja henkilökohtaistamissuunnitelma (hensu) Henkilökohtainen opiskelusuunnitelma tukee opiskelijan urasuunnittelua ja kehittää hänen valmiuksiaan itsearvioinnissa. Se perustuu opiskelijan oman opiskelun suunnitteluun, yksilöllisiin valintoihin, opinnoissa etenemiseen ja oppimisen arviointiin. Opiskelijaa ohjataan henkilökohtaisen opiskelusuunnitelman laadinnassa ja sen toteutumisen seurannassa. Se on suunnitelma, jonka toteuttamiseen opiskelija sitou-tuu ja motivoituu koko koulutuksen ajaksi. Henkilökohtaisen opiskelusuunnitelman laadintaan osallistuvat opettaja tai opettajat ja tarvittaessa opinto-ohjaaja opiskelijan kanssa yhdessä neuvotellen. Suunnitelmassa määritellään oppimisen tavoitteet, opintojen suorittaminen, suoritustavat ja ajoitus sekä opintojen arviointi. Laadinnassa otetaan huomioon opiskelijoiden erilaiset oppimistyylit. Mahdolliset oppimista vaikeuttavat seikat tunnistetaan ja opiskelijan itseohjautuvuutta ja ammatillista kasvua ohjataan ja tuetaan. Henkilökohtaisen opiskelusuunnitelman toteutumista ja opintojen edistymistä seurataan, ja tarvittaessa opiskelijalle annetaan tukiopetusta. Opiskelija ja opettajat arvioivat henkilökohtaisen opiskelusuunnitelman toteuttamisen mahdolliset esteet. Opiskelijaa ohjataan tekemään omaa oppimistaan koskevia päätöksiä sekä tarvittaessa tarkentamaan ja muuttamaan suunnitelmaa opintojen edetessä. Henkilökohtainen opiskelusuunnitelma sisältää opiskelijan yksilölliset valinnat, opinnoissa etenemisen, oppimisen arvioinnin, opiskelijan osaamisen tunnistamisen ja tunnustamisen, työssäoppimisen paikat ja ajat sekä ammattiosaamisen näytöt. Aikuisten näyttötutkintoon hakeutuneelle tehdään vastaavasti henkilökohtaistamissuunnitelma (hensu). Työssäoppiminen ja työturvallisuus Sen lisäksi, mitä asetuksessa ammatillisesta koulutuksesta (A 811/1998, 5, VNA muutos 603/2005, 3 ja 5 ) on säädetty, tulee työssäoppimisessa noudattaa seuraavaa: Työssäoppiminen on osa ammatillista koulutusta. Se on koulutuksen järjestämismuoto, jossa osa tutkinnon tavoitteista opitaan työpaikalla työtä tehden. Työssäoppiminen on aidossa työympäristössä tapahtuvaa tavoitteellista, ohjattua ja arvioitua opiskelua. Turun konservatoriossa osa työssäoppimisesta tapahtuu oppilaitoksen omien projektien kautta. Työssäoppimisen toteutuksesta vastaa koulutuksen järjestäjä. Toteutukseen sisältyy suunnittelua, opiskelijan ohjausta ja arviointia. Lisäksi koulutuksen järjestäjän tehtävänä on huolehtia opettajien työelämäosaamisesta ja kouluttamisesta sekä työpaikkaohjaajien kouluttamisesta. Työpaikalla kiinnitetään erityistä huomiota opiskelijan ohjaukseen ja palautteen antamiseen. 1617 Työssäoppimisen aikana opiskelija ei yleensä ole työsuhteessa työnantajaan, eikä hänelle makseta palkkaa työssäoppimisjaksojen aikana. Työssäoppimisjakson aikana opiskelija on oikeutettu saamaan opintotuen ja opintososiaaliset edut niistä erikseen annettujen ohjeiden mukaan. Kun työssäoppiminen toteutetaan ulkomailla, järjestämisessä otetaan huomioon myös paikalliset määräykset. Sen lisäksi, mitä laissa ammatillisesta koulutuksesta (L 630/1998, 19, 28 ) ja voimassa olevissa työturvallisuussäädöksissä on säädetty, työturvallisuusasioissa noudatetaan seuraavaa: Sopimuksessa työpaikalla käytännön työtehtävien yhteydessä järjestettävästä koulutuksesta ja ammattiosaamisen näytöistä on kirjattava turvallisuuteen, tapaturmiin ja vahingonkorvauksiin liittyvät vastuut ja vakuutukset. Ennen työn aloittamista työnantaja ja koulutuksen järjestäjä varmistavat yhdessä, että opiskelijalla on edellytykset tehdä ko. työtä turvallisesti ja terveyttään vaarantamatta sekä ohjeita noudattaen. Koulutuksen järjestäjään sovelletaan työturvallisuuslain 4 :n 2 momentin mukaan työnantajaa koskevia säännöksiä silloin, kun työ tapahtuu oppilaitoksessa tai muutoin koulutuksen järjestäjän osoittamalla tavalla. Esimerkiksi kuulonsuojeluun kiinnitetään erityistä huomiota. Ammatillinen erityisopetus Koulutuksellisen tasa-arvon toteutumiseksi jokaisella opiskelijalla tulee olla erilaisista oppimisedellytyksistä riippumatta yhdenvertaiset mahdollisuudet osallistua ammatilliseen koulutukseen sekä sijoittua koulutuksen jälkeen työhön ja yhteiskuntaan täysivaltaisena kansalaisena. Erityistä tukea tarvitsevan opiskelijan ammatillinen koulutus tulee toteuttaa yhdenvertaisuusperiaatteen mukaan ensisijaisesti tavallisessa ammatillisessa oppilaitoksessa samoissa opetusryhmissä muiden opiskelijoiden kanssa. Opetus voidaan järjestää myös osittain tai kokonaan erityisryhmässä. Vammaisuuden, sairauden, kehityksessä viivästymisen, tunne-elämän häiriön tai muun syyn vuoksi erityisiä opetus- tai opiskelijahuoltopalveluja tarvitsevien opiskelijoiden tulee saada erityisopetusta. Sen avulla turvataan henkilökohtaisiin edellytyksiin perustuva oppiminen, itsensä kehittäminen ja ihmisenä kasvaminen. Erityisopetukseen liitetään tarvittaessa muita tukitoimia ja kuntoutusta yhteistyössä kuntoutuspalvelujen tuottajien kanssa. Koulutuksen järjestäjä määrittelee erityisopetuksen periaatteet: tavoitteet, toteutuksen, opetusmenetelmät, tuki- ja erityispalvelut, asiantuntijapalvelut, yhteistyötahot ja vastuut. Oppilaitoksen tulee varata erityisopetukseen riittävät voimavarat. Erityistä tukea tarvitsevien opiskelijoiden oppimisen edistäminen on koko oppilaitosyhteisön tehtävä. Erityisopetuksen tarve on määriteltävä ammatillisen koulutuksen lain 20 :n ja opetussuunnitelman perusteiden pohjalta jokaiselle opiskelijalle yksilöllisesti. Tavoitteiden saavuttamista on tuettava yksilöllisesti suunnitellun ja ohjatun oppimisprosessin sekä erilaisten tukitoimien avulla. Henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma (hojks) Erityisopetusta tarvitsevalle opiskelijalle on laadittava aina kirjallinen henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma (HOJKS) (L 630/1998, 20 ). Suunnitelman tulee sisältää (A 811/1998, 8 mukaan) suoritettava tutkinto opetuksessa noudatettavat tutkinnon perusteet tutkinnon laajuus 1718 opiskelijalle laadittu henkilökohtainen opetussuunnitelma opiskelijan saamat erityiset opetus- ja opiskelijahuollon palvelut muut henkilökohtaiset palvelu- ja tukitoimet sekä erityisopetuksen perustelut. Hojks tulee laatia opiskelijan, tarvittaessa hänen huoltajansa, aikaisemman koulun edustajien sekä opettajien ja opiskelijahuollon asiantuntijoiden kanssa. Opiskelijan edistymistä tulee seurata koulutuksen aikana, ja henkilökohtaisia tavoitteita ja tukitoimia on muutettava tarpeen mukaan. Maahanmuuttajien ja eri kieli- ja kulttuuriryhmien opetus Maahanmuuttajaopiskelijoiden ja muiden kieli- ja kulttuuriryhmien opiskelijoiden, kuten saamenkielisten, romanien ja viittomakielisten opiskelijoiden ammattitaitovaatimukset ovat pääsääntöisesti samat kuin muidenkin opiskelijoiden. Opetuksessa noudatetaan ammatillisen perustutkinnon perusteita. Opiskelijoita, joiden äidinkieli on muu kuin oppilaitoksen opetuskieli, tulee tukea etenkin kielten opinnoissa ja erityisin opetusjärjestelyin. Opetuksessa otetaan tarvittaessa huomioon opiskelijoiden tausta, kuten äidinkieli, kulttuuri ja koulutuksen aikana kehittyvä kielitaito. Opetusjärjestelyillä tuetaan opiskelijoiden omaa kielellistä identiteettiä enemmistökielen ja -kulttuurin rinnalla. Koulutuksen järjestäjän opetussuunnitelmaan sisältyy maahanmuuttajien ja eri kieli- ja kulttuuriryhmien opiskelijoiden opetusjärjestelyjen toteuttaminen. Kieltenopetuksen järjestelyt Seuraavia valtioneuvoston päätöksen (VnP 213/1999) mukaisia opetusjärjestelyjä voidaan soveltaa maahanmuuttajien, saamenkielisten ja romanien opinnoissa (äidinkieli, toinen kotimainen kieli, vieras kieli), jos heidän äidinkielensä on muu kuin suomi tai ruotsi. Äidinkieli Jos opiskelijan äidinkieli on muu kuin suomi tai ruotsi, voi koulutuksen järjestäjä jakaa ammatillisesta koulutuksesta annetun lain momentissa säädetyt äidinkielen ja toisen kotimaisen kielen pakolliset tutkinnon osat säädetystä poikkeavalla tavalla. Äidinkielen ja toisen kotimaisen kielen tutkinnon osiin varatut opintoviikot (4 + 1 = 5 ov) voidaan yhdistää ja jakaa joustavasti mahdollisiin opiskelijan oman äidinkielen opintoihin, suomi toisena kielenä opintoihin ja toisen kotimaisen kielen opintoihin. Suomi toisena kielenä tarkoittaa kieltä, joka on opittu äidinkielen jälkeen suomenkielisessä ympäristössä. Opiskelijat voivat opiskella suomen kieltä joko 1) suomi toisena kielenä -tavoitteiden mukaisesti (opetussuunnitelman 6. luku) tai 2) äidinkieli, suomi -tavoitteiden mukaisesti (opetussuunnitelman 6. luku), jos opiskelijan suomen kielen taidon arvioidaan olevan äidinkielisen tasoinen. 1819 Opiskelija, jonka suomen kielen taito ei ole äidinkielisen tasoista kaikilla kielitaidon osa-alueilla, opiskelee suomi toisena kielenä tavoitteiden ja sisältöjen mukaisesti. Hänen suomen kielen osaamisensa arvioidaan näiden tavoitteiden mukaisesti huolimatta siitä, onko koulutuksen järjestäjä tarjonnut suomi toisena kielenä opetusta. Koulutuksen järjestäjä voi tarjota ja opiskelijan opiskelusuunnitelmaan voi kuulua molempia edellä mainituista opinnoista. Opiskelija voi siirtyä kesken suomi toisena kielenä opintojen opiskelemaan suomen kieltä äidinkieli, suomi tavoitteiden mukaisesti. Opiskelijoille tulee mahdollisuuksien mukaan järjestää myös hänen oman äidinkielensä opetusta. Äidinkielenä voidaan opiskelijan valinnan mukaan (L 630/1998, 12 3 mom.) opettaa myös romanikieltä, viittomakieltä tai muuta opiskelijan äidinkieltä. Maahanmuuttajien oman äidinkielen tavoitteet ovat luvussa 5. Opiskelija voi opiskella omaa äidinkieltään joko äidinkieli, oma äidinkieli vieraskielisille opiskelijoille (4 ov) tai vieras kieli (2 ov) tavoitteiden mukaisesti tai vapaasti valittavina tutkinnon osina. Jos opiskelija opiskelee äidinkieltä oma äidinkieli vieraskielisille opiskelijoille tavoitteiden mukaisesti, on hänen opintoihinsa kuuluttava suomen kielen opintoja. Toinen kotimainen kieli Opiskelijoiden toisen kotimaisen kielen (ruotsi) opetus järjestetään toisen kotimaisen kielen tavoitteiden mukaisesti ottaen huomioon opiskelijoiden kielitaidon taso. Toisen kotimaisen kielen opinnot voidaan myös korvata oman äidinkielen ja suomen kielen opinnoilla vieraskielisillä opiskelijoilla (5 ov), luku 5. Tarvittaessa opetus voidaan järjestää toisen kotimaisen kielen alkeisopetuksena opiskelijan ja alan tarpeista riippuen. Vieras kieli Opiskelijan opintoihin on kuuluttava myös vieraan kielen opintoja. Muuta kuin suomea tai ruotsia äidinkielenään puhuvan opiskelijan vieras kieli voi olla myös hänen äidinkieltään. Kodin ja oppilaitoksen yhteistyö Sen lisäksi, mitä laissa ammatillisesta koulutuksesta (L 630/1998, 5, 14 ) on säädetty, tulee kodin ja oppilaitoksen yhteistyön järjestämisessä noudattaa seuraavaa: Nuorille järjestettävässä koulutuksessa koulutuksen järjestäjän ja oppilaitoksen tulee olla aloitteellinen myönteisen yhteistyön käynnistämisessä ja ylläpitämisessä opiskelijan vanhempien tai huoltajien kanssa. Kodin ja oppilaitoksen yhteistyö järjestetään niin, että se vahvistaa opiskelijan itsenäisyyttä ja vastuullisuutta, edistää opiskelua sekä mahdollistaa opiskelijalle tuen saannin opiskelijan terveyttä, turvallisuutta ja hyvinvointia koskevissa asioissa. Erityistä tukea tarvitsevien sekä eri kieli- ja kulttuuritaustaisten opiskelijoiden yksilölliset tarpeet sekä elämänhallinnan ja opiskelun tukeminen tulee ottaa yhteistyössä huomioon. Koulutuksen järjestäjän tulee tehdä yhteistyötä opiskelijoiden ohjauksessa huoltajien kanssa koulutuksen aikana ja sen päättyessä. Ohjauksen tulee tukea opiskelijoiden työelämään tai jatko-opintoihin siirtymistä sekä vahvistaa opiskelijoiden elämänhallinnan valmiuksia. 1920 Opiskelijahuolto Opiskelijahuollolla tarkoitetaan opiskelijan hyvän oppimisen, hyvän fyysisen ja psyykkisen terveyden sekä sosiaalisen hyvinvoinnin edistämistä ja ylläpitämistä sekä niiden edellytyksiä lisäävää toimintaa. Opiskelijahuollosta säädetään laissa ammatillisesta koulutuksesta. 2021 Opiskelijahuoltoa koskeva organisaatio ja vastuut Turun konservatorio - ylin vastuu: konservatorion kannatusyhdistys koulutuksen järjestäjänä ja rehtori - käytännön vastuu: opintojen ohjaajat (koulutussuunnittelija ja tanssin linjanjohtaja), jatkuva ohjaustapaamismahdollisuus - kiusaamis- ja häirintäasioissa neuvotteluyhteyksiä edesauttaa työsuojelupäällikkö (apulaisrehtori) yhdessä rehtorin ja koulutussuunnittelijan kanssa (johtoryhmä) asianomaisia kuunnellen - jokapäiväinen vastuu: opettajat (yksilöopetusta ja/tai pienryhmäopetusta sekä ohjausta), yksilö- ja pienryhmäopetus ennaltaehkäisee ongelmien kasvamista - muut ryhmät: musiikin opinto-ohjausryhmät (2): opettajat ja opinto-ohjaaja 2 kertaa vuodessa - oppilaitos ottaa yhteyttä opiskelijaan, jos tätä ei näy koulussa tai jos ilmenee ongelmatilanteita - oppilaitos informoi monin tavoin opiskelijaa ajankohtaisisa asioissa - oppilaitos ottaa tarvittaessa yhteyttä opiskelijahuollon eri tahoihin - opiskelijatuutorit ovat tarvittaessa vertaistukena OPISKELIJA käy säännöllisesti yksilöopetuksessa ja/tai pienryhmäopetuksessa sekä ohjauksessa voi lisäksi ottaa tarvittaessa yhteyttä eri vastuutahoihin Opiskelijaterveydenhuolto - terveydenhoitaja - lääkäri - muu hoito - tarvittaessa päivystys Mielenterveyshuolto ja keskusteluapu - psykologi (lähetteellä opiskelijaterv.huollosta) - opiskelijapastori - kriisipsykologikeskus 2122 Turun konservatorio pyrkii toiminnallaan ennaltaehkäisemään sekä vähentämään ja poistamaan kiusaamista ja häirintää. Asioita on kirjattu tasa-arvosuunnitelmaan. Turun konservatorio pyrkii niin ikään edistämään opiskelijoiden tupakoimattomuutta ja päihteettömyyttä. Turun konservatorion pelastautumissuunnitelmassa on nimetty vastuuhenkilöt eri alueiden evakuointiin. Lisäksi opettajat velvoitetaan huolehtimaan oppilaidensa evakuoinnista luokkakohtaisesti. Evakuoitavat opastetaan lähimmälle ulko-ovelle ja tarvittaessa kokoontumisasemalle, jona toimii Varvintori. Evakuoitujen tilojen ovet jätetään auki evakuoinnin varmistamisen helpottamiseksi. Luokkien ovilukujärjestyksissä on evakuointiohjeet. Tapahtuneiden hälytysten syistä informoidaan henkilökuntaa ja oppilaita tiedotteilla. Henkilökunnalle ja opiskelijoille annetaan vuosittain opastusta vaaratilanteiden varalta, joita voivat olla käyttäytymishäiriöt, väkivalta, tapaturmat, onnettomuudet ja kuolemantapaukset. Opiskelijoita rohkais-taan osallistumaan ja vaikuttamaan oman oppilaitosyhteisönsä hyvinvoinnin edistämiseen. Kaikilla opiskelijoiden kanssa oppilaitosyhteisössä työskentelevillä on vastuuta opiskelijahuollosta. Opiskelijoita informoidaan oppilaitoksessa noudatettavista järjestyssäännöistä: Kaikilta edellytetään asiallista käytöstä oppilaitosyhteisössä toimivia kohtaan sekä asiallista oppilaitoksen tilojen ja omaisuuden käyttöä. Opiskelijalla on velvollisuus hoitaa opiskelutyönsä kunnolla. Opiskelijan omaa vastuuta oppilaitoksen sääntöjen ja muiden ohjeiden noudattamisessa korostetaan: opiskelijan tulee järjestää opintonsa oppilaitoksessa opetussuunnitelmien määräysten ja erikseen annettujen ohjeiden mukaisesti opiskelijan on osallistuttava opetukseen, jollei hänelle ole myönnetty siitä vapautusta, suoritettava tehtävänsä tunnollisesti ja käyttäydyttävä asiallisesti opiskelija on itse vastuussa siitä, että opinnot etenevät suunnitelmien mukaan, pakolliset opintojaksot tulevat suoritetuiksi ja tutkinto valmistuu säädetyssä ajassa opiskelija on opintotuen suhteen myös Kelalle vastuussa siitä, että saa tarvittavan määrän opintoja tehtyä vuosittain. (Lisätietoja: Opiskelijahuoltoon ja oppilaitoksen tietoturvaan liittyviä lakeja Henkilötietolaki 1999/523 (henkilötietojen käsittelyn rajoitukset mm. oppilaitoksissa) Laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta 1999/621 (opiskelijalla/henkilökunnan jäsenellä on oikeus nähdä esim. oppilaitoksessa olevat itseään koskevat asiakirjat) Salassapito opetuksessa: Laki ammatillisesta koulutuksesta 1998/630, 42 (Opettajat ja muu henkilöstö ei saa ilman asianomaisen lupaa sivullisille ilmaista, mitä he ovat koulutukseen liittyviä tehtäviä hoitaessaan saaneet tietää opiskelijoiden ja henkilöstön sekä heidän perheenjäsentensä henkilökohtaisista oloista ja taloudellisesta asemasta. Salassapito säilyy ammatinharjoittamisen päättymisen jälkeen), vastaavasti Aikuiskoulutuslaki 1998/631, 16 Laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta 1999/621: Salassapitovelvoitteet, esim. 23 (Vaitiolovelvollisuus ja hyväksikäyttökielto), 24 (Salassa pidettävät viranomaisen asiakirjat) Laki terveydenhuollon ammattihenkilöstöstä 1994/559, 17 (terveydenhuollon ammattihenkilöstö ei saa sivulliselle luvatta ilmaista yksityisen tai perheen salaisuutta, josta hän asemansa tai tehtävänsä perusteella on saanut tiedon. Salassapitovelvollisuus säilyy ammatinharjoittamisen päättymisen jälkeen.) Laki potilaan asemasta ja oikeudesta 1992/785, 9 2 mom, 13 2 mom, (potilasasiakirjoihin sisältyvät tiedot) Työturvallisuuslaki 2002/738 22 Näytä lisää\nG. Musiikkialan perustutkinto Opetussuunnitelma 2013-14 1. AMMATILLISET OPINNOT 90 OV 1.1. Työtehtävän suunnittelu Yrittäjyysosaaminen ja työelämätaidot Yrittäjyyden perus 3 ov - yrittäjyys ja yrittäjyyden Lisätiedot OPISKELIJAN ARVIOINTI\nOPISKELIJAN ARVIOINTI 26.3.2013 Jyväskylä Opiskelijan arvioinnin kokonaisuus perustutkinnon perusteissa arvioinnin tehtävät ja tavoitteet arvioinnista tiedottaminen osaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen Lisätiedot Musiikkialan perustutkinto\nMusiikkialan perustutkinto Opetussuunnitelman yhteinen osa SISÄLLYS 1.Opetussuunnitelma ja sen soveltaminen 1 1.1 Kuopion konservatorio 1 1.2 Kuopion konservatorion arvot 1 2. Kuopion konservatorion ammatillinen Lisätiedot Arviointisuunnitelma 1.8.2015 alkaen toistaiseksi voimassa olevaa L 630/1998, 13 (muutettu L 787/2014) Arvioinnin opasta.\nArviointisuunnitelma Arviointisuunnitelma on osa Raahen Porvari- ja Kauppakoulun 1.8.2015 alkaen toistaiseksi voimassa olevaa Opetushallituksen määräyksiin perustuvien liiketalouden perustutkinnon (Dno Lisätiedot Opetussuunnitelman perusteet - valmiina käyttöön!\nOpetussuunnitelman perusteet - valmiina käyttöön! Ammattistartin kokeilun päätösseminaari Jyväskylä 13.4.2010 Opetusneuvos Ulla Aunola OPH/Ammattikoulutus/Tutkinnot Osaamisen ja sivistyksen asialla Valmistavien Lisätiedot Ammattiosaamisen näytöt / tutkintotilaisuudet ammattillisessa koulutuksessa osa 2. Terhi Puntila, Tampereen seudun ammattiopisto, Tredu\nAmmattiosaamisen näytöt / tutkintotilaisuudet ammattillisessa koulutuksessa osa 2. Terhi Puntila, Tampereen seudun ammattiopisto, Tredu Ammatilliset tutkinnot Yhteensä yli 350 kpl erilaisia tutkintoja Lisätiedot OPS-uudistus 1.8.2015 alkaen Osaamisperusteisuus todeksi. Keski-Pohjanmaan opot ja rehtorit, Kaustinen 24.4.2015\nOPS-uudistus 1.8.2015 alkaen Osaamisperusteisuus todeksi Keski-Pohjanmaan opot ja rehtorit, Kaustinen 24.4.2015 Uudet määräykset Voimaan 1.8.2015 koskee myös jatkavia opiskelijoita! Opetuskeskeisyydestä Lisätiedot Työelämälähtöinen opetussuunnitelma uraohjauksen tukena\nTyöelämälähtöinen opetussuunnitelma uraohjauksen tukena Kiinni Työelämässä Mahis työhön projektin väliseminaari 11.11.2009 Liisa Metsola Ammattikoulutuksen kehittäminen - yksikkö Opetushallitus Ammatillisten Lisätiedot Arviointikäytännöt WinNovassa opetussuunnitelmaperusteisessa ammatillisessa peruskoulutuksessa. Ben Schrey Opeda-hanke Turku 12.10.\nArviointikäytännöt WinNovassa opetussuunnitelmaperusteisessa ammatillisessa peruskoulutuksessa Ben Schrey Opeda-hanke Turku 12.10.2011 Sisältö 1. WinNova 2. Opiskelijoiden perehdyttäminen arviointiin 3. Lisätiedot TERVETULOA TYÖPAIKKAOHJAAJA- KOULUTUKSEEN! 1.-2.2.2011\nTERVETULOA TYÖPAIKKAOHJAAJA- KOULUTUKSEEN! 1.-2.2.2011 TI 1.2.2011 TYÖSSÄ OPPIMISEN OHJAAMINEN 8.00 -> Linjastoaamiainen (ruokala, Rustholli) 9.00 -> Työpaikkaohjaajan tietoperusta 9.30 -> Oppimis- ja Lisätiedot Ammatillisen koulutuksen nykytila ja tulevaisuus Työpaikkaohjaaja koulutus 3 ov\nAmmatillisen koulutuksen nykytila ja tulevaisuus Työpaikkaohjaaja koulutus 3 ov Anu Hultqvist OSAO, Koulutuspäällikkö TtM, Työelämäpedagogi, NTM Perustutkintojen tutkinnonperusteiden uudistuminen ja ammatillisen Lisätiedot Näyttötutkinto ja tutkintotilaisuuksien arviointi Peruskoulutus\nNäyttötutkinto ja tutkintotilaisuuksien arviointi Peruskoulutus Sisältö 1. Suomen koulutusjärjestelmä 2. Ammattitaidon hankkiminen (näyttötutkinto ja ammatillinen peruskoulutus) 3. Arviointi KORKEAKOULUTUTKINTO Lisätiedot Turun ammatti-instituutin nuorisoasteen opiskelija-arvioinnin toteuttamissuunnitelma\nTurun ammatti-instituutin nuorisoasteen opiskelija-arvioinnin toteuttamissuunnitelma Liite Turun ammatti-instituutin opetussuunnitelman yhteiseen osaan Hyväksytty: Kasvatus- ja opetuslautakunnan suomenkielinen Lisätiedot Ammattiopisto Luovi Ammatillinen peruskoulutus. Opetussuunnitelman yhteinen osa opiskelijoille. Hyväksytty 1.0/27.8.\nOsaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen näyttötutkinnoissa Markku Kokkonen Opetushallitus 1 Osaamisen ja sivistyksen asialla Osaamisen ja sivistyksen parhaaksi Henkilökohtaistaminen Laki ammatillisesta Lisätiedot Muutokset 1.8.2015 alkaen\nMuutokset 1.8.2015 alkaen Laki ammatillisesta peruskoulutuksesta (L630/1998, muutos L787/2014) tuli voimaan 1.8.2015 Koulutuksen järjestäjä: laatii ja hyväksyy opetussuunnitelman (14 ), joka antaa opiskelijalle Lisätiedot 7.12.2009 LÄÄKEALAN PERUSTUTKINNON PERUSTEIDEN UUDISTUMINEN, VALINNAISUUS. Aira Rajamäki Opetusneuvos aira.rajamaki@oph.fi\nLÄÄKEALAN PERUSTUTKINNON PERUSTEIDEN UUDISTUMINEN, TUTKINNON MUODOSTUMINEN JA VALINNAISUUS Opetushallitus infotilaisuus 7.12.2009 Aira Rajamäki Opetusneuvos aira.rajamaki@oph.fi Osaamisen ja sivistyksen Lisätiedot MAAHANMUUTTAJIEN AMMATILLINEN KOULUTUS\nMAAHANMUUTTAJIEN AMMATILLINEN KOULUTUS 19.-20.3.2009, Helsinki Marget Kantosalo Maahanmuuttajien ammatillinen koulutus 19.-20.3.2009 www.oph.fi Osaamisen ja sivistyksen asialla AMMATILLISEN KOULUTUKSEN Lisätiedot TIE NÄYTTÖTUTKINTOON\nTIE NÄYTTÖTUTKINTOON Käytännönläheinen opiskelijan opas Porvoon Kauppaoppilaitos Yrityspalvelu Företagsservice Opistokuja 1, 06100 Porvoo www.pkol.fi 019-5740700 yp@ pkol.fi 1 Opas on tarkoitettu opiskelemaan Lisätiedot MUKAUTTAMINEN. Kaija Peuna. YTM, ammatillinen erityisopettaja kaija.peuna@jamk.fi gsm. 040-540 7860\nMUKAUTTAMINEN Kaija Peuna YTM, ammatillinen erityisopettaja kaija.peuna@jamk.fi gsm. 040-540 7860 ERITYISOPETUS Kun oppiminen tuottaa vaikeuksia Kun opetusta on järjestettävä toisella tavalla LAISSA: vammaisuuden, Lisätiedot Kuopion Konservatorio\n1 Kuopion Konservatorio OPINTO-OHJAUSSUUNNITELMA JOHDANTO Ammatillisen tutkinnon perusteiden mukaan koulutuksen järjestäjä laatii opetussuunnitelman yhteyteen opinto-ohjaussuunnitelman. Kuopion konservatorion Lisätiedot Lisäopetuksen. opetussuunnitelma\nLisäopetuksen opetussuunnitelma Sivistyslautakunta 14.10.2010 88 www.nurmijarvi.fi 2 SISÄLLYSLUETTELO 1. Lisäopetuksen järjestämisen lähtökohdat ja opetuksen laajuus... 3 2. Lisäopetuksen tavoitteet... Lisätiedot MUSIIKKIALAN PERUSTUTKINTO. SML:n syyspäivät 12.11.2014 Rea Warme, rehtori Helsingin Konservatorio\nMUSIIKKIALAN PERUSTUTKINTO SML:n syyspäivät 12.11.2014 Rea Warme, rehtori Helsingin Konservatorio YLIOPISTO AMMATTI- KORKEAKOULU LUKIO AMMATILLINEN KOULUTUS TYÖELÄMÄ Ammattitutkinnot Erikoisammattitutkinnot Lisätiedot Ammatillisten perustutkintojen uudistus Educa-tietoisku 24.1.2014\nAmmatillisten perustutkintojen uudistus Educa-tietoisku 24.1.2014 Sirkka-Liisa Kärki Yksikön päällikkö, opetusneuvos Ammatillinen peruskoulutus yksikkö Tutkintojärjestelmän/perusteiden kehittämisen tahtotila Lisätiedot Ammatillinen peruskoulutus vs. näyttötutkinto. Tutke-uudistuksen myötä tulevia muutoksia\nAmmatillinen peruskoulutus vs. näyttötutkinto Tutke-uudistuksen myötä tulevia muutoksia Erja Kotimäki 14.3.2014 Osaava työelämäpedagogi -koulutus Ammatillisessa peruskoulutuksessa opiskelijan arviointia Lisätiedot OPISKELIJAN ARVIOINTI PERUSTUTKINNON PERUSTEISSA\nOPISKELIJAN ARVIOINTI PERUSTUTKINNON PERUSTEISSA 2012 Opiskelijan arvioinnin kokonaisuus uusissa perustutkinnon perusteissa arvioinnin tehtävät ja tavoitteet arvioinnista tiedottaminen osaamisen tunnistaminen Lisätiedot Tutkinnon perusteista OPSiin, HOPSiin ja HOJKSiin\nYHDESSÄ Tutkinnon perusteista OPSiin, HOPSiin ja HOJKSiin AMISTO 2.1.2014 Anu Raudasoja HAMK ammatillinen opettajakorkeakoulu 1.1.2014 YHDESSÄ Teemat: 1. Tutkinnon perusteista OPSiin 2. OPSista HOPSiin Lisätiedot AMMATTIOSAAMISEN NÄYTTÖJEN SUUNNITELMA. Kiinteistöpalvelujen perustutkinto\nAMMATTIOSAAMISEN NÄYTTÖJEN SUUNNITELMA Kiinteistöpalvelujen perustutkinto Sisältö 1 JOHDANTOA... 3 2 TUTKINNON MUODOSTUMINEN... 6 3 AMMATTIOSAAMISEN NÄYTTÖJEN KUVAUKSET... 7 4 TUTKINNON OSIEN ARVIOINTIMENETELMÄT... Lisätiedot Tutkinnon suorittajan osaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen\nTutkinnon suorittajan osaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen Arviointiriihi AEL 25.3.2014 Markku Kokkonen Opetushallitus 1 Osaamisen ja sivistyksen asialla Osaamisen ja sivistyksen parhaaksi Säädökset Lisätiedot Axxell Utbildning Ab. Opiskelu aikuisena\nAxxell Utbildning Ab Opiskelu aikuisena 1. YLEISTÄ VALMISTAVASTA KOULUTUKSESTA JA NÄYTTÖTUTKINNOISTA Näyttötutkintojärjestelmä perustuu läheiseen yhteistyöhön työelämän kanssa ja tarjoaa etenkin aikuisille Lisätiedot Työturvallisuus ammatillisessa peruskoulutuksessa. 4.2.2015 Tuija Laukkanen Ammatillinen peruskoulutus yksikkö\nTyöturvallisuus ammatillisessa peruskoulutuksessa 4.2.2015 Tuija Laukkanen Ammatillinen peruskoulutus yksikkö Työturvallisuus ammatillisessa peruskoulutuksessa 1/2 Tutkinnon perusteisiin sisältyy erilaisia Lisätiedot LAADITTU EHDOTUS 9.1.2010 5/2007 LR PN ja ML\nMENETTELYOHJE 2.7 1.2 11/09 1 (8) 4.2.7 Arviointi 1 Menettelyohjeen tarkoitus Forssan ammatti-instituutin opiskelijan arviointia koskevan menettelyohjeen tarkoitus on luoda eri koulutusaloille yhtenäinen Lisätiedot Tekemällä oppii projektin opinnollistamisen malli\nTekemällä oppii projektin opinnollistamisen malli Tekemällä oppii projektin loppuseminaari Oppimisen onni ja opinnollistaminen 12.11.2013 Sirpa Rintala Opinnollistaminen Työpaikkakohtainen Kaksisuuntainen Lisätiedot Muutoksia 1.8.2015. Muutoksia 1.8.2015\nMuutoksia 1.8.2015 Laki ammatillisesta koulutuksesta L787/2014 tulee voimaan 1.8.2015 Koulutuksen järjestäjä: laatii ja hyväksyy opetussuunnitelman (14 ), joka antaa opiskelijalle mahdollisuuden yksilölliseen Lisätiedot VAASAN AMMATTIOPISTO\nVAASAN AMMATTIOPISTO OPETUSSUUNNITELMAN TUTKINTOKOHTAINEN OSA TEKNIIKAN JA LIIKENTEEN ALA Elektroniikka-asentaja, ICT-asentaja Dokumentin tiedot Dokumentin nimi Laatija Tila Tieto- ja tietoliikennetekniikan Lisätiedot Näyttötutkinnot. Osoita osaamisesi joustavasti ja yksilöllisesti näyttötutkinnossa\nNäyttötutkinnot Osoita osaamisesi joustavasti ja yksilöllisesti näyttötutkinnossa Tietoa näyttötutkinnoista tutkintoja järjestävistä oppilaitoksista työvoimatoimistoista oppisopimustoimistoista kirjastoista Lisätiedot LAPSI- JA PERHETYÖN PERUSTUTKINTO\nLAPSI- JA PERHETYÖN PERUSTUTKINTO Lastenohjaaja 1 TUTKINNON RAKENNE Pakolliset tutkinnon osat 70 ov - Lapsen kasvun ohjaus ja huolenpito 30ov - Perhelähtöinen ja yhteisöllinen kasvatustyö 25 ov - Koululaisten Lisätiedot Kestävän kehityksen kriteerit, ammatilliset oppilaitokset\nKestävän kehityksen kriteerit, ammatilliset oppilaitokset Osa 1: Kestävän kehityksen asioiden johtaminen Arvot ja strategiat KRITEERI 1 Kestävä kehitys sisältyy oppilaitoksen arvoihin, ja niiden sisältöä Lisätiedot OPISKELIJAN ITSEARVIOINNIN OHJAUS. Merja Rui Lehtori, opetuksen kehittäminen Koulutuskeskus Salpaus\nOPISKELIJAN ITSEARVIOINNIN OHJAUS Merja Rui Lehtori, opetuksen kehittäminen Koulutuskeskus Salpaus OPISKELIJAN ITSEARVIOINTI Itsearviointi liittyy kiinteästi elinikäisen oppimisen ajatteluun sekä opiskelijan Lisätiedot AMMATTIOSAAMISEN NÄYTTÖJEN SUUNNITELMA\n0 AMMATTIOSAAMISEN NÄYTTÖJEN SUUNNITELMA Toimitilahuoltajan perustutkinto Hyväksytty Bovallius- ammattiopiston ja koulutuskeskus Agricolan Pieksämäen ammatillisen koulutuksen toimielimessä 29.3.2011. 1 Lisätiedot AUDIOVISUAALISEN VIESTINNÄN AMMATTITUTKINTO. Valmistavan koulutuksen koulutussuunnitelma, peligrafiikan osaamisala\nAUDIOVISUAALISEN VIESTINNÄN AMMATTITUTKINTO Valmistavan koulutuksen koulutussuunnitelma, peligrafiikan osaamisala Voimassa 1.8.2015 alkaen 2 Sisällys 1 AUDIOVISUAALISEN VIESTINNÄN AMMATTITUTKINTO, PELIGRAFIIKAN Lisätiedot Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymä ELINTARVIKEALAN PERUSTUTKINTO\nKeski-Pohjanmaan koulutusyhtymä ELINTARVIKEALAN PERUSTUTKINTO Yhteenveto ammattiosaamisen näyttöjen arvosanoista ja niiden toteuttamistavoista lukuvuosina 4 Johdanto Ammatillisen peruskoulutuksen kansallinen Lisätiedot KANSAINVÄLISYYS OPETUSSUUNNITELMISSA 29.3.2011\nKANSAINVÄLISYYS OPETUSSUUNNITELMISSA 29.3.2011 Sirkka-Liisa Kärki Tutkinnot - yksikön päällikkö, opetusneuvos AMMATTIKOULUTUKSEN TUTKINTOJÄRJESTELMÄ Valmistavat ja valmentavat koulutukset (4) 52 ammatillista Lisätiedot Sastamalan koulutuskuntayhtymä KÄSI- TAIDETEOLLISUUSALAN PERUSTUTKINTO\nSastamalan koulutuskuntayhtymä Koul KÄSI- TAIDETEOLLISUUSALAN PERUSTUTKINTO Kuvi Yhteenveto ammattiosaamisen näyttöjen arvosanoista ja niiden toteuttamistavoista lukuvuosina - Johdanto Ammatillisen peruskoulutuksen Lisätiedot AIKAISEMPIEN OPINTOJEN TUNNUSTAMINEN YLEISET HAKUOHJEET\n1 AIKAISEMPIEN OPINTOJEN TUNNUSTAMINEN YLEISET HAKUOHJEET Opiskelija täyttää itse hakemansa opintojakson tiedot eli mitä opintojaksoa tai opintojakson osaa hän hakee tunnustettavaksi. Samoin opiskelija Lisätiedot Näyttötutkinnon suorittaminen, sosiaali- ja terveysalan perustutkinto. Näyttötutkinnon suorittaminen 2008\n, sosiaali- ja terveysalan perustutkinto 1 1 Aikuisten ammatilliset näyttötutkinnot Sinä voit osoittaa eli näyttää ammattitaitosi, kun teet näyttötutkinnon. Näyttötutkinnon jälkeen voit saada tutkintotodistuksen, Lisätiedot ARVIOIJAKOULUTUS. Sosiaali- ja terveysalan perustutkinto, lähihoitaja\nARVIOIJAKOULUTUS Sosiaali- ja terveysalan perustutkinto, lähihoitaja SISÄLTÖ 1. YLEISTÄ NÄYTTÖTUTKINNOISTA 2. TUTKINTORAKENNE 3. AMMATTITAIDON OSOITTAMINEN 1. Tutkintotilaisuuden suorittamissuunnitelma Lisätiedot MITEN AMMATIN OSAAMISTA VOIDAAN\nMITEN AMMATIN OSAAMISTA VOIDAAN ARVIOIDA, Tero Hotanen, Turun Aikuiskoulutuskeskus 1. Hakeutumisvaihe verkossa 2. Valmistavan koulutuksen arviointi ja ohjaaminen tutkintotilaisuuteen 3. Tutkintotilaisuuden Lisätiedot OSAAMISEN ARVIOINNIN SUUNNITELMA 3.4.2014\nOSAAMISEN ARVIOINNIN SUUNNITELMA 3.4.2014 EHKÄISEVÄ PÄIHDETYÖ, KAIKILLE VALINNAINEN PAIKALLINEN TUTKINNON OSA, 10 OV 1. TYÖPROSESSIN HALLINTA Suunnittelee ja toteuttaa projektin. Suunnittelu, toteutus Lisätiedot Opetusministerin esittelystä säädetään ammatillisesta koulutuksesta 21 päivänä elokuuta 1998 annetun lain (630/1998) nojalla:\nYhteistyö tutkinnon järjestäjän ja vankilan välillä Näyttötutkintojen arviointi Sirpa Rintala Tekemällä oppii -projekti TEKEMÄLLÄ OPPII 1.8.2010-31.12.2013 Vankeudesta vapauteen ja opiskelusta työpaikalle Lisätiedot VAASAN AMMATTIOPISTO\nVAASAN AMMATTIOPISTO OPETUSSUUNNITELMAN TUTKINTOKOHTAINEN OSA KULTTUURIALA Media-assistentti Dokumentin tiedot Dokumentin nimi Audiovisuaalisen viestinnän perustutkinnon tutkintokohtainen opetussuunnitelma Lisätiedot Valmentavat koulutukset Vankilaopetuksenpäivät 2015 Tampere 7.10.2015. opetusneuvos Anne Mårtensson Ammatillisen koulutuksen osasto\nValmentavat koulutukset Vankilaopetuksenpäivät 2015 Tampere 7.10.2015 opetusneuvos Anne Mårtensson Ammatillisen koulutuksen osasto Säädökset Hallitus antoi eduskunnalle 23.10.2014 esityksen ammatillisesta Lisätiedot OPETUSHALLITUS LUONNOS 3.11.2011 LIITE 1 1 (13)\nOPETUSHALLITUS LUONNOS 3.11.2011 LIITE 1 1 (13) 2 PERUSTUTKINNON PERUSTEIDEN TOIMEENPANO AMMATILLISESSA PERUSKOULUTUKSESSA 2.1 Opetussuunnitelman laadinta ja sisältö Lain ammatillisesta koulutuksesta (630/1998, Lisätiedot INARIN KUNTA LISÄOPETUKSEN OPETUSSUUNNITELMA. Sivistyslautakunta 13.5.2009/47\nINARIN KUNTA LISÄOPETUKSEN OPETUSSUUNNITELMA Sivistyslautakunta 13.5.2009/47 1 LISÄOPETUKSEN OPETUSSUUNNITELMAN SISÄLTÖ 1. Lisäopetuksen järjestämisen lähtökohdat ja opetuksen laajuus 3 2. Lisäopetuksen Lisätiedot TUTKINNON PERUSTEET MUUTTUVAT KAIKILLA OPISKELIJOILLA\nTIEDOTE 1(5) TUTKINNON PERUSTEET MUUTTUVAT KAIKILLA OPISKELIJOILLA 1.8.2015 Tutkinnon perusteet muuttuvat valtakunnallisesti syksyllä 2015, ja kaikki oppilaitoksen opiskelijat siirtyvät suorittamaan tutkintonsa Lisätiedot AMMATILLISEN PERUSKOULUTUKSEN OPETUSSUUNNITELMAN JA NÄYTTÖTUTKINNON PERUSTEET\n1(17) AMMATILLISEN PERUSKOULUTUKSEN OPETUSSUUNNITELMAN JA NÄYTTÖTUTKINNON PERUSTEET 4 OPISKELIJAN ARVIOINTI 4.1 ARVIOINNIN TEHTÄVÄT JA TAVOITTEET Sen lisäksi, mitä laissa ammatillisesta koulutuksesta (L Lisätiedot OPISKELIJAN ARVIOINTI TYÖSSÄOPPIMINEN NÄYTTÖ\nOPISKELIJAN ARVIOINTI TYÖSSÄOPPIMINEN NÄYTTÖ ARVIOINNIN PERUSLÄHTÖKOHTIA Arviointikriteerit ovat kirjalliset, jotka toimitetaan työpaikalle Arvioinnin perustana on aina etukäteen sovitut tavoitteet Arvioinnin Lisätiedot MUSIIKKIALAN PERUSTUTKINTO 2010 MUSIIKIN KOULUTUSOHJELMA HELSINGIN KONSERVATORIO\nMUSIIKKIALAN PERUSTUTKINTO 2010 MUSIIKIN KOULUTUSOHJELMA HELSINGIN KONSERVATORIO OPETUSSUUNNITELMA YHTEINEN OSA Hyväksytty Helsingin Konservatorion johtokunnassa 9.12.2010 Helsingin Konservatorion musiikkialan Lisätiedot Erityistä tukea saavan oppilaan arvioinnin periaatteet määritellään henkilökohtaisessa opetuksen järjestämistä koskevassa suunnitelmassa (HOJKS).\n8. OPPILAAN ARVIOINTI 8.1. Arviointi opintojen aikana 8.1.1. Tukea tarvitsevan oppilaan arviointi Oppimisvaikeudet tulee ottaa huomioon oppilaan arvioinnissa. Tämä koskee myös oppilaita, joiden vaikeudet Lisätiedot Vammaisen ja erityistä tukea tarvitsevan tie ammatilliseen koulutukseen ja työelämään\nVammaisen ja erityistä tukea tarvitsevan tie ammatilliseen koulutukseen ja työelämään KUNTOUTUSPÄIVÄT 19.3.2010 Juhani Pirttiniemi opetusneuvos, KT Opetushallitus Säädöstaustaa: L 631/1998 8 : Ammatillista Lisätiedot TYÖPAIKKAOHJAAJIEN KOULUTUS 3 OV\nTYÖPAIKKAOHJAAJIEN KOULUTUS 3 OV Määräykset ja ohjeet 2012:41 Opetushallitus ja tekijät Määräykset ja ohjeet 2012:41 ISBN 978-952-13-5271-3 (nid.) ISBN 978-952-13-5272-0 (pdf) ISSN-L 1798-887X ISSN 1798-887X Lisätiedot LIIKUNNANOHJAUKSEN PERUSTUTKINTO OPPISOPIMUKSELLA SEUROISSA TYÖSKENTELEVILLE\nLIIKUNNANOHJAUKSEN PERUSTUTKINTO OPPISOPIMUKSELLA SEUROISSA TYÖSKENTELEVILLE Oppisopimuskoulutus on ammatillista peruskoulutusta, joka koostuu työnopetuksesta työpaikalla ja tietopuolisesta opetuksesta Lisätiedot Työelämälähtöisyyden lisääminen uudessa ops:ssa\nTyöpaikkaohjaajakoulutus 1,5 ov Arviointi Tavoitteena on, että työpaikkaohjaaja osaa suunnittella millaisia työtehtäviä tekemällä opiskelija voi näyttää keskeisen osaamisensa ja osaa arvioida opiskelijaa Lisätiedot Sastamalan koulutuskuntayhtymä LIIKETALOUDEN PERUSTUTKINTO. Yhteenveto ammattiosaamisen näyttöjen arvosanoista ja niiden toteuttamistavoista\nKoul Sastamalan koulutuskuntayhtymä LIIKETALOUDEN PERUSTUTKINTO Kuv Yhteenveto ammattiosaamisen näyttöjen arvosanoista ja niiden toteuttamistavoista Johdanto Ammatillisen peruskoulutuksen kansallinen oppimistulosten Lisätiedot LUONNONTIETEIDEN ALA Tieto- ja viestintätekniikan perustutkinto Datanomi\nN TUTKINTOKOHTAINEN OSA LUONNONTIETEIDEN ALA Datanomi Dokumentin tiedot Dokumentin nimi Tieto- ja viestintätekniikan perustutkinnon tutkintokohtainen opetussuunnitelma OPH:n määräys 85/011/2014 (sisältää Lisätiedot ECVET osana ammatillisen koulutuksen tutkintojärjestelmän kehittämistä\nECVET osana ammatillisen koulutuksen tutkintojärjestelmän kehittämistä Opintoviikoista osaamispisteisiin, ECVET Round Table - keskustelutilaisuus Helsinki ma 9.12.2013 opetusneuvos Seija Rasku seija.rasku@minedu.fi Lisätiedot Ammatilliseen. koulutukseen. liittyvää sanastoa\nAmmatilliseen koulutukseen liittyvää sanastoa Ammatillinen aikuiskoulutus Ammatillisella aikuiskoulutuksella tarkoitetaan ammattitaidon hankkimistavasta riippumattomia, näyttötutkintoina suoritettavia Lisätiedot Tutkintotilaisuus/ Tutkinnon osa: Tukea tarvitsevien lasten ja perheiden kohtaaminen ja ohjaus\nSEURAKUNTAOPISTO LAPSI-JA PERHETYÖN PERUSTUTKINTO 1 Tutkintotilaisuus/ Tutkinnon osa: Tukea tarvitsevien lasten ja perheiden kohtaaminen ja ohjaus AMMATTITAIDON OSOITTAMINEN/ARVIOINTI Tutkintotilaisuuden Lisätiedot Ammatillisen koulutuksen työpaikkaohjaajan opas\nAmmatillisen koulutuksen työpaikkaohjaajan opas Opiskelen näyttötutkintona... Opiskelen ammatillisena peruskoulutuksena......haluan oppia työssä ammattiin, tarvitsen ohjausta. 2 Sisältö 1. Mitä työssäoppiminen Lisätiedot SEURAKUNTAOPISTO LAPSI- JA PERHETYÖN PERUSTUTKINTO 1\nSEURAKUNTAOPISTO LAPSI- JA PERHETYÖN PERUSTUTKINTO 1 Tutkinnon osa: Palvelujen tuottaminen AMMATTITAIDON OSOITTAMINEN/ARVIOINTI Tutkintotilaisuuden työpaikat ja ajankohdat suunnitellaan ja henkilökohtaistetaan Lisätiedot LIIKUNNANOHJAUKSEN PERUSTUTKINTO OPPISOPIMUKSELLA\nLIIKUNNANOHJAUKSEN PERUSTUTKINTO OPPISOPIMUKSELLA Oppisopimuskoulutus on ammatillista peruskoulutusta, joka koostuu työnopetuksesta työpaikalla ja tietopuolisesta opetuksesta oppilaitoksessa sekä ohjatuista Lisätiedot Elinikäinen oppiminen ja uudistetut ammatilliset tutkinnot\nElinikäinen oppiminen ja uudistetut ammatilliset tutkinnot Opin ovi Pirkanmaa projektin alueellinen seminaari 11.11.2010 Opetusneuvos Aira Rajamäki Ammattikoulutus, Tutkinnot yksikkö Opetushallitus Toimintaympäristön Lisätiedot Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymä KOTITYÖ- JA PUHDISTUSPALVELUJEN PERUSTUTKINTO\nKeski-Pohjanmaan koulutusyhtymä KOTITYÖ- JA PUHDISTUSPALVELUJEN PERUSTUTKINTO Koul Kuvi Yhteenveto ammattiosaamisen näyttöjen arvosanoista ja niiden toteuttamistavoista lukuvuosina Johdanto Ammatillisen Lisätiedot TUTKINNON OSAN ARVIOINTISUUNNITELMA 26. marraskuuta 2014\n1/6 Liikunnanohjaus Ammattitaidon osoittamistavat Opiskelija tai tutkinnon suorittaja osoittaa ammattitaitonsa toimimalla liikunnan ohjaustehtävissä. Hän hankkii tarvittavan tiedon, osallistuu tapahtuman Lisätiedot OSAAMISEN TUNNISTAMISEN JA TUNNUSTAMISEN MITOITUKSEN PERIAATTEET JA ARVOSANOJEN MUUNTAMINEN AMMATILLISESSA PERUSKOULUTUKSESSA\nOSAAMISEN TUNNISTAMISEN JA TUNNUSTAMISEN MITOITUKSEN PERIAATTEET JA ARVOSANOJEN MUUNTAMINEN AMMATILLISESSA PERUSKOULUTUKSESSA Määräys 93/011/2014 Muutos 15.6.2015 OPETUSHALLITUS UTBILDNINGSSTYRELSEN 2015 Lisätiedot Henkilökohtaistaminen, arvioinnin uudet käytännöt ja todistusmääräys\nHenkilökohtaistaminen, arvioinnin uudet käytännöt ja todistusmääräys Opso ry:n syysseminaari 29.10.2015 Tampere Riikka Vacker opetusneuvos Henkilökohtaistaminen 1.8.2015 alkaen Valtioneuvoston asetus 794/2015, Lisätiedot Työssäoppiminen (ammattillinen peruskoulutus) ja työpaikkaohjaajan tehtävät. Terhi Puntila, Tampereen seudun ammattiopisto, Tredu\nTyössäoppiminen (ammattillinen peruskoulutus) ja työpaikkaohjaajan tehtävät Terhi Puntila, Tampereen seudun ammattiopisto, Tredu Työssäoppiminen ammatillisessa peruskoulutuksessa Kaikissa toisen asteen Lisätiedot Opinto-ohjaajan koulutus. JAMK/ammatillinen opettajakorkeakoulu. Emmi Matikainen JOENSUUN KONSERVATORION OPINTO-OHJAUSSUUNNITELMA.\nOpinto-ohjaajan koulutus JAMK/ammatillinen opettajakorkeakoulu Emmi Matikainen JOENSUUN KONSERVATORION OPINTO-OHJAUSSUUNNITELMA Johdanto Tämä artikkeli on tehty osana Jyväskylän ammattikorkeakoulun ammatillisen Lisätiedot Mikä on näyttötutkinto? Tässä oppaassa on kerrottu lyhyesti ja selkeästi, mitä näyttötutkinto tarkoittaa.\nMikä on näyttötutkinto? Tässä oppaassa on kerrottu lyhyesti ja selkeästi, mitä näyttötutkinto tarkoittaa. Aikuisten maahanmuuttajien ammatillisten näyttötutkintojen kehittäminen hyvinvointialalla -hanke Lisätiedot AMMATTITAITOVAATIMUKSET, ARVIOINNIN KOHTEET JA YLEISET ARVIOINTIKRITEERIT\nAMMATTITAITOVAATIMUKSET, KOHTEET JA YLEISET ARVIOINTIKRITEERIT Tämän luvun ammattitaitovaatimusten määrittely sekä arvioinnin kohteet ja yleiset arviointikriteerit on tarkoitettu koulutuksen järjestäjien Lisätiedot OSAAMISEN TUNNUSTAMINEN JA TUNNISTAMINEN (08/2015)\n1 OSAAMISEN TUNNUSTAMINEN JA TUNNISTAMINEN (08/2015) Kuka tunnustaa aikaisemmin hankittua osaamista? Osaamisen tunnustaminen on osa opiskelijan arviointia, ja sitä koskevat samat säädökset kuin muutakin Lisätiedot Jyväskylä ammattiopiston opintoohjaussuunnitelma\nNo. Jyväskylä ammattiopiston opintoohjaussuunnitelma KT Jukka Lerkkanen Jyväskylän ammattikorkeakoulu, ammatillinen opettajakorkeakoulu Julkaistu 10.01.2005 Lerkkanen, Jukka Jyväskylä ammattiopiston opinto-ohjaussuunnitelma Lisätiedot VAASAN AMMATTIOPISTO\nVAASAN AMMATTIOPISTO OPETUSSUUNNITELMAN TUTKINTOKOHTAINEN OSA KULTTUURIALA Artesaani Dokumentin tiedot Dokumentin nimi tutkintokohtainen suunnitelma Määräys 53/011/2014 (sisältää määräyksen 4/011/2015 Lisätiedot Välinehuoltoalan perustutkinto, välinehuoltaja Tutkinnon perusteiden muutokset koulutuskokeilua varten 1.8.2015 alkaen\nVälinehuoltoalan perustutkinto, välinehuoltaja Tutkinnon perusteiden muutokset koulutuskokeilua varten 1.8.2015 alkaen Välinehuoltoalan koulutuskokeilujen jaosto 16.3.2015 Opetusneuvos Aira Rajamäki Lait Lisätiedot OPPISOPIMUS. www.esedu.fi/oppisopimus oppisopimuspalvelut Tapani Rytkönen\nOPPISOPIMUS www.esedu.fi/oppisopimus oppisopimuspalvelut Tapani Rytkönen OPPISOPIMUSKOULUTUS TYÖSSÄ OPPIMINEN TEORIAOPINNOT TUTKINTOTILAISUUDET työpaikalla käytännön työtehtävien yhteydessä järjestettäviä Lisätiedot Osaamisperusteisuus todeksi ammatilliset perustutkinnot, perusteet, määräykset ja ohjeet uudistuneet 23.1.2015 EDUCA\nOsaamisperusteisuus todeksi ammatilliset perustutkinnot, perusteet, määräykset ja ohjeet uudistuneet 23.1.2015 EDUCA Sirkka-Liisa Kärki Yksikön päällikkö, opetusneuvos Ammatillinen peruskoulutus yksikkö Lisätiedot Henkilökohtaistaminen sosiaali- ja terveysalan perustutkinto\nHenkilökohtaistaminen sosiaali- ja terveysalan perustutkinto Markku Kokkonen Opetushallitus 1 Osaamisen ja sivistyksen asialla Osaamisen ja sivistyksen parhaaksi Henkilökohtaistaminen Laki ammatillisesta Lisätiedot Tutkinnon osan nimi ja laajuus: Ekologiset hiuspalvelut 15 osp, paikallisiin ammattitaitovaatimuksiin perustuva tutkinnon osa\nTutkinto: Hiusalan perustutkinto Tutkinnon osan nimi ja laajuus: Ekologiset hiuspalvelut 15 osp, paikallisiin ammattitaitovaatimuksiin perustuva tutkinnon osa KESKEISET ASIAT 1. Kuvaus osaamisen tunnustamisen Lisätiedot AMMATILLISEEN PERUSKOULUTUKSEEN OHJAAVA JA VALMISTAVA KOULUTUS 2010\nAMMATILLISEEN PERUSKOULUTUKSEEN OHJAAVA JA VALMISTAVA KOULUTUS 2010 MÄÄRÄYS 15/011/2010 OPETUSSUUNNITELMAN PERUSTEET Opetushallitus Kansi: Mainostoimisto Pramedia Oy Graafinen suunnittelu: Layout Studio Lisätiedot Opetuksen kehittäminen Koulutuskeskus Salpauksessa. Merja Rui ja Heikki Tuomainen lehtorit, opetuksen kehittäminen Koulutuskeskus Salpaus\nOpetuksen kehittäminen Koulutuskeskus Salpauksessa Merja Rui ja Heikki Tuomainen lehtorit, opetuksen kehittäminen Koulutuskeskus Salpaus Pedagoginen johtaminen Salpauksessa Opiskelijat ja työelämä Maarit Lisätiedot TYÖSSÄOPPIMISEN JA AMMATTIOSAAMISEN NÄYTTÖJEN JÄRJES- TÄMISSUUNNITELMA\n1 Porvoo International College 2015 Sosiaali- ja terveysalan perustutkinto, lähihoitaja TYÖSSÄOPPIMISEN JA AMMATTIOSAAMISEN NÄYTTÖJEN JÄRJES- TÄMISSUUNNITELMA Ammatillisesta peruskoulutuksesta annetun Lisätiedot perustutkinnon uudistaminen\nP t h t l d tilli Puutarhatalouden ammatillisen perustutkinnon uudistaminen Puutarhatalouden perustutkinto Työskenteleminen puutarha alalla Yrittäminen puutarha alalla Puutarhatuotannon koulutusohjelma/osaamisala Lisätiedot Opinnollistaminen oppilaitoksen näkökulmasta\nOpinnollistaminen oppilaitoksen näkökulmasta Marjut Nyström, lehtori Keskuspuiston ammattiopisto 23.9.2015 Erityisesti Sinulle Opinnollistamisen määritelmä Opinnollistamisella tarkoitetaan ammatillisen Lisätiedot Opetussuunnitelma. Liite 3: Opiskelijan arvioinnin toteuttamissuunnitelma Ammatillinen peruskoulutus\nOpetussuunnitelma 4.0/19.6.2013 1 (35) Opetussuunnitelma Ammatillinen peruskoulutus Hyväksytty 1.0/27.8.2009 Johtoryhmä Opetussuunnitelma 4.0/19.6.2013 2 (35) Sisällysluettelo 1 Opiskelijan arvioinnin... Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


Lähetetty: 25.8.2016 23:53 Viestin aihe:\nOnneksi sait auton nopeasti hoidettua kuntoon!\nEli kumpi seuraavista oli lopullinen tuomiosi hajoamisen syystä?\na) hajoaminen johtui käyttäjästä (eli liian ison kuorman veto, ei auton sellaista kuulukaan kestää)\nb) hajoaminen johtui Mersun huonosta laadusta (paska mikä paska)\nPienen mököttämisen jälkeen silittelet nahkapenkkejä ja ajat muutaman pidemmän lenkin niin sitten olette taas sinut. Muista, niin myötä- kuin vastamäessä!\nLähetetty: 26.8.2016 11:06 Viestin aihe:\nEn ota tuota ylikuormituksen piikkiin, koska samalle kärrylle on aiemmin (Volvon perään) sovitettu tonnin tiililetkaa ja otettu kiireesti pois kun nähtiin sen ylittävän otteen tietojen lisäksi sekä renkaiden että jousituksen kantavuuden. Tiedän siis jo ennalta, miltä peräkärryni näyttäisi 1250 kg kokonaispainolla. Jousitus makaa rajoitinkumien varassa jo allekin tuon painon.\nPainorajoista tietoisena lastasin kuorman järki päässä. Siis kärry irti autosta, suurimmat pöllit akselin kohdalla, ja lopuksi halko kerrallaan, kunnes rajoitinkumin ja akselin väliin jäi käsin tunnustellen sama joustovara molemmille puolille. Lopuksi aisapaino kohdilleen sahapukkia ja halkomapölkkyä siirtäen, joka puurivi omalla kuormaliinallaan kiinni ja sitten vasta kuomu päälle ja vetokuulaan kiinni. Jarruttoman kärryn 750 kg raja saattoi ylittyä joillain kiloilla, mutta auton 1800 kg vetopainosta oli käytössä enintään noin puolet.\nMyöskään aiemmat omistajat eivät ole ylikuormittaneet autoa ainakaan vetopainolla, koska autoa ostaessani vetokuulassa oli hädin tuskin naarmuakaan. Oli sitä käytetty, mutta ei monta kilometriä.\nTeoriassa öljynjäähdyttimellä varustetulla momentinmuunninautomaatilla pitäisi olla parhaat edellytykset kiskoa raskaita kuormia ylirasittumatta. Tässä tapauksessa ei vaan toteutus nyt jostain syystä toimi.\nKyllähän se hieno auto on toimiessaan. Valitettavasti tämä ei vaan toimi vieläkään. Uusi aika varattu ensi viikolle samojen oireiden uusiuduttua tänä aamuna\nLähetetty: 26.8.2016 12:01 Viestin aihe:\nEikös tässä joskus ollut turbiinin lukkoventtiili viallinen ? Öljyt ainakin vaihdettu riittävän usein laatikkoon, veikkaanpa...\nLähetetty: 26.8.2016 12:08 Viestin aihe:\nNiin, mitäpä sitä turbiinia vaihtamaan kun ei se rikki ollut, ja mikä sen oliskaan rikkonut. Nää mersun automaatit on kyllä hyviä ja kestäviä huollettuina, mutta siitä kenkkumaisia että jonkun erikoisen vian sattuessa sinne ollaan heti vaihtamassa turbiinia tai aukomassa lootaa vaikka vika on ihan muualla eikä välttämättä edes kallis. Mullakin w203 automaatti temppuili heti kun sen pienestä liikkeestä ostin, no loppujen lopuksi laatikko oli auki pöydällä ja katottiin kaikki pakat ja tiivisteet ja eihän niissä mitään vikaa ollut. Loota kokoon ja ihan sama erikoinen oire. Käskin vielä vaihtaa vaihtoja ohjaavien solenoidien paikkoja ja kas kun loota pelas sen jälkeen täydellisesti. Pitäjänmäen veholla oikein erikoispesialisti sanoi että loota irti ja kustantaa "kolme-neljä tonnii". Kyllä niin\nLähetetty: 26.8.2016 13:06 Viestin aihe:\nToivomme hartaasti, että kyseessä on\na) jokin "helppo ja halpa vika", jolle voi jälkikäteen naurahtaa\nb) GLE:n muutoin miellyttävä yhteiselo automaattilaatikon kanssa ei saa säröä\nc) tämä ei johda muiden merkkien himoitsemiseen eli autokuumeeseen ja manuaalivaihteisen auton hankintaan.\nLähetetty: 26.8.2016 13:35 Viestin aihe:\nVuosia himoitsin Volvo 944 Turboa, mutta nuorison uudet ajokortit ja vanhanaikainen kaikki tai ei mitään Dr. Jekyll ja Mr. Hyde turbomoottori takavetoisessa kuulosti epäilyttävältä yhdistelmältä silloin kun asia oli ajankohtainen.\nNuorempi poikani veti jo toissa kesänä Kemoran pääsuoralla minun jarrumerkilläni ohitseni noin kahtasataa, joten edes ratin takana istuvan luistonhallinnan puute ei olisi esteenä.\nNyt näyttäisi neljällä tonnilla saavan jo varsin siistejä manuaalivaihteisia 940 ja S90 Volvoja. Mikä parasta, noiden Volvojen vaihteisto ei ole enää Volvon oma M46 tai M47, vaan sama pomminkestävä Getrag, jota BMW käytti isoissa väkisinvaihdettavissa malleissaan.\nLähetetty: 29.8.2016 13:57 Viestin aihe:\nJoko tämä tapaus on selvinnyt?\nLähetetty: 29.8.2016 17:47 Viestin aihe:\nJuu, nuoret ajaa ohitse, ei siinä auta edes vanhat turbovolvot .\nSuosittelen henkisiä harrastuksia, kuten matematiikka.\nSyvenny yhtälön 212+1=E kauneuteen ja koe valaistumisen kaikki yhdeksän vaihetta .\nLähetetty: 06.9.2016 19:25 Viestin aihe:\nNyt on vaihdettu lisäksi ykkösahtimen paineensäädin, ja tuntuu toimivan. Tekee järkeä tämän aiemman havainnon kanssa:\nlähti kuin lehmä makuulta. Ei vastaa kaasuun normaalisti\nOireiden uusiuduttua ekan yrityksen jälkeen on vaikea uskoa momentinmuuntimen olleen ongelman juurisyy, mutta kieltämättä nyt automaatti toimii paremmin kuin koskaan meillä ollessaan. Olikohan se saanut siipeensä jo joskus aiemmin, vai onko nyt varaosana vaihdettu turbiini parempi kuin autoon aikanaan uutena asennettu?\nLähetetty: 12.9.2016 11:27 Viestin aihe:\nMistään ei näytä valuvan mitään, silti aamulla taulussa "Top up coolant fluid".\nMikäs siinä, kaadetaan tilkka lisää valmiiksi sekoitettua 55% seosta. En edes muista, milloin olen edellisen kerran lisännyt, jos milloinkaan? Silti vähän yllättävää 1 viikko ison huollon jälkeen \nLähetetty: 12.9.2016 14:00 Viestin aihe:\nOnko Oulussa ollut kylmä yö? Mulla nimittäin teki tuota pari kolme eri kertaa viime vuonna loppukesästä/alkusyksysta juuri kun oli ekat kylmät yöt.\nItse itseäni lainaten (kirjoitettu 17.8.2015):\nTänään aamulla auto ilmoitti, että jäähdytysnesteen taso on alhainen. Lueskelin foorumilta, että on kolme paikkaa josta se yleisimmin vuotaa:\n1) vesipumppu (tämä oli syynä edellisessä 204:ssa)\n2) EGR:n tiiviste\n3) polttoainesuodattimen jalka\nja jatkot kun vuodon syy selvisi (kirjoitettu 19.8.2015):\nVesivuoto tutkittu ja korjattu. Kyseisestä ongelmasta oli kuulemma kampanja ts. tiesivät mistä oli kyse ja meni virman piikkiin. Jos muistan tai edes ymmärsin oikein niin joku lohkolta vai kannelta tuleva putken tiiviste oli se vuodon aiheuttaja (onkohan se polttoainesuodattimen lähistöllä oleva putki?). Voi olla, että ymmärsin ihan väärin.\nJa toinen jäähdytysnestevuoto (kirjoitettu 5.10.2015):\nTämä myös onnistui! Shocked Joku termostaatin / termostaatille menevän letkun tiiviste aiheutti vuodon ja ohjeena oli vaihtaa koko termostaatti (väittivät, että aikaisemmin oli vaihdettu pelkkiä tiivisteitä, mutta se ei toiminut).\nEli kyllä siellä joku vuotaa ja kannattaa käydä asia tarkistamassa.\nLähetetty: 12.9.2016 21:54 Viestin aihe:\nOlihan tuossa syysaamun tuntua. Mutta varoitus oli kyllä näytössä heti käynnistäessä ja nestepinta oli sangen alhaalla, vaikka paisuntasäiliössä nestettä vielä olikin.\nVarsin pianhan se selviää, jos jotain vuotaa? Tähän saakka ei ole nestettä kadonnut, joten ajattelin kokeilla mitä alkaa tapahtua jatkossa?\nMyös Cee pyysi joskus kesän jälkeen syksyn ensimmäisenä koleana aamuna lisää nestettä, minkä saatuaan oli tyytyväinen.\nLähetetty: 12.9.2016 22:11 Viestin aihe:\nVaimo oli Raahenseudulla kans täs justiinsa ja Mersu pyysi nestettä ku oli kylmähkö aamu. Appiukko oli laittanut tilkan vettä että ei tarvi katsella sitä syylärinkuvaa. Kai sitä ainetta hieman häipyy vuoden aikana. Golf teki samaa kylminä talviaamuina.\nLähetetty: 13.9.2016 22:14 Viestin aihe:\nMulla oli ihan sama eli käynnistäessä heti coolant level -valo tauluun.\nLähetetty: 03.10.2016 20:02 Viestin aihe:\nEi näyttäisi ainakaan pahasti vuotavan. Pitkästi toista tuhatta kilometriä ajettu täydennyksen jälkeen ja kylmä nestepinta on ihan samassa kohdassa, johon sen täytinkin.\nCee oli samanlainen, vaati syksyn tullen täydennystä kesän aikana hukkaamansa tilalle, mutta ei sitten muuta.\nLähetetty: 03.10.2016 20:31 Viestin aihe:\nOotko muutoin jo "antanut anteeksi" Mersulle vaikka onkin viimeaikoina koetellut suhdettanne vai ootko katsellut vieraisiin pöytiin ja vilkuillut aidan taakse vihreimmille nurmille?\nLähetetty: 04.10.2016 18:03 Viestin aihe:\nEn tiedä onko tässä niin hirveästi anteeksiannettavaa autolle, kun korjauksen jälkeen vuorokauden sisällä uusiutuneet oireet asettavat pikemminkin sen ensimmäisen kalliin korjauksen pohjana olleen diagnoosin vähän outoon valoon?\nKaupassa ei juuri nyt ole mitään mihin voisin kuvitella vaihtavani ja budjetoitua ajomatkaa on lähes puolet käyttämättä. Tai no, samanlainen Polarvalkoinen kelpaisi. Kalsiitinkeltaista en huoli\nSeuraava vatulointi kohdistuu Rouvan S80 seuraajaan. Vaatimuksena pudottaa kulutus nykyaikaan eli noin puoleen, integroitu bluetooth, pienempi ja ketterämpi, mutta pitää kulkea moottoritiellä kuin oikea auto eikä kuten "pikkukäpiäinen". Ja sen pitää olla punainen.\nOpel Ampera vai joku patterikäyttöinen sauvasekoitin kaukoidästä? Kia Niro, Hyundai Ioniq, Lexus IS 300h?\nLähetetty: 04.10.2016 18:56 Viestin aihe:\nLinkki Nettiautoon: 8270337\nLähetetty: 04.10.2016 18:58 Viestin aihe:\nOnko noita ~2010-2013 malleja useampaakin valkoista sävyä. Äkkiseltään kaikki ovat noita kalsiitin valkoisia.\nLähetetty: 05.10.2016 0:43 Viestin aihe:\nEDIT: tupla pois.\nViimeinen muokkaaja, 740 GLE pvm 05.10.2016 0:50, muokattu 1 kertaa\nLähetetty: 05.10.2016 0:49 Viestin aihe:\nJoo, just tuommoinen punainen IS. Pian 2 vuotta vanhalla on vaan hintaa liikaa, kun uuden saa samaan hintaan (ovh alkaen jotain 42 tonnia).\nSuunnilleen puolella tuosta voisi jäädä kampaamaan esiin Suomen ja Saksan ainoaa IFK:n punaista (M. Granlundin termein) W204 facelift Ceetä, jossa ei ole Articopenkkejä. Ajomäärä ei vaan vaadi dieseliä, ja bensamoottorin ja automaatin yhdistelmä kuluttaa melkein sen mitä Volvokin. Ja ketjuja kuin Volvossa hihnoja, eikä kumpiakaan osaa vaihtaa itse.\nAkuuttia kiirettä ei juuri nyt Volvon 240.000 huollon jälkeen taas olekaan. 1600 Euroa ei riittänyt, kun oli normihuollon lisäksi myös joustintukien yläpään laakerien tukikumit vaihdettavana 50 € puolelleen + työt. Lupasin jo 160.000 km huollon yhteydessä, että joku muu saa hoitaa tämän 240, mutta siinä se vaan pihalla möllöttää vieläkin. No, nyt on 4 vuotta lisää harkinta-aikaa ennen seuraavaa isoa huoltoa. Olenko muistanut koskaan mainita, että moottori väärin päin ja puuttuva kardaani on älyvapaa ratkaisu?\nKalsiitin"valkoinen" on ollut pitkään valikoimassa, mutta tämän vuosikymmenen alussa en muista milloin se vaihtui oikeaksi puhtaammaksi valkoiseksi. Minusta tuo vaaleankeltainen on aina likaisen näköinen talvella, kun ympäristössä on referenssinä puhdas lumivalkoinen. Siis siellä missä on.\nAinakin Volvo, BMW ja Ford ovat tehneet saman liikkeen vielä korostetummin kun aiemmasta likaisen keltaisesta on tehty suorastaan häikäisevän valkoinen tehosteväri. Tykkää\nLähetetty: 23.12.2016 11:08 Viestin aihe:\nMiten istuimet on toimineet?\nOlisitko jälkikäteen tehnyt jonkin asian toisin?\nTäällä sama tilanne ,uutta täytyisi saada noitten alkuperäisten tilalle.\nOnko tuo Keken verhoilu huippu?\nLähetetty: 23.12.2016 22:02 Viestin aihe:\nTyön jälki on yhä kuosissaan, ei ole ollut valittamista. Eikä vuoden ikäinen kunnollinen nahka millään tavoin uudesta eroakaan.\nKun kerran on hifistelemään alettu, on matkustajan penkkiin verrattuna jo hieman vajonnutta kuskin penkin pehmustettakin viritetty lisätyönä jälkeenpäin. Hoikalla kuskilla tuo istuin painuu vain keskeltä, joten vahvojen reunatoppausten välissä tuntuu samalta kuin kiilahihnasta, eli vain sivuilta kantaa. Tämä ei siis johtunut Keken nahkatyöstä, vaan sen alla olevasta auton istuintyynyn jo 150.000 km matkalla alkaneesta kuoleentumisesta.\nKuskin istuinverhoilu otettiin vielä kerran auki, ja keskelle lisättiin Avantgarde istuintikkausten mukaisena "telaketjuna" 10mm koroke samaa vaahtokumia kuin istuimen alkuperäinenkin pehmuste, ja nyt vaikutelma on "tasanne kahden harjanteen välissä". Sivuun voi nojata mutkissa, mutta se ei paina koko ajan kankkuja ja reiden ulkosyrjää. Eli jos ei alkuperäisen istuimen muoto miellytä ja osaa kertoa Kekelle, millaisen siitä haluaa, niin sekin järjestyy.\nMinusta järkevät vaihtoehtosi ovat alkuperäisen istuinosan korjaaminen tai koko verhoilun vaihto. Jos istuinta jotenkin korjataan, se on parasta tehdä aidolla nahalla, koska ainakin kuskin penkkiin on turha laittaa Articoa, kun ei se kestä kuitenkaan. Istuinten uudelleen verhoiluun on vaihtoehtoina joko tehtaan alkuperäinen tai ammattilaisen käsin tekemänä.\nKeken työtä voin suositella. Hän ei ole vain nahkasuutari, vaan monenlaisten verhoilumateriaalien huonekaluseppä. FB:ssa on lisää referenssejä erilaisista kohteista, myös minun autostani:\nHinnat riippuvat valittujen nahkojen laadusta ja työn määrästä. Esim. W212 takapenkkejä on kovin monenlaisia.\nLähetetty: 08.5.2017 21:47 Viestin aihe:\nOho, joko siitä on kolme vuotta? Niin se aika rientää, kun on mukavaa\n163.000 km takana, siitä jo yli puolet itse ajettuna. Ehjä E-sarjalainen antaa vahvan immuniteetin autokuumetta vastaan.\nEi kun ajoa.\nLähetetty: 09.7.2017 14:13 Viestin aihe:\nReilut 167.000 km taulussa, ja niiden lisäksi teksti "Check brake wear".\nOlin ajatellut pyytää vaihtoa 170.000 km huollossa, mutta ei aivan yltänyt sinne saakka. En yleensä aja paloja ihan loppuun, mutta nyt oli jo tiedossa, että myös levyt ovat finaalissa ja vaihtuvat samalla kerralla.\nPaloja oli vielä 5 mm jäljellä, eikä varoitinjohto vielä näy palan pinnassa, mutta loppuun kuluneen levyn reuna rouhaisi johdon poikki syvälle levyyn uponneen palan reunan ulkopuolelta. Tarkasti oli asetukset kohdillaan, koska hälytys tuli juuri silloin kun levy oli kulunut alarajamittaansa 25.4 mm.\nLiukutapit ja männät liikkuvat pehmeästi sormivoimin, joten Brembolta uudet osat kuluneiden tilalle.\nLähetetty: 09.7.2017 21:42 Viestin aihe:\nAika tavalla nämä näyttää menevän samoilla kilometreillä. Minulla on mittarissa jotakin 172 tkm. Täydellinen jarruremontti tehtiin puolivuotta sitten. Levyt, palat ja kulumisenilmaisimet joka nurkkaan. Osat alkuperäislaatua ja huoltotyö yhteensä 942,00 Euroa. E220 CDI 2014.\nLähetetty: 09.7.2017 23:35 Viestin aihe:\nTässä kohdassa itse tekemällä on hyötysuhde säästölle aika hyvä. En osaa verrata ostamiani tarvikeosia alkuperäisiin, mutta Bremboa pidetään laadukkaana jarruosien toimittajana. Pyysin sellaiset halvimpien tarvikeosien sijaan, koska Ceehen jo kerran vaihdoin tarvikelevyt, jotka lähtivät aluksi toimimaan nätisti, mutta vetäisivät itsensä kieroon ensimmäisellä reilummalla lämmityksellä. Aikakin lähtötilanne on hyvä, ja pianhan sen näkee, onnistuiko tällä kerralla?\nHintaa tuli etuakselille itse vaihdettuna 190 €. "Uuden auton" ensimmäinen levyjen vaihto käy nätisti, kun mitään ei tarvitse liekittää auki ja satulat yleensä toimivat sellaisenaan.\nLiittynyt: 24 Jou 2015\nLähetetty: 06.8.2017 22:53 Viestin aihe:\nVähän myöhässä GLE:n kannalta, mutta josko joku muu olisi tilailemassa jarruosia.\nTilasin omaani tuolta https://www.atp-autoteile.de/de\nW212 220CDI, levyt alkuperäislaatuiset - ATE ja pykälää kalliimmat keraamiset palat myös ATE.\nLevyissä myös pintakäsittely joten eivät ruostu (heti) kulutuspinnan ulkopuolelta.\nKoko kierros eteen ja taakse kotiovelle toimitettuna 255€.\nToimituksessa taisi mennä 4 arkpäivää.\nEn pitänyt pahana kun vertaili suomalaisiin hintoihin..\nLähetetty: 13.8.2017 23:21 Viestin aihe:\nKiitos linkistä. Näyttävät vielä edullisemmilta kuin Motonetin Puuhapussini.\nOnneksi sentään Brembot ovat lähteneet toimimaan hyvin.\nViimeisin merkintä on nyt 170.000 km huolto Ylivieskassa. Lisätöinä oireettoman ilmastoinnin huolto, kun ei ole minun aikanani, eikä välttämättä ikinä huollettu, sekä takanapojen avaus tarttuvan seisontajarrun vuoksi.\nJarru irrottaa nyt hyvin kahvasta vetämällä, mutta tarttuilevaan polkimeen ehti jo tottua sen verran aikaa, että vasemman jalan varpaat käyvät yhä minulta neuvoa kysymättä nostamassa poljinta samalla kun vedän kahvasta\nE on tänä kesänä vapautettu perävaunun vedosta, joten kesän keskikulutuslukemasta odotetaan nokilekalle melko hyvää.\nLähetetty: 08.12.2017 0:35 Viestin aihe:\nEka satanen takana, yhteensä 177.xxx km.\n100.101 km matkalle kului polttoainetta 5330 litraa. Tuo aiemmin mainittu kesän kokeeksi vetokoukuttoman auton kulutus oli 4.6 sadalle, mikä näytti kojetaulun arvauksena 4.4.\nAamulla mökiltä kaupunkiin ajaessa olisi ollut hyvä keli koeajaa talvirenkaita. Pakkasta -6 astetta ja alijäähtynyt vesi jämähti sekä tielle, missä siitä ei ollut mitään haittaa, että tuulilasille, missä siitä oli.\nToistaiseksi ei ole näkyvissä syytä muuttaa alkuperäistä suunnitelmaa ajaa toinen satanen lisää ja katsoa sitten millainen sähköpatterihärveli tai kaasuviulu hommataan tilalle, vai onko niissä silloin jo oma atomivoimala ja kaasugeneraattori? Ekalla sivulla kaavailtu 8 vuoden auto ei tällä reseptillä ehkä toteudu, koska mittari ainakin tähän saakka pyörinyt hieman odotettua nopeammin.\nMitään teknisiä virityksiä ei ole näköpiirissä, mutta ainahan se saattaa mieli muuttua?


Rusto/Traguskoru Zircon - Savanni.com\nRustoon ja tragukseen sopiva lävistyskoru kirkkaalla zircon kivellä. Korvalävistyksen molemmat päät aukeavat sisäisillä kierteillä.\nKlassinen kimalteleva lävistyskoru sopii käytettäväksi rustokoruna tai traguskoruna. Zircon lävistyskoru on tehty laadukkaasta kiiltävästä kirurginteräksestä. Rustokorussa on pieni hammastettu kirkas zircon kivi. Rustokoru zircon on helppokäyttöinen ja sen molemmat päät aukeavat sisäisillä kierteillä.\nRustokorun varren paksuus 1.2mm ja pituus 6mm. Varressa on sisäiset kierteet.\nTakapallon koko 3mm, zircon-kiven koko 3mm.


Luonto-Liiton metsäryhmä vaatii keskeyttämään Kivikonlaidan hakkuut — Metsäryhmä\nSijainti: Pääsivu / Ajankohtaista / Luonto-Liiton metsäryhmä vaatii keskeyttämään Kivikonlaidan hakkuut\nHelsingin kaupunki on aloittanut hakkuut arvokkaalla Kivikonlaidan metsäalueella. Paikan päällä on käynnissä rauhanomainen mielenosoitus ja hakkuut on keskeytetty. Alueelle aiotaan rakentaa hehtaarin kokoinen maa-ainesten kierrätyskenttä. Luonto-Liiton metsäryhmä, Helsingin luonnonsuojeluyhdistys ja Kaadetaan kaava, ei metsää -kampanja ovat vedonneet Helsingin kaupunkiin metsän säästämiseksi 2.11. Kierrätyskenttä tulee sijoittaa alueelle, jossa sen tieltä ei tarvitse kaataa luonnonmetsää.\nHehtaarin kokoinen maa-ainesten kierrätyskenttä on tarkoitettu Helsingin rakennustyömailta tulevien maa-ainesten ja purkumateriaalien käsittelyyn. Sinänsä kaupunkirakentamisen kiertotalous ja materiaalien uusiokäyttö on luonnon kannalta kannatettavaa, mutta kierrätyskentän sijainti tässä tapauksessa on ristiriidassa kestävän kehityksen mukaisen tavoitteen kanssa – etenkin, kun alueelle on kaavailtu muutakin metsän kaatamista vaativaa rakentamista kierrätyskentän lisäksi.\nKivikonlaita on suurelta osin vanhaa kuusikkoa ja siellä on paljon lahopuuta (ks. kuva 1), ja siten alue täyttää pääosin METSO-kriteerit. Alue on liito-oravan elinalueeksi sopivaa ja sijaintinsa puolesta osana metsäverkostoa liito-oravalle olennaisen tärkeä leviämisreitti itään. Kyseessä on myös tärkeä lintualue ja kaupungin kartassa arvokkaaksi geologiseksi kohteeksi merkitty alue. Lisäksi Kivikonlaita on osa Tattarisuon tärkeää pohjavesialuetta.\nKivikonlaita on myös tärkeä ulkoilu- ja virkistysalue lähialueen asukkaille. Lähimetsää on suurten teiden halkoman ja teollisuuteen painottuvan alueen asukkaille melko rajallisesti tarjolla, minkä vuoksi vielä jäljellä olevan metsäalueen säästäminen ja varjelu entisestään lisääntyvältä melulta olisi olennaista ulkoilu- ja virkistysmahdollisuuksien takaamiseksi. Kun hakkuut alkavat, on todennäköistä, että kierrätyskentän lisäksi koko kaava-alueen puut kaadetaan.\n050 370 2907