SB-Pro B/C-tytöt alkulohkonsa 2. joukkueena Kilpasarjaan – SB-Pro\nSB-Pro B/C-tytöt alkulohkonsa 2. joukkueena Kilpasarjaan\nAluesarjan alkulohkot ovat nyt ohitse ja joukkueet jakautuvat kahteen sarjatasoon jatkossa\nB-tyttöjen viimeiseen turnaukseen Pro läksi puhtaasti C-tytöillä ja tavoitteena varmistaa paikka lohkon 3. parhaan joukossa, joka taas varmistaisi paikan kilpasarjaan jatkovaiheessa. Sunnuntain vastustajiksi asettuivat Blackbirds ja EräViikingit Black. Iltapäivän ensimmäinen peli Keravalaista Blackbirdsin B-tyttöjä vastaan oli yksipuolinen Pron hyökätessä ajoittain hiukan ilman ajatustakin ja vastustajan keskittyessä puolustamiseen. Torjunnat ottelussa olivat Pro 3 ja Blackbirds 28, jonka maalivahti suoriutukin hienosti haastavasta tehtävästään. Ottelun päätyttyä taululla numerot 6-1 Prolle ja tätä kautta käytännössä tavoite jo toteutunut.\nToisessa ottelussa EräViikingit Black olisi voitolla noussut myös kilpasarjaan ns. parempana lohkokolmosena, mutta käytännössä peli ratkesi ensimmäisten minuuttien aikana, jotka Pro voitti 4-0, mikä jäi lukuisista tilanteista huolimatta myös lopputulokseksi. Torjunnat tässä ottelussa olivat Pro 9 ja Ervi 21. Voitoista huolimatta pro ei ehkä aivan parhaalle tasolleen sunnuntaina noussut, mutta silti kokonaisuutena tasaiset pelit ja kahdessa ottelussa vain yksi maali omiin on aina hyvä suoritus koko joukkueelta.\nSarja jatkuu 18.11 Maaniitun koululla, joukkueen omalla kotiturnauksella. Vastus kovenee jatkossa ja yhtään helppoa peliä ei ole enää tarjolla. Ensimmäisellä kierroksella vastaan asettuvat Northern Stars ja EräViikingit Akatemia, jotka olivat oman lohkonsa 2. ja 3., häviten vain Lohjalle, joka lähtee sarjaan ehkä ennakkosuosikkina. Muut joukkueet ovat PSS Musta, jonka kanssa pelasimme tasan alkusarjassa ja Tiikerit Tikkurilasta. Toisesta lohkosta mukana on myös parempi lohko4. eli ÅIF Sipoosta. Sarja pelataan kaksinkertaisena eli 12 ottelua kaikille, jonka jälkeen lohkon parhaat jatkavat karsintoja SM-playoff vaiheeseen pääsystä.\nMielenkiintoa lisää se, että 16.12 jatkuu B-tyttöjen sarja Espoossa ja seuraavana päivänä joukkueella on tärkeät C-tyttöjen SM-sarjapelit Kempeleellä, onneksi joukkue varautui jo etukäteen ja matkaa lentäen Ouluun. Haastavampi tilanne on tammikuussa, jossa samalle päivälle on suunniteltu B-tyttöjen kierros sekä C-tyttöjen SM-sarjapeli Eerikkilässä. Tämä aiheuttaa myös muutamalle muulle joukkueelle lisää harmaita hiuksia, mutta suuremmilla seuroilla on tietysti myös suuremmat reservit olemassa. Ehkä sarjaohjelman suunnittelu ei ole tässä kohtaa aivan täysin onnistunut.\nKuvassa viikonlopun C-tyttöryhmä


Äitiyspakkauksen suosio säilynyt vankkana | Yle Uutiset | yle.fi\nÄitiyspakkauksen suosio säilynyt vankkana\nÄitiyspakkaus on säilyttänyt vankan suosionsa, ja monet perheet kokevat pakkauksen helpottavan arkea huomattavasti. Edellisvuosien tapaan käyttäjät arvioivat viime vuonna peitemakuupussin, ulkohaalarit ja body-asut äitiyspakkauksen tarpeellisimmiksi tuotteiksi.\n12.1.2009Päivitetty 12.1.2009 16:20\nVähiten tarpeellisina tuotteina äitiyspakkauksen käyttäjät pitivät kondomeja ja kestovaippasettiä. Äitiyspakkaukseen on jo kolmen vuoden ajan kuulunut kestovaippasetti.\nKela on selvittänyt äitiyspakkausten käyttökokemuksia vuodesta 1999 alkaen. Järjestyksessään kahdeksannessa selvityksessä tiedusteltiin myös vastaajien aikomusta perhevapaiden jakamiseen.\nKyselytutkimuksen mukaan korkeimmin koulutetut aikoivat jakaa perhevapaan huomattavasti useammin kuin muut. Vastanneista, joista suurin osa oli äitejä, 70 prosenttia oli keskustellut perhevapaan jakamisesta puolisonsa kanssa ja 23 prosenttia aikoi sen jakaa.\nKela jakaa vuosittain noin 40 000 äitiyspakkausta. Lähes kaikki ensisynnyttäjät valitsevat pakkauksen 140 euron rahakorvauksen sijaan. Vain kolmasosa äitiysavustuksen saajista ottaa pakkauksen rahana.


Keskisuuren yrityksen johtaminen edellyttää asianmukaisten asiakirjojen säilyttämistä. Ja täällä sinun on valvottava henkilöstöäsi ja palkanlaskentaa, ja kirjanpidon tulisi toimia vastaavasti. Se ei naarmuta yrittäjiä, joiden on lisäksi valvottava varastoa ja toimituksia. Kun et eksy ajoissa suorittaaksesi kaikki tehtävät?\nhttps://neoproduct.eu/fi/profolan-paras-luonnollinen-resepti-miesten-kaljuuntumisen-ja-harmaantumisen-torjumiseksi/Profolan Paras luonnollinen resepti miesten kaljuuntumisen ja harmaantumisen torjumiseksi!\nSe on yksinkertaista - tarvitset vain asiantuntija-apua. Mistä etsiä häntä? Paljon hyllyllä todellisia ohjelmia heikoille ja pienille yrittäjille.Monet ihmiset yrittävät helpottaa niin suurta tehtävää, joka on pienen tai keskisuuren yrityksen tekeminen asianmukaisten tietokoneohjelmien avulla. Heidän valintansa kasvaa ja heidän kysyntä kehittyy jatkuvasti. Heidän ansiosta voit hallita pientä yritystä tehokkaasti ja hallita paremmin tarvittavaa dokumentaatiota. Kuinka valita paras idea keskisuurille yrityksille? Suuri valinta tarkoittaa, että kaikki meistä eivät pysty luomaan paras valinta. Joten ennen kuin sijoitamme lyhyeen ohjelmaan, testataan sitä, tutustukaamme muiden asiakkaiden havaintoihin heidän elementtiään kohtaan. Mitkä ohjelmat käsittelevät jo nuorten ja keskisuurten yrittäjien huomattavaa myötätuntoa?Näistä ohjelmista, joihin kannattaa kiinnittää erityistä huomiota, on Optima. Ohjelma on saanut valtavan suosion, koska se on sopusoinnussa viimeisimpien määräysten kanssa, joten hänen keskuudessaan oleva sijoittaja ei altista itseään tosiseikoille, jotka liittyvät sovellettavan lain rikkomiseen. Tämä on erityisen tärkeä ajatus, joten monet keskisuuret yritykset viittaavat hankkeisiin, joita päivitetään jatkuvasti. Pienet yritykset arvostavat myös niitä ohjelmia, jotka eivät aiheuta palvelemiseen liittyviä ongelmia. Ja tässä Optima kerää hyvin, huomion ongelmaan korostavat usein sellaiset ominaisuudet kuin käytön nopeus ja helppokäyttöisyys. Näiden arvojen ansiosta tästä ohjelmasta on tullut yksi suosituimmista työkaluista, joka ansaitsee myös lyhyissä yrityksissä ja monissa tilitoimistoissa. Siksi se on tarpeidemme ohjelma yhdessä. Tämä on lisäominaisuus projektissa, joka korostaa monia käyttäjiä yksinkertaisissa ajatuksissa.


Pystykorvat - Suomi24 Keskustelut\nLue aiheen Pystykorvat keskusteluja. Katso, mitä muut ajattelevat, ja osallistu keskusteluun. Suomi24 - tuhansia aiheita.\nMikä on tämän ylisöpön rodun hinta noin suunnilleen?...\nmittelspitz ja kleinspiz\ntietääkö joku mitä kleinspitz tai mittelspitz maksaa?...\nMittelspitz ja liikunnan määrä\nRiittääkö Mittelspitzille tunti liikuntaa päivässä arkisin? Aamulla ja iltapäivällä 15 minuuttia, illalla puolisen tuntia. Viikonloppuisin ja satunnai...\nPystykorva ensimmäiseksi koiraksi?\nOlemme miettineet jonkin sorttisen pystykorvan hankkimista veljeni kanssa. Olen opiskelija, poissa kotoa olen sen 7h. Koira olisi kotona yksin ainakin...\nmillainen koira on akita?\nKertokaa kaikki tietonne ja kokemuksenne akitasta! En ole varma olenko nyt ymmärtänyt oikein, mutta ilmeisesti niitä on jalostettu iso-ja pienikoko...\nolen ostamassa itselleni malamuuttia niin haluaisin tietää onko koirasta sisäkoiraksi...\nOnko Keeshond vaarallinen?\nAinakin naapurin keeshond haukkuu ja murisee mulle...\nHei, onko kokemuksia alaskanmalamuutista? Jos on niin kertokaa. Myös alaskanmalamuutin ostohinta ja onko kenelläkään myynnissä alaskanmalamuutin pentu...\nTiedättekö, että onko showlinjaisen siperianhuskyn kasvattajia?\nHei! Onko kellän hajuakaan, että onko kenneleitä jotka kasvattaisivat showlinjaisia siperianhuskeja. Oon ettiny enkä oikeen löydä....\nTerve kaikille :) Meidän perheseen tuli täysin valkoin mitteli uros. On aivan ihana ja tulee hyvin juttuun vuoden ikäisen kääpiöpinserin kanssa! Ke...\nHaluaisin tietoa suomenpystykorvasta? 1. Millainen luonne? 2. Paljonko liikuntaatarviksee? 3. Jos ei saa joka päivä pitkää lenkkiä 2h-> niin hyppi...\nkuinka paljon maksaa akita inun pennut?...\nKokemuksia Akita Inuista (tai samanlaisista roduista)?\nPitkään olen jo miettinyt, että hankkisin Akita Inun muutettuani omilleni ja hankittuani pitkäkestoisen työpaikan. Oon tällä hetkellä 15, joten aikaa ...\nelikkkäs, kertokaa samojedistä HUONOJA piirteitä. olen harkitsemassa samojedin hankkimista, ja koska olen lukenut/kuullut samojedista pelkkää hyvää, h...\nKertokaas kokemuksia kyseisestä kennelistä, ollaan hankkimassa mittelspitziä ja näköjään siellä on melkoinen määrä pentuja jatkuvasti saatavilla. Onko...\nHei. Olen jonkun aikaa harkinnut ja haaveillut alaskanmalmuutista meidän perheeseen minulla on kolme lasta 2 ovat kohta viisi vuotiaita ja kuopus 4 ko...\nOlemme myös hankkimassa keväällä 2005 itäsiperianlaika. muutama kysymys: 1. tykkääkö se lapsista? 2. olisiko ulkokoiraksi 3. eihän ole liian su...\nNo niin husky ihmiset, voiko teidän koiran päästää vapaaksi kun lähdette esim metsään kävelylle. Saako sen hyvin tulemaan takasin? Mä pidän aika usein...\nMulla on 5kk vanha musta kleinityttö, jonka sain itselleni kuukausi sitten. Täältä varmaan löytyy muitakin rodun omistajia ja olisi kiva kuulla muilta...\nKertokaa rodusta. Ei ole ilmeisesti kauhean suosittu rotu, kun ei ole vielä kävellyt yhtään vastaan. Kasvattajat tietysti kehuu, että tulevat muiden...


Vihreä omena | unientulkinta.co\nMenestyksen näkeminen unessa\nRatsastus autossa kuolleen henkilön unessa\nNainen suudella siskoaan\nTulkitse unesi: Unelma Vihreä omena\n(43 merkityksiä unelmista Vihreä omena - unien avainsanat)\n…Unessa omenat edustavat kauniita lapsia. Unelma omena tarkoittaa myös päättäväisyyttä ja hyvää tahtoa. Kuninkaalle unessa olevat omenat edustavat hänen valtakuntaansa. Kauppiaalle he edustavat hänen tavaroitaan ja viljelijälle edustavat hänen satoaan. Omenoiden syöminen unessa tarkoittaa päättäväisyyttä. Makea omena syöminen unessa tarkoittaa laillista ansaitsemista, kun taas hapan makuisen omena syöminen tarkoittaa laittomien ansaitsemisten saamista. Hapan omenat merkitsevät unelmassa jakautumista ja loukkaantumista, kun taas sen puu edustaa torporia. Jos kuningas heittää omenan yhdelle aiheelleen unessa, se tarkoittaa hyviä uutisia tai tavoitteiden saavuttamista. Omenapuun istuttaminen unessa tarkoittaa orvon adoptiota tai hoitoa. Omenassa oleva omenapuu edustaa hyvää miestä ja uskovaa, joka palvelee ja hyödyttää yhteisöään. Omenan syöminen unessa tarkoittaa myös ansaitsemista, jota ihmiset eivät näe. Omenan riisuminen tarkoittaa rahaa, joka ansaitaan kunnioitetun henkilön kautta. Omenoiden laskeminen unessa tarkoittaa rahan laskemista. Omenan tuoksu mekaanisessa moskeijassa tarkoittaa avioliittoa. Jos nainen näkee itsensä haistavan omenaa vastaanoton aikana unessa, se tarkoittaa väärää käyttäytymistä ja synnin tunkeutumista. Jos hän näkee itsensä syövän omenaa tunnetussa paikassa unessa, se tarkoittaa, että hän synnyttää komean pojan. Omenanpunaisella pureminen merkitsee seksuaalisten toiveiden tyydyttämistä tai seksuaalisen pakkomielle syntymistä. (Katso myös taikuri)…\n…Omena symboloi kaikkia maallisia nautintoja, tietoa ja valinnan tarvetta. Jos syömme kypsää ja maukasta omenaa, se tarkoittaa, että valitsemme nautinnon aineellisesta elämästä. Jos syömme vihreää omenaa, valitsemme myös materiaalin, vaikkakin täynnä työ- ja elämävaikeuksia. Jos se on mätä omenaa, se on petoksien ja pettymysten uhka. Jos näemme vain omenoita, unelma tarkoittaa, että valitsemme toisenlaisen puhtaan, kestävän, syvemmän ja henkisemmän onnellisuuden….\n…Omenoiden syöminen osoittaa kateutta, kilpailua tai kateutta perheenjäsenten välillä. Hedelmällisestä omenapuusta haaveaminen on merkki ystävyydestä ja monista yrityksistä….\n…Unelma omenasta on hedelmällisyyden, kasvun ja vaurauden symboli. Jos syöt omenaa unessa, se tarkoittaa, että nautit elämästä ja menestys rakkaudessa tai työssä. Toisaalta Raamatun mukaan tarkoitetaan kiellettyä rakkautta, tukahdutettuja toiveita ja makeita kiusauksia….\nKun unelmoit nähdä tai käyttää mace unessa, tämä unelma osoittaa kykysi pysyä keskittyneenä. Olet henkilö, joka pystyy hallitsemaan tunteita ja tunteita.


Alajärvi plussalle viime vuonna - Torstai-lehti\nAlajärvi plussalle viime vuonna\nAlajärven kaupungin talousjohtaja Tapani Kotanen esitteli perjantaina lehdistölle viime vuoden tilinpäätöstä. Kaupungin talousnäkymät ovat myönteiset. Kaupungilla riittää myös haasteita ja niihin ollaan valmiina.\nMonen muun suomalaiskunnan tapaan koronan sävyttämä vuosi 2021 oli talouden kannalta myös Alajärvelle haasteellinen ja myös ennakoimaton.\nHaasteista selvittiin ja päästiin tavoitteeseen eli plusmerkkiseen tilinpäätökseen. Tilikauden tulos on poistojen jälkeen 858 304,26 euroa. Kaupunginjohtaja Vesa Koivunen sanoo taloustilanteen olevan vakaalla pohjalla ja että Alajärvellä on hyvä tilanne siirtyä hyvinvointialueelle ensi vuonna.\nViime vuoden verotulot olivat tilinpäätöksen mukaan 31 473 606,63 euroa. Lisäystä edellisvuoteen verrattuna kertyi 1,89 miljoonaa euroa. Vuoden 2021 vuosikate on 4 685 620,19 euroa. Toimintatuotot nousivat vuoteen 2021 verrattuna 8,66 prosentilla ja olivat 47 201 906,83 euroa.\nToimintakulut olivat 111 541 315,78 euroa ja nousua 5,15 prosenttia. Kaupungin lainakanta oli viime vuoden lopussa 29 419 924 euroa eli 3 156 euroa asukasta kohti. Valtionosuudet laskivat vuodesta 2020 ja olivat kokonaisuudessaan 37 501 948 euroa.\nKaupungin talous on kaupunginjohtaja Vesa Koivusen mukaan vakaalla pohjalla. Plusmerkkisestä tuloksesta huolimatta Alajärvellä jatketaan tiukkaa ja järkevää taloudenpitoa.\nTalousjohtaja Tapani Kotanen sanoo, että taseessa olevan 8,6 miljoonan euron turvin varaudutaan hyvinvointialueeseen ja myös pärjätään mahdollisten taloudellisesti huonompien vuosien aikana.\nAlajärven kaupunki investoi viime vuonna 3,96 miljoonalla eurolla. Viime kesäkuussa valmistuneen uuden paloaseman rakentamiseen käytettiin viime vuonna 1,7 miljoonaa euroa. Suurin kiinteistöjen peruskorjauskohde oli terveyskeskus, johon kaupunki satsasi 98 000 euroa.\nKoulukeskusta peruskorjattiin 82 000 eurolla ja Ankkurikentän huoltorakennukseen panostettiin 148 000 euroa. Kaavateihin investoitiin 489 000 euroa ja vesi- ja viemärilaitoksen saneeraukseen ja verkostoihin 260 000 euroa. Ulkoilu- ja urheilualueita, puistoja ja uimarantoja kunnostettiin 347 000 eurolla.\nMyös viime vuonna korona kuritti Alajärveä ja kaupungin asukkaita ja pandemia ulotti vaikutuksensa myös hallintokuntien palvelutuotantoon. Erityisjärjestelyistä aiheutui lisäkustannuksia, jotka valtiovalta pääosin kattoi.\n– Kaupungin työntekijöille tilanne oli hyvin haasteellinen. Henkilöstölle lähtee kiitos joustamisesta, että saatiin palvelut järjestettyä.\nKaupunginhallituksen puheenjohtaja Sari Palmu (kesk.) muistutti puolestaan, että etenkin perusturvassa ja sivistystoimessa jouduttiin venymään ja opettelemaan uutta.\n– Tartunnan jäljitys, joukkorokotukset ja neuvonta ovat toimineet erittäin hyvin ja ovat varmasti hidastaneet koronan leviämistä.\nAlajärvellä riittää myös haasteita lähitulevaisuudessa. Seuraavien viiden vuoden aikana kaupungin henkilöstöstä eläköityy noin 250 ihmistä, joista noin 50 on lähihoitajia. Oma haasteensa sekä kaupungille, maakunnalle että koko maalle on väestön keski-iän nouseminen.\nAlajärvellä katsotaan, että kaupungin ja työnantajakuvan tulee olla houkutteleva, että saadaan uusia asukkaita ja osaavaa työvoimaa.\nKaupunki haluaa olla omalta osaltaan myös tukemassa Ukrainan tilanteen takia kriisiytynyttä alkutuotantoa. Kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Antti Joensuu (kesk.) sanoo, että Alajärvellä on ollut aina toimiva maaseutuhallinto. Tukien hakeminen ja hallinta on ollut aina aktiivista. Kotimaisen ruuan käyttöä on haluttu edistää kaupungin omissa yksiköissä.\nAntti Joensuu katsoo, että tilinpäätöksen osoittama tulos on hyvä sekä toiminnallisesti että luottamushenkilöiden näkökulmasta katsottuna.\n– Luottamushenkilöiden ja viranhaltijoiden kesken on hyvä tekemisen henki. Haluamme olla aktiivisia myös hyvinvointialueiden aloittaessa.\nJoensuu nosti hallinto- ja taloustoimen infotilaisuudessa esille myös seutukunnallisen, edelleen tiivistyneen yhteistyön. Lappajärvi on tullut mukaan sivistystoimen puolella varhaiskasvatukseen ja Soini on edelleen mukana Järvi-Pohjanmaan Yrityspalvelussa.\n– Haluamme ylläpitää seutukunnallista yhteistyötä, me kaikki hyödymme siitä.\nEdellinen artikkeliRUK toi perinnepäivän Vimpeliin\nSeuraava artikkeliPerhossa sirutettiin lähes 80 lemmikkieläintä


Newport nousussa kiinni! - Uhmapelaajat Newport - Hartlepool 18.03.2022 | Katso vetovihje & kertoimet\npe 18.03. klo 21:45\nNewport nousussa kiinni!\nEnglannin neljänneltä sarjatasolta on kova tunku ylöspäin. League Twosta nousee suoraan kolme joukkuetta, ja neljä seuraavaa pelaavat vielä play offit. Newport on tällä hetkellä sarjassa kolmantena hyvän putken jälkeen, ja tällä hetkellä voi klassisesti sanoa, että kaikki on omissa käsissä. Hartlepool puolestaan on turvallisesti keskikastissa, eivätkä nousu- tai putoamiskahinat tule sille tänä keväänä ajankohtaisiksi.\nNewport on taaplannut seitsemän viimeistä otteluaan tappioitta: näistä neljä on ollut voittoja ja kolme ottelua on päättynyt tasapeliin. Voitto Hartlepoolista nostaisi isännät jo sarjakakkoseksi ennen muita viikonlopun pelejä. Joukkueella on pari pitkäaikaisloukkia, ja kokoonpano tuskin muuttuu paljon viime pelistä.\nHartlepool hävisi viikolla Bradfordille, ja tämä oli jo kolmas peräkkäinen ottelu ilman voittoa. Hieman kädenlämpöiseksi on illan vieraiden touhu mennyt, kun tämänhetkinen pistemäärä tulee kaikella todennäköisyydellä riittämään jo sarjatason varmistamiseksi, vaikka otteluita on jäljellä vielä kymmenkunta. Kokoonpanotilanne vierailla on hyvä.\nNewportin alakerta on ollut viime ottelut loistavassa kunnossa. Toisaalta Hartlepool ei ole viimeiseen kahteen otteluun saanut edes maalitiliä auki. Lähtökohta otteluun on vähämaalinen, eivätkä 1-0 tai 2-0 kotivoitot millään tavalla yllättäisi. Otetaan lapulle siis underia.\nUhmapelaajat>Vihjeet>Newport nousussa kiinni!


RFSU Kysy seksistä: Muuttaako synnytys tai hormonikierukka naisen nautintoa? - Kysy seksistä - Ilta-Sanomat\nKysy seksistä: Muuttaako synnytys tai hormonikierukka naisen nautintoa?\nJulkaistu: 12.2.2014 20:11\nTyttöystäväni väittää, että penikseni on alkanut tuntua hänestä liian suurelta synnytyksen jälkeen. Voiko naisen keho muuttua tai hänen sukuelimensä jotenkin pienentyä synnytyksen myötä?\nSynnytyksestä on jo nelisen vuotta. Tyttöystävä sanoo, että penikseni on alkanut tuntumaan hänelle liian suurelta pari-kolme vuotta sitten ja sen jälkeen ei ole voinut nauttia yhdynnästä. Samoihin aikoihin kun tämä tunne alkoi laitettiin hänelle hormonikierukka ja alkuun hänellä oli todella vaikea kostua, mutta sekin puoli on parantunut pikkuhiljaa, mutta edelleen se tuntuu hänestä jotenkin liian isolta ja sattuu. Tätä ongelmaa ei kuulema ollut ennen synnytystä. Mistä tämmöinen voi johtua ja onko tämä lopullista. Voiko tuota tunnetta hänen osaltaan mitenkään helpottaa? Voiko ongelma olla myös henkinen?\nNimimerkki: Puolikuu, mies 31 vuotta\nOngelma on alkanut enemmänkin ehkäisyn aloittamisen jälkeen. Synnytyksestä oli kuitenkin kulunut aikaa jo vuosi-kaksi ongelman tullessa esiin. Kerrot, että samoihin aikoihin oli ongelmaa myös kostumisessa. Osa naisista kokee hormonaalisen ehkäisyn vaikuttavan seksuaaliseen haluun ja kostumiseen. Hormonikierukan hormonimäärä on kuitenkin aika vähäinen, ja se on yleensä vähemmän hormonaalisia sivuvaikutuksia aiheuttava kuin e- pillerit (toki asia on aina yksilöllinen).\nSynnytys ei emätintä pienennä, mutta jos synnytyksessä tulee esim. repeämiä joita joudutaan korjaamaan ompeleilla, voi niistä aiheutua joihinkin kohtiin emätintä tai emättimen aukon alueelle kireyttä tai kiputiloja. Ommeltuihin kohtiin voi myös tulla arpikudosta, joka aiheuttaa sitten yhdynnän venytyksestä kipua.\nOngelma voi liittyä em. asioihin tai sitten kiihottumisen ja kostumisen ongelmaan. Näistä voi olla vaikea arvioidakin, kummasta on kyse. Ongelma voi myös henkinen. Teidän kannattaa puhua asiasta yhdessä, ja miettiä miten asiaa olisi nyt viisainta lähteä selvittämään, ja onko tyttöystävällä halu asian selvittämiseen.\nEt tuo kysymyksessäsi esiin, että oletteko kokeillut ongelmaan liukuvoiteen käyttöä. Liukuvoiteesta voi olla hyötyä kaikissa em. asioissa. Toisena vaihtoehtona miettisin gynekologilla käyntiä, jossa voidaan arvioida esim., ettei kyse ole esim. arpikudoksesta, jota on muodostunut repeämien korjauksiin tai episiotomian seurauksena (välilihan leikkaus, jos sellainen on tehty).\nMikäli näistä ei löydy apua tai syytä miettisin kolmantena vaihtoehtona käyntiä seksuaaliterapeutin vastaanotolla, jossa aihetta voidaan tarkastella laajemmin.


Vireyttä vuorotyöhön (ViVu) -hanke - Työterveyslaitos\nEtusivu » Tutkimus ja kehittäminen » Vireyttä vuorotyöhön (ViVu) -hanke – Digitaalisten vireyttä ja unta edistävien menetelmien implementointi vuorotyössä (2021–2023)\nVireyttä vuorotyöhön (ViVu) -hanke – Digitaalisten vireyttä ja unta edistävien menetelmien implementointi vuorotyössä (2021–2023)\nVireyttä vuorotyöhön (ViVu) -hanke on implementaatiotutkimus, jossa selvitetään kahden vireyttä ja unta edistävän digitaalisen menetelmän käyttöönottoa ja vaikuttavuutta turvallisuuskriittisessä vuorotyössä. Tutkimuksen tavoitteena on myös parantaa menetelmien käytettävyyttä ja soveltuvuutta vuorotyöpaikoissa.\n(Videon resoluution saa muutettua alapalkista ja suosittelemme resoluutioksi 1080p. Alapalkista löytyy tarvittaessa myös tekstitys.)\nNoin 20 % työntekijöistä tekee vuorotyötä. Heistä lähes 40 %:lla on uneen ja vireyteen liittyviä merkittäviä oireita, jotka liittyvät toisaalta haasteellisiin työaikoihin ja toisaalta yksilöllisiin tekijöihin. Uni- ja vireysongelmat ovat yhteydessä työsuoriutumisen ja -turvallisuuden heikentymiseen sekä negatiivisiinLinkit terveysvaikutuksiin. Vuorotyöntekijöiden hyvää unta ja vireyttä voidaan työpaikoilla tukea kehittämällä toisaalta työaikoja ja työvuorojärjestelmiä sekä toisaalta tarjoamalla työntekijöille tietoa ja ohjausta henkilökohtaiseen unen ja vireyden huoltoon.\nViVu-hankkeessa kehitetään ja tutkitaan hyvää vireyttä ja unta tukevien digitaalisten menetelmien käyttöönottoa ja tehokkuutta turvallisuuskriittisissä vuorotyöpaikoissa.\nToinen tutkittavista menetelmistä on VIRE-sovellus, jolla vuorotyöpaikoilla voidaan arvioida työaikojen vireysvaikutuksia liikennevalomallin avulla. Hankkeessa on tavoitteena kehittää sovelluksen ohjeistusta liittyen vaihtoehtoisiin työaikamalleihin ja vireyden hallitaan.\nToinen tutkittavista menetelmistä on hankkeen aikana kehitettävä unen ja vireyden verkkovalmennus, josta kehitetään kaksi versiota: lyhyt uni- ja vireysongelmia ennaltaehkäisevä valmennus kaikille vuorotyöntekijöille ja laaja valmennuspaketti niille, joilla on ajankohtaisia uneen ja vireyteen liittyviä haasteita.\nTutkimuksessa selvitetään, mitkä tekijät edistävät tai heikentävät tutkittavien menetelmien käyttöönottoa vuorotyöpaikoissa. Hankkeen tulosten perusteella vuorotyöorganisaatioille voidaan tarjota kokonaismalli, jolla he voivat kehittää turvallisia ja terveellisiä työaikoja sekä tukea vuorotyöntekijöiden yksilöllisiä keinoja edistää vireyttään ja untaan.\nHankkeen kohderyhmä ja tutkimuksen kulku\nTutkimuksen kohderyhmänä ovat bussikuljetusalan yritykset. Hanke alkaa yritysten kanssa pidettävillä suunnittelu- ja tavoitepajoilla, jossa sovitaan menetelmien käyttöönotosta ja yrityksen omista tavoitteista hankkeen suhteen.\nYrityksessä VIRE-sovellusta hyödyntäneet vastaavat käytettävyyteen liittyviin kyselyihin 3 ja 9 kuukautta sovelluksen käyttöönotosta. Unen ja vireyden verkkovalmennukseen osallistuneet vapaaehtoiset kuljettajat vastaavat arviointikyselyyn ennen valmennuksen aloittamista ja käytettävyyskyselyihin valmennuksen jälkeen sekä seurantakyselyihin 3 ja 9 kuukautta valmennuksen päättymisen jälkeen.\nKuusi kuukautta menetelmien käyttöönotosta pidetään arviointipaja, jossa käydään läpi yrityksen kokemukset hankkeesta. Lisäksi yrityksistä kerätään hankkeen alussa ja 12 kk:n kuluttua siitä otokset vuorotyöajoista.\nKaikki hankkeen menetelmät ja mittaukset tapahtuvat digitaalisesti ja kokoontumiset etäyhteyksillä.\n+358 30 474 2420\n+358 30 474 2111\n+358 30 474 2190\nVireyttä vuorotyöhön -hankkeen rekisteriseloste


Ennakko: FC Haka-TPS | Suomen Palloliitto\nEtusivu » Ennakko: FC Haka-TPS\n13.9.2017 klo 17.11\nFC Haka on hävinnyt Ykkösessä edellisen kerran heinäkuun puolessa välissä. Tuolloin TPS oli parempi Turussa lukemin 3-0.\nMolemmat vahvassa vireessä\nNyt yhdeksän ottelun tappiottomassa putkessa seilaavalla Hakalla on mahdollisuus revanssiin, kun TPS saapuu torstaina Tehtaan kentälle.\n– TPS on yksi niistä kolmesta joukkueesta, jota emme ole tällä kaudella voittaneet. Ensimmäisestä kohtaamisesta saimme hyvän pisteen kymmenellä miehellä, mutta toinen esitys ei ollut niin hyvä, Hakan päävalmentaja Keith Armstrong toteaa Hakan sivuilla.\nTPS on tällä hetkellä Ykkösen kärjessä 45 pisteellään. FC Honka on kolmen, KPV viiden ja Haka 12 pisteen päässä turkulaisista. Hakan nousuhaaveet ovat jo menneet, mutta nyt on hyvä sauma sekoittaa kärkitaistoa. Sarjapaikkansa Haka varmisti teoriassakin jo viime viikonloppuna.\n– Sarjataulukko sen kertoo, meillä on Ykkösen paras joukkue vastassa. TPS on päästänyt vähiten maaleja koko sarjassa ja on erittäin vaarallinen joukkue hyökkäyspäässä, Armstrong muistuttaa.\nHakan kokoonpanosta ovat sivussa pelikieltoa sovittava Jami Kyöstilä sekä koulukiireiden vuoksi poissa oleva Patrik Ahonen. Tuomas Lähdesmäki ja Jean Fridolin Nganbe Nganbe sen sijaan ovat jälleen valmennusjohdon käytettävissä.\n– Vaihtoehtoja on. Olemme nyt pelanneet pitkään ilman tappioita, joten viime aikoina pelanneet pelaajat ovat luonnollisesti kuskin paikalla, Armstrong sanoo.


MSI:n vuodettu asiakirja paljastaa Nvidia RTX 3090 Ti -näytönohjaimen pikaisen julkistuksen | TechRadar\nMSI:n vuodettu asiakirja paljastaa Nvidia RTX 3090 Ti -näytönohjaimen pikaisen julkistuksen\nTeksti Sauli Partanen , Darren Allan published 27 December 21\n24 gigatavua VRAM-muistia\nNvidian RTX 3090 on ollut jo pitkään yhtiön tehokkain näytönohjain, mutta ei enää kauaa. Vasta vuodetun asiakirjan mukaan Nvidia RTX 3090 Ti voi nähdä päivänvalon jo 27. tammikuuta. Huippuluokan Ampere-arkkitehtuurin näytönohjaimessa arvellaan olevan 24 gigatavua VRAM-muistia.\nAsiasta uutisoi ensiksi VideoCardz (opens in new tab), joka väittää saaneensa käsiinsä MSI:n salassapitosopimuksen. Sivusto kertoo, että asiakirjan aitous on vahvistettu useasta eri teollisuuslähteestä. Näiden väitteiden pohjalta tieto kuulostaa uskottavalta.\nTässä ovat vuoden 2021 parhaat näytönohjaimet\nNvidia GeForce RTX 3080: mistä napata himottu näytönohjain?\nAsiakirjassa mainitaan näytönohjain, jonka nimi on kokonaisuudessaan MSI GeForce RTX 3090 Ti Suprim X 24 GB. Maininta vahvistaa epäilyksiä uudesta ja tehokkaammasta RTX 3090 Ti -mallista, jossa on myös entistä enemmän VRAM-muistia. Grafiikkasuorittimessa on 21 Gbps-nopeuden GDDR6X RAM-muistia ja 10 752 CUDA-ydintä.\nAiempaa suorituskykyisempi RTX 3090 Ti voi paljastua virallisesti CES 2022 -tapahtumassa, mistä on spekuloitu aiemminkin. Näytönohjaimen arvellaan saapuvan yhdessä RTX 3080 Ti- ja 3070 Ti -mobiilinäytönohjainten kanssa. Teknologiapiireissä pyörii juorua myös uudesta ja edullisemmasta RTX 3050 -näytönohjaimesta.


LIVON SANOMAT Nro 3/ PDF\nLIVON SANOMAT Nro 3/2007\nDownload "LIVON SANOMAT Nro 3/2007"\n1 LIVON SANOMAT Nro 3/2007 Irtonumero 7,00\n2 Sisällys Kyläpäällikön terveiset...3 Livokas ry:n tiedot...4 Maaseudun hanketuet...5 Kesäeläimet...6 Metsästysseuran kuulumisia...7 Tietotekniset koulutukset kylillä saaneet hyvän vastaanoton...8 Livon koululle lääkekaappi alkuvuodesta Hankerintamalta...10 Tunnelmia syksyn hirvijahdin alkamisesta...11 Kalastuskunnan vuosi Kertomus-matkamuistelu...14 Rauhanyhdistyksen kuulumisia...16 Toinen koulupäivä...17 Syysretkellä vauvasta vaariin!...18 Kaksikymmentä vuotta sitten. Mitä siitä ajattelen tänä päivänä...19 Livon maa- ja kotitalousnaisten kuulumisia...22 Matkapäiväkirja Maailman ympäri 16. päivässä...23 Kapteeni Tuomas Sammelvuo: EM- kisojen neljäs!!!...26 Muistutus Oulunkaaren Ympäristölautakunnalle Livokkaan käyttömaksut ja muut hinnastot vuodelle Taneli Sarajärvi - maailmanmestari...31 Livokas ry:n sääntömääräinen varsinainen kokous Livon koululla su klo Koiran mietteitä...35 Lastennurkka...36 Hierontaa...37 Ilmoitustaulu...38 Palveluita...39 Livolla tapahtuu...40 Kansikuva: Markku Juusola 2\n3 Tervehdys taas, täältä Rovaniemen kupeesta! Kyläpäällikön terveiset Tänne tuli jo ihan kunnon talvi, mutta nyt (22.11.) keli meni reilusti plussan puolelle, ja tilanne näyttää lumien suhteen huolestuttavalta. Kelkkailemassakin ehdittiin jo käydä, samoin kelkkamessuilla Rovaniemellä. Ranualaiset olivat keksineet hyvän idean, ja tulleet esittelemään kelkkailureitistöään messuille. Uutuutena heillä tulevalle talvelle oli kunnollinen kelkkareitti Rovaniemeltä Ranualle, ja edelleen Isolle syötteelle. Veikkaan että uuden reitin myötä liikennettä tulee olemaan kiitettävästi Rovaniemi Iso-syöte välillä, ja tietenkin pyrimme siihen että ainakin osa näistä kelkkailijoista tulee käymään myös Livolla. Ranualaisten reittikartasta puuttui vielä Livon pätkä, mutta pidetään huoli että se tulee seuraavaan painokseen. Pistetään mietintämyssyyn myös Livon-kyltin laittaminen syötteen päähän, koska Livo on Syötteeltä juuri sellaisen soppelin ajelumatkan päässä. Jos Livolta on tulossa kelkkailijoita Rovaniemelle, niin ilmoitelkaa minulle. Järkkään teille mukavan majoituksen Oikaraiseen, uiton pirtille, ja edullisesti tietenkin. Vuosi 2007 on ollut Livokkaalla hyvin toiminnallinen. Monta isoa projektia on saatu päätökseen, ja puitteet kyläläisten yhteisille toiminnoille ovat nyt erinomaiset. Livokkaan sääntömääräisessä kokouksessa päätimme yksimielisesti, että vuosi 2008 vietetään hyvien tapahtumien ja mukavan yhdessä olon merkeissä, hankkimatta ainakaan tarkoituksellisesti mitään uusia isoja projekteja. Otetaan vähän keveämmin, ja nautitaan välillä niistä asioista, mitä viime vuosina on saatu aikaiseksi. Tämä ei tietenkään tarkoita sitä, että jäisimme laakereillemme lepäämään. Tarkoitus on toteuttaa yhdessä vähän pienempiä juttuja, kuten lintutorni, seurojen talon katto, mökkiläisten jätehuolto, kelkkareitti Iistä, Livon koulun kautta syötteelle, jne. Eli touhua piisaa tulevanakin vuonna. Ensimmäinen vuoteni Livokkaan peräsimessä oli mielenkiintoinen, ja antoisa. Ainut kokemani negatiivinen asia oli, että aikaa pitäisi olla huomattavan paljon enemmän. Olisin mielelläni vielä aktiivisemminkin mukana, mutta tunnit eivät tunnu riittävän. Tästä huolimatta asiat ovat hoituneet todella hienosti, johtuen hyvin aktiivisista kylätoimikunnan jäsenistä, ja ennen kaikki ahkerasta talkooväestä. Innostuneisuus kylän yhteisiin projekteihin on näkynyt positiivisen voimakkaana. Tästä meidän on hyvä siirtyä uuden vuoden tuomiin uusiin haasteisiin. Suuri kiitos kyläläisille, kylätoimikunnalle, ja kaikille yhteistyökumppaneille vuodesta Mukavaa, rauhallista joulua ja hyvää uutta vuotta Terveisin, Ari 3\n4 Livokas ry:n tiedot Kirsiojantie LIVO puh (tietotupa, kioski, kirpputori, suoramyynti, kirjasto) Tilinro OP Jäsenmaksu 5 /vuosi kotisivun osoite: sähköpostisoite: Hallitus HUOM: Koulun muuttunut puhelinnumero! Puheenjohtaja Ari Puhakka p Sihteeri Anni-Inkeri Törmänen p Varapuheenjohtaja Jouni Puhakka p Virve Stenius p Vesa Salmela p Pirjo Tuovila p Rahastonhoitaja Minna Perttu p Soitathan töissä käyville iltaisin tai viikonloppuisin. LIVON MONIPUOLINEN SUPERMARKETTI AVOINNA KIOSKIN, KIRPPUTORIN, SUORAMYYNNIN, KIRJASTON JA TIETOTUVAN AUKIOLOAJAT ma ti, to pe la ke ja su SULJETTU Kioskin, suoramyynnin, kirpputorin, kirjaston ja tietotuvan JOULUISET aukioloajat ma klo ti klo ke klo to klo pe klo la klo su suljettu Kioskin, kirpputorin, suoramyynnin, kirjaston ja tietotuvan PÄÄSIÄISEN aukioloajat to klo pe suljettu la klo su 23.3 suljettu ma klo ti klo ma ti suljettu ke suljettu to klo pe klo la klo su suljettu ma klo ti 1.1. suljettu ke 2.1. klo to 3.1. klo pe 4.1. klo la 5.1. klo su 6.1. suljettu\n5 Maaseudun hanketuet Maaseudun ideoiden kehittämiseen ja toimintoihin saa apua Manner-Suomen kehittämisohjelman hanketuista. Kehittämisohjelmaa toteutetaan vuosina Hanketukia on eri tarkoituksiin: kehittämiseen, koulutukseen ja yleishyödyllisiin investointeihin. Hankkeita voidaan toteuttaa paikallisina, alueellisina, alueiden välisinä, valtakunnallisina tai kansainvälisinä. Kehittämishankkeet ovat joko elinkeinollisia tai yleishyödyllisiä. Elinkeinollinen kehittämishanke voi olla esimerkiksi selvitystyötä jonkin toimialan kehittämiseksi tai yritysten yhteisen markkinoinnin tai tuotekehityksen edistämistä. Yleishyödyllisten kehittämishankkeiden kohteena voi olla esimerkiksi kylien palvelupisteiden perustaminen tai yhteisen paikalliskulttuurin vaaliminen. Edellä mainituissa tukitaso vaihtelee 90 % %. Koulutushankkeet vastaavat yrittäjien ja muiden maaseudun toimijoiden osaamistarpeisiin. Ajan tasalla olevat tiedot pitävät yllä kilpailukykyä ja takaavat tuotteiden ja palveluiden korkean laadun. Tukitaso 90 % %. Yleishyödyllisessä investointihankkeessa hankitaan koneita, laitteita tai tiloja yhteiseen käyttöön tai rakennetaan ja kunnostetaan yhteisiä tiloja tai ympäristöjä. Tukitaso vaihtelee 75 % %. Tukitasojen lopullisessa määräytymisessä otetaan huomioon TE- keskusten ja toimintaryhmien kehittämissuunnitelmissaan tekemät omat painotukset. Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelman hanketukia voi hakea kaikilla maaseutualueilla. Tarkempia tietoja maaseutualueista, kansallisista tukialueista ja muista tukiin liittyvistä asioista saa TEkeskuksesta ja toimintaryhmästä (Pudasjärvellä JoMMa ry). Hanketukia haetaan Maaseutuviraston vahvistamilla hakulomakkeilla alueen TE-keskuksen maaseutuosastolta tai paikallisesta toimintaryhmästä. Lopullisen päätöksen tuen myöntämisestä tekee TE-keskus. Maaseudun yritystoiminnan tuet Mm. maaseudulla toimivalla alle kymmenen henkilöä työllistävällä mikroyrityksellä tai maatilalla, jolla harjoitetaan tai ryhdytään harjoittamaan maatalouden ohella muuta yritystoimintaa, on mahdollista hakea ja saada maaseudun yritystoiminnan erilaisia tukia. Kehittämistukea myönnetään asiantuntija-apuun tai koulutukseen, joka kehittää yrityksen liikkeenjohtoa, markkinointia, tuotteita tai muuten kehittää yrityksen toimintaa. Tuen määrä voi olla toimenpiteestä ja kustannuksista riippuen enintään 50 % tukikelpoisista kustannuksista. Kehittämistukea voidaan myöntää myös ennen yritystoiminnan aloittamista yrityksen toimintaedellytysten selvittämiseen, jolloin tuen määrä voi olla enintään 90 % korkeintaan 1500 euron kustannuksista. Vähintään kolme yritystä voi toteuttaa yhdessä kehittämishankkeen, jossa kehitetään esimerkiksi mukana olevien yritysten yhteistä markkinointia, tuotteita tai yhteisiä tuoteperheitä. Hakijana tai hankkeen vetäjänä on yksi ryhmän jäsenistä. Tukea yritysryhmän kehittämishankkeelle voidaan myöntää enintään 50 % tukikelpoisista kustannuksista. Investointitukea voidaan myöntää yritystoiminnassa tarvittavien toimitilojen rakentamiseen tai hankkimiseen, koneiden ja laitteiden ostamiseen tai käyttöomaisuuden erilaisiin muutos- tai parannustöihin. Tuen määrä riippuu yrityksen koosta ja sitä, millä tukialueella yrityksen kotipaikka sijaitsee. 5\n6 Aloittava tai yritystoimintaansa laajentava yritys voi saada käynnistystukea ensimmäisten ulkopuolisten työntekijöiden palkkaamiseen. Yrittäjän omaan palkkaan tukea ei myönnetä. Tukea myönnetään enintään kahden henkilötyövuoden palkkaukseen ja enintään kahdeksi vuodeksi. Tukea myönnetään enintään 50 % palkasta. Käynnistystukea ei ole mahdollista saada puolta vuotta lyhyemmälle jaksolle eikä maataloustuotteiden ensiasteen jalostukseen. Yritystukia on mahdollista hakea kaikilla maaseutualueilla. Tukia haetaan Maaseutuviraston vahvistamilla hakulomakkeilla. Yritystukea haetaan TEkeskuksen maaseutuosastolta, joka tekee päätöksen tuen myöntämisestä. Myös paikallisten toimintaryhmien kehittämisohjelmista myönnetään yritystukia. Tällöin hakemukset toimitetaan paikalliselle toimintaryhmälle. Jouni Puhakka Kesäeläimet Kesäkuun alkupäivinä saapuivat jälleen Viivi- ja Venla-kanat sekä Veeti-kukko kesän viettoon koululle. Viime kesä olikin jo siivekkäiden neljäs kesä koulun maisemissa. Talven Viivi, Venla ja Veeti olivat viettäneet jälleen auttolaisten ja erityisesti Anna-Kaisan hellässä huomassa. Anna-Kaisan kanssa siirsimmekin kanat jälleen talviteloilta kesälaitumille. Viivi-rouvalle kesäpaikkaan siirto taisi olla hieman liian rankkaa, sillä rouva nukkui pois muutama päivä siirron jälkeen. Sirpan, Outin ja Sonjan kanssa sitten hautasimme Viivin perunapellon takana olevan koivun alle. Toivottavasti kanarouva näkee kauniita unia nukkuessaan siellä koivun alla. Hieman kanojen jälkeen saapuivat Teksa- ja Leksa-lampaat. Pojat, ja varsinkin Leksa, järjestivätkin Livokkaan sakille, asiakkaille ja erityisesti Rino-koiralle paljon ihmetystä karkaamalla joka välissä aidasta. Leksa myös osasi samaa reittiä mennä takaisin aitaan, joten emme pitäneet mitään kiirettä aidan korjauksessa, sillä Leksa ei karannut kauemmas läskimmän Teksan ollessa kiikissä aidassa. Rino-koira ihastui irti olevaan Leksaan suunnattomasti ja halusi juoksennella Leksan kanssa ympäri koulun kenttää, vaikka geeniensä perusteella Rinon olisi pitänyt haluta paremminkin paimentaa Leksaa. Vietimmekin montaa hauskaa hetkeä katsellessa Rinon ja Leksan kirmailua peräjälkeen. Epäilys oli, että kyllä se mahtoi Leksakin kyseistä leikistä tykätä. Syksy jälleen saapui ja lampaatkin palautettiin omistajalleen talviteloille. Venla ja Veeti pääsivät nukkumaan talveksi Viivin viereen perunamaan taakse, koivun alle. Olivat ne kyllä aika sitkeä kana ja kukko. Ei mikään ihme siis, että hieman haikealtahan se taas ensi alkuun väkisin tuntui, kun ei enää koululle tullessa kuulunutkaan lampaiden määkimistä ja kukon kiekumista. Ensi kesää ja kesäeläimiä odotellessa, MiPe 6\n7 Metsästysseuran kuulumisia Syksyn metsästyskausi alkaa olla lopullaan, tämän syksyinen saalismäärä ei näytä kovin suurelta, lintukanta ei ehkä ollut niin hyvä kuin viimetalven suuret teeriparvet antoivat odottaa. Metsokanta on aika hyvä kai ne onnistuivat väistelemään metsästäjät. Jäniksiä näyttää olevan kohtalaisesti metsästyshän jatkuu niiden osalta vielä helmikuun loppuun. Kettu on päässyt lisääntymään jälkien perusteella melko paljon, joten pyyntiä on lisättävä. Ketustahan metsästysseura maksaa 15 tapporahaa. Hirven metsästyksen merkeissä on mennyt kohtalaisesti, varsinkin alkusyksystä kylmiö oli jatkuvasti täynnä, lupia oli käytettävissä 46 kpl vasoja 23 kpl, aik. 23 kpl tätä kirjoitettaessa on saatu 21 aikuista hirveä ja 11 vasaa. Hirviporukan osakkaita on 23, joitten kesken jako suoritetaan. Toivotan vielä kaikille oikein hyvää talven jatkoa ja Joulun odotusta Perinteiset hirvipeijaat pidettiin Livon koululla väkeä oli saapunut paikalle yllättävän mukavasti eli yli 150 henkeä. Peijaisissa vallitsi varsin mukava tunnelma kuten aina tässä tilaisuudessa. Terttu oli toisten emäntien kanssa tehnyt taas erittäin hyvät käristykset tykötarpeineen, kiitoksia emännille vaivannäöstä. Käristys riitti hyvin ja jäi vielä huutokaupattavaksikin toistakymmentä maitopurkillista. Hinta nousi paikkeille purkki. Arpajaisissa oli vasan paisti haluttua, koska arpoja meni kiitettävästi kaupaksi. Arpatuuria oli Kokon Jaakon vaimolla, hän voitti kaksi pääpalkintoa sekä vasan paistin että komeat hirven sarvet. Näillä arpajais- ja huutokauppatuloilla me sitten kustannamme nämä peijaat. Hirvenmetsästyshän jatkuu tänä vuonna joulukuun loppuun. Jos lumitilanne pahenee vielä jonkun verran, alkaa metsässä kulkeminen olla raskasta ja se vaikeuttaa pyyntiä. Allekirjoittanut luopuu metsästyksen johtajan tehtävistä tämän kauden jälkeen, jotta saataisiin uusia tuulia pyyntiin tulevina syksyinä, eikä kangistuttaisi kaavoihin. Alpo Turpeinen 7\n8 Tietotekniset koulutukset kylillä saaneet hyvän vastaanoton Toukokuussa käynnistynyt Kehittämiskeskus Pohjantähden hallinnoima Tietoyhteiskuntavalmiudet maaseudun osaamisen kehittämisen välineenä -hanke on saanut hyvän vastaanoton Pudasjärven sivukylillä. Pohjois-Pohjanmaan TE-keskuksen osarahoittaman hankkeen tavoitteena on lisätä tietoyhteiskunnassa tarvittavia tietoteknisiä taitoja. Hanke järjestää maksuttomia ja kaikille avoimia tieto- ja viestintätekniikan koulutuksia Pudasjärven alueella. Suurin osa koulutuksista järjestetään sivukylillä, mutta joitakin koulutuksia järjestetään myös Kurenalla. Hanke päättyy maaliskuun lopussa ja koulutuksia järjestetään helmikuun loppuun saakka. Jo järjestettyjä koulutuksia ovat mm. tietokoneen ajokortin osat sekä Internetin käyttöön ja tietoturvaan liittyvät valmennukset. Myös digikameran käyttöä, skannausta, ja joulukorttien tekemistä omista digikuvista on opeteltu. Elo- syyskuun taitteessa järjestettiin digibokseihin ja laajakaistayhteyksiin liittyviä digitietoiskuiltoja 16 sivukylällä. Livolla on järjestetty kolmen illan mittainen tiedonhankinnan valmennus kesäkuussa ja lokakuussa oli kolme päivää kestänyt Internet ja sähköposti koulutus. Useimmat koulutukset sopivat aivan aloittelijoillekin. Monissa koulutuksissa on ollut mukana henkilöitä, jotka eivät ole koskaan aikaisemmin koskeneetkaan tietokoneeseen. Rajamaan asukastuvalla järjestettyyn Tietokone tutuksi -koulutukseen eivät kaikki halukkaat mahtuneet mukaan, niinpä tammikuussa järjestetään toinen samanlainen koulutus. Hanke järjestää myös kokeneemmille koneen käyttäjille sopivia koulutuksia. Joulukuun alussa oli Tehoa tekstinkäsittelyyn -koulutus, jossa opeteltiin mm. Wordin käytön niksejä ja edistyneempiä toimintoja. Ensi vuoden puolella järjestetään erityisesti opiskelijoille sopiva koulutus, jossa perehdytään tehokkaaseen tiedonhakuun ja Wordin nikseihin. Yhdistystoimijoille suunnatussa Yhdistyksen sähköiset palvelut - valmennuksessa perehdytään yhdistyksille suunnattuihin palveluihin netissä sekä kotisivujen merkitykseen ja hankintaan. Yhdistyksille suunnattu valmennus järjestetään Livolla tammikuussa, samanlainen koulutus järjestettiin myös joulukuussa Kurenalla. Tammikuun lopussa pidetään Kurenalla yrityksille vastaavanlainen valmennus, jossa käsitellään netin palveluiden lisäksi myös sähköiseen laskutukseen liittyviä asioita. Tammikuussa jatkuvat myös Internetin palvelut -valmennukset. Valmennus kestää kaksi iltaa, ensimmäisellä kerralla tutustutaan julkishallinnon palveluihin netissä ja toisella kerralla harjoitellaan verkkopankin käyttöä. Koulutuksista kerätyt palautteet ovat olleet erittäin positiivisia, sivukylien asukkaat ovat tyytyväisiä saadessaan omalle kylälle koulutuksia. Vastaavanlaisia koulutuksia on toivottu lisää. Erityisesti varttuneempi väestö on innostunut koulutuksista, osallistujien keski-ikä on suunnilleen 60-vuotta. Ihan ongelmitta hankkeen toteutus ei ole edennyt. Muutama koulutus on jouduttu perumaan, koska ilmoittautumisia ei ole tullut tarpeeksi. Hankkeen lyhyt aikataulu ja sivukylien runsas määrä on myös ongelma - kaikkia koulutuksia ei valitettavasti voida järjestää joka kylällä. Netin käyttöön liittyvät koulutukset järjestetään pääosin koulukylillä, koska kylätaloilla ei ole laajakaistayhteyttä. Poikkeuksena on Livon kylätalo, jossa on järjestettykin muutamia netti-koulutuksia. Hankkeesta ja sen koulutuksista saa lisätietoja Kehittämiskeskus Pohjantähdestä ja hankkeen nettisivuilta: Koulutuksista ilmoitetaan myös Iijokiseudussa ja kylien ilmoitustauluille levitetään mainoksia. Jenny Kangas 8\n9 Livon koululle lääkekaappi alkuvuodesta 2008 Mikä on lääkekaappi? Lääkekaappi on lääkelaitoksen luvalla perustettu asiakkaille ilman lääkemääräystä luovutettavien lääkkeiden myyntiin tarkoitettu toimipiste. Lääkekaapin perustaminen Lääkekaapin voi perustaa apteekkari. Aloitteen lääkekaapin perustamisesta tekevät usein paikalliset asukkaat. Alueelta tulee olla pitkä matka (useita kymmeniä kilometrejä) lähimpään apteekkiin. Muu syy voi olla vain 1-2 päivittäistä vuoroa julkisella liikenteellä. Lääkekaapin toiminta on luvanvaraista. Lääkekaappilupaa anotaan lääkelaitokselta vapaamuotoisella kirjallisella hakemuksella. Luvan saaminen kestää useita kuukausia, Livon tapauksessa runsaan vuoden. Lääkekaappi on apteekin omistuksessa oleva apteekin tarjoama palvelumuoto hankalien tai pitkien kulkuyhteyksien päässä olevien alueiden asukkaille. Lääkekaapin toiminta Apteekkari vastaa lääkekaapista ja sen toiminnasta. Lääkekaapilla on oltava nimetty hoitaja, joka hoitaa lääkekaappia ja myy sen valikoimaan kuuluvia itsehoitoon tarkoitettuja lääkkeitä apteekkarin antamien ohjeiden mukaisesti. Apteekkari tekee kirjallisen sopimuksen, tässä tapauksessa Livokas ry:n kanssa, joka nimeää hoitajan, joka vuorostaan allekirjoittaa suostumuksensa lääkekaapin hoitajaksi. Lääkekaapin hoitajalla on vaitiolovelvollisuus ja hänet perehdytetään tehtävään huolellisesti. Lääkekaapin valikoima Asiakkaiden nähtävillä on luettelo lääkekaapin lääkevalikoimasta ja lääkkeiden käyttötarkoituksesta. Lääkevalikoima rajataan melko suppeaksi. Lääkekaapin ei ole tarkoitus olla apteekki, vaan lääkekaappijärjestelmän tarkoituksena on turvata tilapäistä lääkkeiden saantia haja-asutusalueen väestölle. Lääkekaapissa pidetään yleensä myynnissä valmisteiden pienimpiä pakkauskokoja. Myös käypä-hoito suositukset on otettava huomioon. Ibuprofeen-, parasetamoli- ja setiritsiinlääkevalmisteiden myyntirajoitukset on pidettävä mielessä eli lääkekaapista voidaan myydä vain yksi pakkaus näitä valmisteita kerralla. Asiakkaiden esittämät lääkkeiden käyttöön liittyvät kysymykset ohjataan apteekkiin vastattavaksi. Apteekin farmaseuttiseen henkilökuntaan kuuluva voi joskus apteekin mahdollisuuksien ja resurssien mukaan olla tavattavissa lääkekaapilla ennalta sovittuna aikana ja vastata asiakkaiden lääkkeitä ja niiden käyttöä koskeviin kysymyksiin. Anja Salminen apteekkari 9\n10 Hankerintamalta Koulun investointihankkeen loppumaksatushakemus on jätetty syyskuun lopulla. Hankkeessa suunnitellut toimenpiteet saatiin siis tehtyä aikataulussa, ja nyt vain odotamme tänä vuonna syntyneiden kustannusten maksatusta. Toivotaan, että TE-keskus ehtii maksaa loputkin avustukset yhdistykselle tämän vuoden puolella. * * * Välittäjäorganisaatio Lapin Nuorisoseurojen Liitto ry:stä on oltu yhteydessä Livokas ry:hyn. Mehän olemme olleet kahdella hankekierroksella mukana heidän hankkeissaan mm. kotiavun ja kirjaston, kirpputorin ja suoramyynnin perustavissa osaprojekteissa. Ensi vuonna on alkamassa Kulttuurikämppä hanke, johon he haluavat meidät mukaan. Kuvassa Välittäjäorganisaation ja Lapin TE-keskuksen väkeä, kun aikoinaan vierailivat Livon koululla Alpon ja Vesan toimiessa isäntinä. Hankkeen sisältöön on vielä mahdollisuus vaikuttaa. Lopulliset sitoumukset pitää antaa tammikuun 2008 puoliväliin mennessä. Olisiko kiinnostusta sellaiseen, että järjestettäisiin lukupiirejä kirjastossa? Jokainen vuorollaan esittelisi kirjastosta lukemansa kirjan, ja samalla voisi pohtia elämää yleensäkin. Koulun seinäpintoja voitaisiin käyttää paikallisen taiteen esilletuomiseen. Seinillä voisi olla jatkuvasti vaihtuva myyntinäyttely. Videoiltoja kylällä aiemmin tapahtuneista tapahtumista voitaisiin järjestää, samoin musiikki-iltoja paikallisin voimin. Miten muuten koulusta tehtäisiin kulttuurikämppä pariksi vuodeksi eteenpäin? Kertokaa ajatuksistanne rohkeasti Livokkaan hallituksen jäsenille. * * * Yhdistyksillä on ensi keväänä mahdollisuus hakea tukea perinnemaisemien ylläpitoon. Tuki on sama, mitä viljelijät ovat saaneet, jos ovat ylläpitäneet perinnebiotooppeja. Nyt muidenkin kuin maanviljelijöiden mailla olevat vanhat laidunmaat on mahdollista saada tuen piiriin, jos yhdistys vuokraa maat viideksi tai kymmeneksi vuodeksi ja huolehtii maiseman ylläpidosta joko laiduntamalla mailla eläimiä tai pitämällä ne avoimina raivaamalla. Yhdistys saa sitä varten tuen ja vastaa joko talkoilla tai palkkatyönä alueiden ylläpidosta. Mikäli olet kiinnostunut tässä tarkoituksessa vuokraamaan vanhoja, ehkä jo huonoonkin kuntoon päässeitä laidunalueita Livokkaalle, ota yhteyttä Livokkaan hallituksen jäseniin. Anni-Inkeri 10\n11 Tunnelmia syksyn hirvijahdin alkamisesta Syyskuun viimeisen viikon lopun sää oli kaunis, aurinkoinen, myöhäis- syksyn tuntua kuitenkin ilmassa, aamu-auringon kajo heijastui metsän takaa. Aamun hämyssä alkoi pikkuhiljaa syntyä liikettä hirvikodan läheisyydessä, savu nousi jo kodan piipusta, joku aamuvirkku oli jo ennättänyt sytyttää valkean ja laittaa nokipannun tulelle. Kohta oli tupa täysi, ei yhtään istuin paikkaa vapaana, kova pulina siinä kävi, kun kerrottiin kuulumisia. Monet kaverit eivät ole nähneet toisiaan sitten viime syksyn hirvijahdin jälkeen En muista, kuka kertoi parhaan vitsin, mutta monenlaista juttua siinä aamun kuluessa ehti kuulla. Yleinen mielipide oli, että hirviä ei ole. Kukaan ei ollut nähnyt, eikä kuullut, ettäkö niitä sellaisiakin elukoita on jossakin. Ja sitten kun pomomme löi madonluvut pöytään, meni porukka hiljaiseksi , - puolet vasoja, oho!! Mistä noin paljon hirviä löydämme, suur urakka oli alkamassa aamun tunteina. Kahvia siinä hörppiessämme pomo tarkasti asemiesten luvat, että ne ovat direktiivin mukaiset. Samalla tutkittiin kartta, missä ensimmäinen ajo tehtäisiin. Nyt, kun seura oli saanut uusia maa-alueita käyttöönsä, päätettiin metsästys aloittaa uusilta alueilta. Kun on yli 30 syksyä ollut mukana näissä jahti hommissa, niin ei se enää herätä kovin suuria intohimoja, vuosikymmeniä sitten oltiin sydämellä ja järjellä mukana. Nyt on vain, kun ei voi poiskaan olla, jokin sinne vetää, vuodesta toiseen. Sosiaalinen ja porukkahenki on erittäin mallikasta, ei ole tarvinnut asioita käsitellä raastuvassa. Aamu tuntui vielä kolealta, kun lähdettiin ajelemaan kohti Reputuksen tonttia. Oli ensimmäinen kerta, kun jalkauduttiin näille nurkille, näin jahtimielessä. Reput ja ase selkään ja passipaikkoja katsomaan. Siinä kävellessä kuultiin Vastasuon suunnasta isomman aseen laukauksia, ei kait, pojat olleet jo pahanteossa. Passipaikat Tulevia hirvenmetsästäjiä löytyi ja hyvät, näiltä paikoilta on sitten myöhemmin ammuttu monta hirveä. Nyt eka ajo oli tulokseton, mutta sitten, kun keräännyttiin tien varteen hevosmiesten puskaradio kertoi, että olivat pojat tappaneet sarvipään. Että siitä se sitten uurastus ja prosenttien lasku alkoi. Jahtiterveisin Upi Joulutervehdyksiä Hyvää Joulua ja siunattua Uutta Vuotta kaikille Liisa ja Pentti Aho 11\n12 Kalastuskunnan vuosi 2007 Vaikka tätä päättymässä olevaa vuotta onkin vielä kokonainen kuukausi jäljellä, on aika tehdä pientä yhteenvetoa kuluneen vuoden asioita kalamiestenkin näkövinkkelistä. Kalastuspuolella lähes kaikki toiminta tapahtuu kesän aikana, toukokuulta syys- kuun alkuun. Ainoa taviaikaan sijoittuva tapahtuma on jo perinteeksi muodostunut pilkkikilpailu, jonka isännyyttä hoitaa Metsästysseura. Tänä vuonna pilkkijöiden määrää karsi jonkin verran kilpailupäiväsi sattunut pakkassää purevine viimoineen. Yleisöä se veti aivan kohtalaisesti (sisätiloihin, ei avantojen ääreen) ja pilkkijät saivat saalistakin ihan kohtuullisesti, ainakin sen verran, että puntarin mukaan voitiin palkinnot jakaa, ettei mennyt ihan arpajaisiksi. Kesäpilkintäviikon kylkiäisenä saatu Livon onkikilpailu on saavuttamassa onkijoiden suosion, mutta ei vedä paikalle mitenkään erikoisemmin yleisöä. Kaipaisi varmaan jotain lisämausteita nokipannukahvin ja makkaranpaiston lisukkeiksi. Kilpailijoissa oli useita edellisvuodelta tuttuja ja useimmat lupasivat tulla taas ensi kesänä uudestaan. Ainakin ne Inarilaiset, jotka valitsivat palkintopöydästä Livon kalastuskunnan lahjoittamat kalastusluvat (niin miesten kuin naisten sarjassa). Aikoivat pilkkiviikon luppopäivinä tulla Livojoen koskille kokeilemaan täkäläisiä harrivesiä. Matala kevättulva ennakoi huonoja haukisaaliita. Toisin kuitenkin kävi. Haukikanta on edelleen runsastunut joessa ja ainakin Mutkavaunusta ja Karsikkoperästä saivat hyviä saaliita. Kokonlahdestakin sain yhden kunnon jänkäkoiran, 6,2 kiloisen haukimamman. Lahnankutuajaksi väljykset täytyi kätkeä visusti aitan seinälle. Lahna on todella valtaamassa elintilan muilta eväkkäiltä. Syyspyynnissä hauki liikkui huonommin. Vain muutamina vuorokausina sain joitakin ihan hyvän kokoisia haukia, mateita sen sijaan useitakin yössä. Pyyntiä vaikeutti huomattavasti Haapakaarteen kosteen pohjan hukkupuut ja lieot. Revin monta verkkoa käyttökelvottomaksi pohjaliekoihin. Kesän lupamyynti oli vähän edellisvuoden tason alapuolella. Lopullista yhteenvetoa en vielä pysty tekemään, kun parilta lupamyyjältä on lupatulot vielä tilittämättä. Kioskin luvanmyynti ylsi aivan lähelle edellisvuotta ja onkin korvaamattoman tärkeä myyntipiste. Toivottavasti luvanostajat käyttävät muitakin kioskin palveluja hyväkseen, että hyöty luvanmyynnistä olisi molemmin puolista. Rahallisesti vuosi tulee olemaan ennätyshyvä, sillä valituskierteen vuoksi maatalous- ministeriössä jäädytettynä olevia kalastuskorttipalautuksia ja läänikohtaisten viehekorttien palautuksia (omistajakorvauksia) on tälle vuodelle alkanut purkautua. Kalastusalue on tälle vuodelle tulouttanut meille korvauksia yhteensä 413 euroa, joten vuoden lopussa tilinpäätöstä tehdessä taitaa viivan alle jäädä plussamerkkistä karkeasti arvioiden 900 euron verran. Verottaja pääsee taas osille ja toivoisinkin, että joskus huhtikuulla, kun kalastuskunnan vuosikokous pidetään, kyläläiset ja miksei myöskin mökkiläiset, olisitte runsaslukuisesti paikalla päättämässä, miten ylijäämät tulevina vuosina käytetään kalaveden hyväksi. Kalastuslain kirjaimen mukaisesti kalastuskunnan (osakaskunnan) tarkoitus ei ole tuottaa voittoa, vaan ylijäämä tulisi käyttää kalaveden hoitamiseen. Viime kevättalvella, kun hoitokunta kokouksessaan käsitteli edellisvuoden tilinpäätöstä ja piti tehdä yleiselle kokoukselle ehdotus ylijäämän käytöstä, joku hoitokunnan jäsen ehdotti, että hoitokunnan jäsenet tekevät opintoretken Kiannan kuohuihin. Tulkaapa joukolla vahtimaan, ettei sellaista päätöstä pääse ihan vahingossa syntymään. Näinhän voi käydä, kun yleiseen kokoukseen ei tule, kuin korkeintaan yksi hoitokuntaan kuulumaton osakas, joka saa yksin päättää vastuuvapauden myöntämisestä. Kalastusalueen kokous on 10. päivä joulukuuta, pitää mennä taas kuulolle, mitä muuta tärkeää siellä päätetään, kun aiotaan lohi palauttaa Iijokeen (ja samalla myöskin Livojokeen). Kalastusterveisin ja Hyvän Joulun toivotuksin, N. K. 12\n13 Joulutervehdyksiä Lämmintä joulumieltä ja Hyvää Uutta Vuotta Ulla ja Heikki Salmela perh. Hyvää ja Rauhallista Joulua sekä Onnellista Uutta Vuotta Kaikille! t Jarmo ja Kaisa Puhakka perh. Oi joulun lapsi pieni, lahjoista ihanin, johdata mainen tieni sun luokses kotihin. Rauhallista jouluaikaa ja onnellista vuotta 2008 kaikille livolaisille! Anni-Inkeri, Matti ja Tuomas Hauskaa Joulua Jorma Niemi ja Orvokki Leinonen Hyvää Joulua ja Onnellista Uutta Vuotta 2008 Terttu ja Teuvo Törmänen 13\n14 -Ja luostarin kellot ne soivat Oli 5. päivä elokuuta, armonvuonna Kertomus-matkamuistelu Kuusamon kansanopiston pihalle oli kokoontunut rahvasta kantamusten kera. Väki oli lähdössä Vienaan, päämääränä Vienanmeri eli Valkeameri ja siellä Solovetskin luostarisaari. 40 reipasta matkaajaa, jotka olivat saapuneet anivarhain Kuusamoon eri puolelta suomea, kapusivat Matin linja-autoon. Kuusamon kansanopisto oli matkan järjestäjä ja johtajana opiston rehtori Jouni Alavuotunki. Klo 7 alkoi matka kohti Venäjää, Suoperän rajanylityspaikkaa. Rajalle oli matkaa n. 50 km. Rajan lähestyessä hiipi tavanmukainen jännitys takaraivoon. Kymmeniä kertoja olen tuon rajan ylittänyt ja aina se vaan jännittää, vaikka ei siellä kummoisia ole koskaan tapahtunut! Mikä lie?! Rajalla katsastettiin auto pohjia myöten. Luvatonta ei ilmeisesti löytynyt, koska pian päästiin matkaa jatkamaan kohti Pääjärveä. Huono keli oli, kuin olisi täryjyrä edellä kulkenut! Pääjärvelle on rajalta 60 km metsäistä taivalta. Ohitimme Juvannon kylän, jossa ei ole toistaiseksi vakituista asutusta. Suvannosta lähtee tie Pistojärvelle, siellä on muutamia savuja ja kesämökkejä mm. suomalaisilla! Suvannosta seuraava kylä on Tuhka! Muutamia autoja tuli vastaan, rahvasta ei näkynyt teiden varsilla. Rauhallista oli liikenne sillä tieosuudella. Pääjärvellä pysähdyimme n. ½ t. Sai syödä eväitään ja piipahtaa kaupassa täydentämässä muonavarastoaan. Pääjärven alueella on noin 3500 asukasta. Täältä matka jatkui Kiestingin ja Louhen suuntaan. Ohitimme Sohjana-joen, Kokkosalmen. Matkamme johtaja Jouni Alavuotunki kertoili näiden alueiden sotahistoriaa vuosilta Paljon suomenpoikia kaatui siinä sodassa. Kiestinki on myös tuttu nimi sota-ajalta sotanäyttämönä! Kiestingin kuolemankukkulalla kuoli kolmen päivän aikana 30 pudasjärvistä nuorukaista! Sodissa kaatuivat silloin sotilaat. Tänä päivänä sodissa kuolevat siviilit, naiset ja lapset. Kiestinki on varmaan nähnyt joskus parempiakin päiviä, mutta nyt näyttivät paikat pahasti ränsistyneiltä ja väki muuttaa työn perässä muualle. Aikamme huonoja sorateitä keikutellen saavuimme Pietari-Muurmanskin tielle ja vihdoin pikitietä eteläänpäin. Suunnitelmissa oli, että käytäis Vienan Kemissä, mikä sijaitsee Vienanmeren rannalla. Päivä alkoi olla jo pitkällä, joten emme ehtineet. Ajelimme kohti yöpymispaikkaamme eli Belomorskin kaupunkia ja siellä hotelli Gandvikis eli Belomorskia! Belomorsk eli Sorokka (=suisto) satamakaupunki. Hotellilla meitä oli vastassa opas - samalla tulkki. Hotelli oli vasta peruskorjattu (vähän vielä kesken), siisti hotelli, neljän tähden, kertoi opas. Saatuamme huoneet pääsimme syömään. Olihan tuo nälkä jo tullutkin, joten ruoka maistui! Taloksi vaan ja nukkumaan! Nukuttuamme yö hyvässä vuoteessa, olivat pitkän linja-automatkan rasitukset tiessään, aamulla jaksoi katsella vähän ympärillekin. Hotelli sijaitsi lahden rannalla. Pikkukauppojakin löytyi heti. Vettä piti heti ostaa, sillä paikallista vettä ei saanut juoda. Helle helli meitä, mutta se tiesi myös että nestettä pitää saada, aamiaisella (klo 7(6)-8). Porukka virkeänä kapusi taas bussiin ja matka kohti määränpäätä, - salovetskiä alkoi. 14\n15 Linja-auto vei meidät laivasatamaan, josta matka jatkui kantosiipialuksella kohti luostarisaarta. Belomorski on Vienanmeren satamakaupunki. Asukkaita n Saha- ja kalanjalostusteollisuutta. Belomorskin yhteydessä on mainittava Stalinin kanava (227 km), mikä yhdistää Vienanmeren ja Äänisen. Tätä kanavaa rakennettiin 20 kk , - vankityönä! Rakennustyössä oli satojatuhansia vankeja. Työvälineenä lapio ja kottikärryt. Vangeista kuoli runsaat eli n.700 vankia päivässä kanavan rakennustyöaikana! Kanavassa on 19- sulkua, ja siltä viimeiseltä (19) sululta lähti meidän laivamme merelle. Vienanmerellä, n 1½ tunnin ajomatkan päässä sijaitsee Solovetski, Valkeanmeren pyhäkaupunki. Perimätiedon mukaan luostarin perustivat munkit Saauuati, Herman ja Sosima- Valamosta. He olivat tulleet viettämään saarelle erakkoelämää. Sauuati näki siellä taivaallisen näyn, jossa kaunis valkea kirkko näkyi pilvissä. He pitivät sitä Jumalisena merkkinä, että paikalle piti rakennettaman Luostari! Perustamisvuosi oli 1429, luku oli luostarin kukoistusaikaa! Luostarista tuli hengellisen ja taloudellisen elämän keskus Venäjällä ja se tunnettiin Pyhänä kaupunkina. Historian kulussa on luostarilla ollut useita vihollisia milloin miltäkin suunnalta. Luostari ei aina ole ollut myöskään Paratiisi! Jo luvulla luostarin muurien sisällä oli pidetty Keisarillisen Venäjän poliittisia vankeja. Lokakuun vallankumous, 1917, oli luostarille kuolinisku! Luostarin kammiot täyttyivät uusista tulokkaista Neuvostoyhteiskunnan vihollisista Tuhansia ja taas tuhansia poliittisia vankeja (sivistyneistöjä) vietiin saarelle rangaistussiirtolaan. Tuhansia kuoli, jäi sille tielle! Saari on täynnä hautoja! Peresroikan, , jälkeen on luostarin toimintaa alettu elvyttää, kirkkoja restauroidaan ym. tiloja. Nykyisen luostarirakennuksen vanhimmat säilyneet osat ovat 1500 luvulla rakennetut 6 8m paksuiset muurit, joissa on 8 tornia. Kokonaisuuteen kuuluu valkeat kirkot, munkkien asunnot (3 kerroksinen rakennus), talousrakennukset. Kultaisia kupoleita ei ole, mutta mustien kupolien päällä loistavat kultaiset ristit! Tämänpäivän luostarilla näyttää olevan työn hyörinä! On kulkijaa moneen lähtöön! Turisteja, pyhiinvaeltajia ja satoja nuoria talkoolaisia ympäri Venäjää ja eteläeurooppaa, jotka saavat työtä vastaan asunnon ja ruuan (miten lienee hiljentymiseen rauhaa). Paljon on saatu paikkoja kunnostettua, mutta paljon on vielä työtä. Vuoteen 2014 pitäisi kaiken olla valmista. Mahtava kompleksi. Osa luostarin rakennuksista on museoviraston hallussa ja Venäjän hallituksen, valtiovallan suojeluksessa. Munkkeja luostarissa on nyt 90 ja keski-ikä n. 30v. aika nuoria! Muistakaa naiset, jos aiotte käydä luostarin muurien sisälle, ottaa mukaan hame ja huivi. Hame on kuulunut naisiille kautta aikojen ja naisen hiukset ovat täynnänsä syntiä, joten ne pitää huivilla peittää, kertoili oppaamme! Solovetskin saari on n. 25 km pitkä ja n. 2.5 km leveä. Saariryhmään kuuluu 6 suurta saarta ja asukkaita tällä alueella noin 800, kesäisin enemmän. Saarella on 500 järveä ja yksi järvi, Pyhäjärvi on aivan luostarin vieressä. Helle kun oli, niin perheitä näkyi rannalla aurinkoa ottamassa ja uimassa. Saaren järviä on paljon yhdistetty kanavilla, munkkien työtä, ja siksipä saarella hyvä kanootti ja veneilyreittejä järviltä toisille. Kanootteja, veneitä voi vuokrata tai lähteä ohjatulle kanavaristeilylle. 15\n16 Solovetskin saarella on myös kasvitieteellinen puutarha jossa on runsaat 500 eri kasvilajia. Kävimme katsomassa merenrannalla n. 3000?v. vanhoja labyritteja oppaan kertoman mukaan niitä olisi rannoilla useitakin. Saarella on hotelli turisteille viivähtää paikalla pitempäänkin. Me teimme saarelle vain päivämatkan, mutta paljon ehti nähdä ja kokea. Meillä oli hyvä opas! Ruoka ja ruokapaikka oli hyvä maittavaa kalaa ja peruna muusia söimme! Kauppoihin ehdimme myös tutustua myös ja panna kortteja postiin. Illansuussa lähdimme paluumatkalle! Oli valkea meri nimensä väärti. Aivan tyven ja valkea usva leijaili metrin korkeudella. Aurinko kuulsi valkeuden läpi, kuin kuunmaisena! Puuttuivat vain valkovalaat, joita jotkut menomatkalla onnistuivat näkemään. Kello oli jo 20, kun saavuimme perille majapaikkaan. Päivällinen odotti. Ruoka aina maistuu. Ohjelmaa oli vielä tarjolla sille illalle. Lähdimme katsomaan kalliomaalauksia parinkymmenen kilometrin päähän! Maalaukset oli löydetty 1963 kuivuneesta jokiuomasta. Hyvännäköisiä kallioita, joissa useita n vuotta vanhoja maalauksia sen aikaisten ihmisten elämästä kertovia! Mielenkiintoisia!! Paluumatkamme kohti Suomea, kotia lähdimme kolmantena päivänä eli 7.8. klo 7. Matkasimme taas Muurmanskin tietä, mutta Kemin seudulla lähdimme ajamaan Kemijokivartta kohti Kepaa ja siitä 50 km päässä on Uhtua eli Kalesls. Pysähdytty ei ennen Uhtuaa muuta, kuin pissapysähdykset. No tie oli parempi ja nopeampi. 1½ tunnin ajan saimme shoppailla Uhtualla ja matka jatkui taas Pääjärven kautta Suoperän raja-asemalle Kuusamoon ja kotiin!! Hieno kokemus!! Liian vähän aikaa! Maikki (myös kuvat) Rauhanyhdistyksen kuulumisia Lokakuisena perjantai-iltana saimme kutsun Pöhölään, jonne Anni ja Annikki olivat järjestäneet seurat. Siellä puheen piti Perttu Kyllönen. Livon koululla pidettiin lähetysseurat marraskuun 22. päivänä ja seurapuhujina olivat Alpo Isotalus Torniosta ja Antti Lukkarila Keminmaasta. Joulujuhlaa vietimme yhdessä Yli-Livolaisten kansa Livon koululla. Reippaat pyhäkoululaiset esittivät joulukuvaelman. Lauloimme joululauluja ja juhlan päätteeksi Luokkasen Timo piti seurapuheen. Vielä ehdimme ennen joulua pitää myyjäiset perjantaina\n17 Toinen koulupäivä Muutama vuosi sitten muistelin ensimmäistä koulupäivääni tämän lehden sivuilla, opinahjoni alkoi 26, elokuuta Koska on jälleen 26. elokuuta, muutamia vuosikymmeniä myöhemmin, kaivelen muistilokeroista tapahtumia ala-koulun ensimmäiseltä luokalta. Seuravana päivänä koulu avattiin klo Kiltisti vastattiin, kun opettaja toivotti hyvät huomenet. Jonossa mentiin sisälle, jokainen oman pulpettinsa kohdalle, kaksitoista tulevaisuuden toivoa seisoi pulpettiensa vieressä. Istua ei saanut, ennen kuin opettaja antoi luvan. Istumajärjestys pulpetteihin tehtiin ensimmäisenä koulupäivänä. Käkelän Matti tuli oikealle puolelleni pulpettiin, onneksi, tytön kanssa istuminen olisi tuntunut rangaistukselta. Koulupäivä aloitettiin aina aamuhartaudella, sen jälkeen alkoi varsinainen koulutyö. Alkajaisiksi saimme pienen sievän aapisen, sellainen kuvakirja, erittäin tehokas lukuopetusta varten. Sitten kynä, vihko ja pyyhekumi, näillä työkaluilla lähdimme tulevaisuutta tekemään. Suurin osa meistä tunsi aakkoset ja numerot, mutta lukeminen ja kirjoittaminen, oli aivan toinen juttu. Yksi meistä oli oppinut lukemisen jalon taidon, Alavainion Lea, oli oppinut tämän taidon. Me toiset olimme vihreänä kateudesta, kun Lea luki kirjasta tekstiä. Mutta ei opettaja antanut Lealle mitään erivapauksia, vaan ta vaa maan- piti hänenkin opetella, se hiukan lievensi kateutta. Paljon ennen joulujuhlia, suurin osa oppi lukutaidon, myös Mutka-Paavo, vaikka hän tuli kouluun muutamia viikkoja myöhemmin. Syytä tähän, hänen poissaoloon en muista, eikä se varmaan niin tärkeää olekaan. Koska Paavo oli vasenkätinen, tahtoi kirjaimet nuhraantua sitä mukaa, kun niitä sai paperille piirrettyä. Mutta ahkeruus tuottaa tulosta, hänestä kehittyi luokkamme paras kirjoittaja ja kätten taitaja. Käkelän Matti löysi ensimmäisenä, avaimen kirjainten ja tavujen maailmaan. Me muut kohta perässä, aikansa kun jankutetaan, sovitellaan tavuja sanoiksi, niin kyllä se aukeaa. Oli se silloin ihmejuttu, hei, minähän osaan lukea ja vielä ymmärränkin tekstiä mitä luen. Paljon siinä kului opettajalta liitua, kun hän kirjoitti ja piirsi taululle erittäin paljon. Opettajamme oli eritäin hyvä piirtämään, ainakin meidän mielestä, mieleen tulee Kylli-Täti lasten televisio-ohjelmista. Hän kertoi ja piirsi samalla aiheesta taululle, se oli silloin tehokas tapa opettaa. Piirileikkejä harrastettiin paljon, me pojatkin olimme innolla mukana. Ensimmäinen piirileikki, minkä opettelimme, oli, kengän kannat, kop - kop kop, toinen leikki oli syksy jo saa harmaa on maa. Paljon oli muitakin, mutta nämä kaksi on jäänyt kuitenkin mieleen pyörimään, vuosikymmenien ajaksi. Olen miettinyt sitä, kun lapsena oltiin innolla mukana kaikissa leikeissä, niin muutaman vuoden kuluttua meistä tulee sellaisia jöröjukkia, ettei mikään käy, missä on syy tällaiseen käytökseen. Silloin oli sotaaika, kaikki mikä oli myytävänä, vaati ostokortin, kortti-aika, kaikesta oli pulaa, ei saanut kunnon kouluvaatteita, vanhoista vaatteista ommeltiin asusteita. Jos joskus sai uudet nahkakengät jalkaansa, oli siitä ikionnellinen. Kyllä se oli ankeaa aikaa, moneen perheeseen tuli suruviestiä rintamalta, kun vanhempi veljistä tai isä sai surmansa. Koitti viimein päivä jolloin koululla vietettiin kuusijuhlaa, osa kai meistä uskoi vielä joulupukkiin, tonttuja kyllä on. Ensimmäiset todistukset saatiin ja lukuvuosi puolivälissä, joululoma ja pitkä talvi edessä. Muistoja opinahjon alkutaipaleelta, Upi 17\n18 Syysretkellä vauvasta vaariin! Perinteisen pohjoiseen suuntautuvan ruskaretken asemasta kuluvana syksynä lähdimme syyskuun puolivälissä tutustumaan Karjalan kauniisiin maisemiin. Retkellä oli sekä vauva- että vaari-ikäisiä osanottajia. Livon maaja kotitalousnaisia oli myös mukana. Ensimmäisen päivän päämääränä oli Koli jonne saavuimme iltapäivällä, Kolin seutuhan on vuoden 2007 matkailukohde. Tutustuimme Luontokeskus-Ukkoon, ihmettelimme rinteessä edestakaisin kiskoilla kulkevaa katettua Kabiini-hissiä, retkeilypolkuja oli joka puolella kulkijan kunnon ja mieltymyksen mukaan. Löytyy historiallisia- ja kulttuurikohteita. Näky Kolilta Pieliselle on aivan, uskomattoman kaunis, suotta ei seutua sanota Suomen kansallismaisemiin kuuluvaksi. Hyvin levätyn yön jälkeen matka jatkui kohti Joensuuta jossa katselimme toria ja kauppoja. Seuraava kohteemme olikin sitten Ilomantsi jossa aluksi tutustuimme Sadan enkelin kirkkoon seurakunnan lehtorin opastuksella, kirkon sisälle oli maalattu enkelin kuvia joka puolelle. Kirkossa käynnin jälkeen majoitumme Kuntokeskus Pääskynpesään joka piti meitä suojissaan kaksi yötä. Pääskynpesä sijaitsee hienolla paikalla Ilomantsi-järven rannalla. Talonväki toivotti meidät tervetulleeksi selostamalla mitä toimintoja talo tarjoaa, olo tuli ihan kotoiseksi tämän jälkeen. Ruokailun jälkeen lähdimme sopimuksen mukaan tutustumaan Pogostan käsityö-ja lahjapuotiin. Kuinka ollakaan omistajaa ei löytynyt mistään?!!! Ei hätää, illalla oli talon puolesta järjestetty lauluilta jota veti paikallinen musikantti, lauloimme joukolla oikein komeasti. Kolmas retkipäivä kuluikin Ilomantsiin tutustumisessa. Aluksi kävimme Suomen suurimmassa ortodoksisessa kirkossa. Kirkon esittelijänä toimi nuori, syntyperältään kreikkalainen pappi. Hänellä oli suomalainen vaimo, papit saavat mennä naimisiin, piispat eivät. Retkeläiset kyselivät innokkaasti ortodoksisuuteen liittyviä asioita. Kirkon jälkeen matka jatkui Parppeinvaaralle Runonlaulajan Pirttiin, siellä meitä odotti neitonen kanteleineen. Kuulimme helisevän soitannan välissä tarinoita karjalaisesta perinteestä, kävimme Matelin lauluaitoissa ja pienessä tsasounassa. Vaaralla käynnin jälkeen olikin jo aika tutustua karjalaisiin käsitöihin ja ostella kotiinviemisiä. Iltapäivällä nautittiin karjalaisen pitopöydän antimista piirakoineen. Lauantai-iltaa vietimme tulilla kodassa, laulelimme, joimme nuotiokahvit ja kuuntelimme runonlausuntaa Makkarat eivät kyllä enää maistuneet runsaan ruokapöydän takia. Sunnuntai eli viimeinen retkipäivä valkeni kauniina. Paluumatka tehtiin Pielisen itäpuolen kautta. Eräs retkien mukavimpia kohteita ovat maatilamatkailutilat, tällöin päästään kosketuksiin paikallisiin ihmisiin. Sunnuntain aamupäiväkahvit juotiinkin sitten Enon Uimaharjulla jonka isäntäväki oli satsannut paljon maatilamatkailuun, piha ja talo oli todella hyvin hoidettu ja viihtyisä, tilalla olisi kulunut aikaa enemmänkin mutta matkaa täytyi jatkaa kohti Kainuuta ja Kuhmoa jossa kohteena oli Kuhmo-talo, talo kauniilla paikalla järven tuntumassa. Meitä odotti juhlavasti ruusujen kera katettu ruokapöytä ystävällisine emäntineen. Ruoan jälkeen istahdimme salissa, jossa saimme kuulla talon historiaa, ostettuinen tuolipaikkoineen sekä talon käyttöä. Kuhmon jälkeen suuntasimme kohti Pudasjärveä ajomatkalla tarkistettiin vielä kuka oli paluumatkalla havannoinut oman nimensä alkukirjaimella alkavia asioita ja esineitä eniten, voittajat palkittiin asianmukaisin seremonioin. Autossa suunniteltiin seuraavaa retkeä Kivitippuun, joka on kylpylä Lappajärvellä, aika sinne on varattu ensi vuonna. Loma kuuluu ns. tuettuihin lomiin. Tervetuloa mukaan uudet ja entiset retkeläiset! Terveisin, Ritva Ronkainen 18\n19 Kaksikymmentä vuotta sitten. Mitä siitä ajattelen tänä päivänä Kenenkään ihmisen elämä ei ole pelkkää tasamaata, vaan matkan varrelle mahtuu niin myötä- kuin myöskin vastamäkiä. Olen joskus ajatellut yrittää tehdä listaa eletyn elämäni kirkkaimmista tähtihetkistä, mutta sen listan tekemisen aika ei tunnu vielä olevan ajankohtainen. Yksi lokakuinen lauantaiaamu hirvikodalla sai minut miettimään syntyjä syviä, eli palautti mieleeni muistoja kahden vuosikymmenen takaa. Kävi nimittäin näin: Oli lauantaiaamu, lokakuun kuudes päivä. Istuimme hirvikodalla ja nokipannu oli höystetty ja laarattu kun jahtivouti saapui paikalle. Kun kuuli, että kahvi on keitetty, sanoi että eiku kahaville, ja on täällä taas tätä juustovahi. Nosti samalla kannellisessa muovitonkassa hiiriltä piilossa olleen korppupussin pöydälle. Sanoin siihen, että oishan se juustokahvin paikka, kun sattuu olemaan minun kakskymmenvuotispäiväkin. Pojat kovasti ihmettelemään, että kuin se nyt vasta kakskymmenvuotispäivä. Selitin, että juuri tänään on tasan kaksikymmentä vuotta siitä, kun olin OYKS:ssa leikkaussalissa, sydän pysäytettynä, rintalasta halkisahattuna ja auki levitettynä, niin kuin virsikirja. No, leikki leikkinä, vakavasta asiastahan tässä on kysymys. Pojat tietysti kovasti ihmettelivät että voiko siitä olla jo niin kauan, ja paljonhan sinä saitkin jatkoaikaa elämällesi. Hirvipassissa istuessa on aikaa antaa ajatuksen harhailla niin olevissa kuin tulevissakin, mutta tuo aamullinen keskustelumme sai minut pitkin päivää mietiskelemään menneitä, jo vuosikymmeniä sitten elettyjä elämänvaiheita. Mieleen nousivat muistot vuoden 1985 itsenäisyyspäivän aamusta Kanta-Hämeen keskussairaalan tehoosastolta. Edellisenä yönä minut otettiin Hämeenlinnan rautatieaseman asemalaiturilla odottavaan sairasautoon ja tuotiin keskussairaalan päivystyspolille ja sieltä teholle. Itsenäisyyspäivän aamuna osastonlääkäri Hirvioja tuli kertomaan, että taisi se sittenkin olla vakavampi juttu, kuin me yöllä otaksuimme. Oletimme, että mies on vaan reissussa sen verran rähjääntynyt, että on levon tarpeessa ja parin, kolmen päivän jälkeen on taas valmis lähtemään junaan. Verikokeiden tulokset osoittavat, että kysymys on sydäninfarktista ja se vaatii kolmen tai neljän päivän hoidon teholla ja sitten ainakin viikon sisätautiosastolla. Masensi masensi aivan tavattomasti! Ajattelin, että siinä se nyt oli minun elämänkaareni, ikää vasta 51 vuotta ja jo toinen infarkti ja nyt tuntuu olevan paljon vakavampi, kuin edellisellä kerralla. Entäpä, jos vielä iskee kolmannen. Kestänkö enää sitä hengissä? Ja vaikkei sitä kolmatta tulisikaan, mitä elämä on, kun ei enää mitään pysty tekemään. Mistä kaikesta joudunkaan nyt luopumaan? Kymmenen vuorokauden sairaalassaolon jälkeen minut kotiutettiin ja oleskelin kotona ja tein vain aivan pieniä ulkoilulenkkejä. Jouluaattona kävin ranta-aitan luota pienen kuusen ja toin sen sisälle. Sitäkään ei olisi pitänyt tehdä. Rintaan tuli taas puristava kipu ja jouduin joulun pyhänä menemään polille ja jouduin taas viikoksi osastolle. Oman paikkakunnan lääkäreiltä en saanut lähetettä OYKS:siin. Lähetteen sain yksityislääkäriltä Tutkosta. Pääsin kardiologiselle osastolle polkemaan rasituskoetta. Koe keskeytettiin toteamukseen, että selvää vajausta sydänlihaksen hapensaannissa on. Minut laitettiin varjoainetutkimusjonoon. Jonotusta kesti melkein kaksi vuotta. Kun pääsin vihdoin varjoainekuvaukseen, tutkimuksen tehnyt kardiologi Juhani Airaksinen totesi, että tarvetta ohitusleikkaukseen on ja se pitäisi päästä tekemään mahdollisimman pian. Minut kotiutetaan vielä, mutta viikon sisällä tulee kutsu leikkaukseen. Meni vielä kuukausi, ennen kuin sain kutsun, ja se oli elämäni pisin kuukausi. No, valkenihan se vihdoin sekin aamu, kun Urpo haki minut kotoa aamu-nevakivelle. Oli lokakuun 1. päivä vuonna Muutamat päivät menivät vielä kokeita ja tarkentavia tutkimuksia tehden ja varsinainen leikkauspäivä oli tiistai, kuudes päivä lokakuuta. Ensimmäinen muistikuva minulla itselläni on leikkauspäivää seuraavalta aamulta, kun heräsin teholla ja hoitaja kysyi, että kokeiltaisko jo ilman hengityskonetta hengittämistä. Eihän se ensi yrittämällä onnistunut ja hengityskoneen letku laitettiin takaisin kurkkuun. 19\n20 Pienen valmentautumisen jälkeen hengitys alkoi onnistua ilmankin koneen avustusta ja voin jo puhuakin, kun letku oli poistettu. Oli yksi elämäni suurista tähtihetkistä herätä tietoisuuteen, että vaikea leikkaus on nyt takana ja minulle on annettu mahdollisuus elää vielä lähes normaalia täysipainoista elämää. Sekään ei masentanut, vaikka lääkärikierrolla mukana ollut minut leikannut tohtori Pokela sanoi, ettei kaikkea pystytty tekemään, mitä olisi pitänyt tehdä, koska sydämen takaseinämässä olevat valtimosuonet olivat niin ohuita, ettei niihin siirrännäissuonia voitu ommella. Toivotaan, että nyt tehdyllä leikkauksella pärjäisit joitakin vuosia. Viimeistään viiden vuoden päästä joudutaan joko pallolaajennuksella tai uudella ohitusleikkauksella taas asioita korjailemaan. Sydämen takaseinämässä on laaja-alainen arpikudosalue, joka tulee aiheuttamaan sydämen vajaatoimintaa. Kun Liisa-Maria tuli käymään teholla, en liikutukseltani voinut paljon puhua. Kyynelten läpi hymyilin onnellisen ihmisen hymyä, ja päätin olla kiitollinen jokaisesta hetkestä, joka vielä ylhäältä Taivaan Isältä annetaan vielä yhteistä taivalta. Nyt, lokakuun alussa, kun näistä tapahtumista on kulunut tasan kaksikymmentä vuotta, pysähdyin miettimään asioita, niin menneitä, kuin nykyisiäkin. Ensinnäkin, ajatus elämäni jatkoajasta oman ajatusmaailmani vastainen käsitys. Uskon vakaasti, että meidän jokaisen kuolinpäivä on Luojallamme tiedossa jo meidän syntymästämme asti. Se taito ja viisaus, jolla nykyinen lääketiede ja lääkärit pystyvät todella jatkamaan ihmisen elämää ja parantamaan elämisen laatua, on sekin taito Jumalalta saatua lahjaa ja on ennalta Luojamme tiedossa oleva asia. Toinen asia, jota olen paljon miettinyt, on ihmisen oma vastuu omasta terveydestään. Vaikka me sanommekin, että ihmisen terveys on kokonaan Luojan käsissä - ja niinhän se tietysti onkin, niin pakostakin mieleeni tulee ajatus, että kyllä Luoja on asettanut ihmiselle itselleen myöskin vastuun omasta kehostaan ja terveydestään. Voisimmepa sanoa leikillisesti, että terveyteemme sisältyy myöskin omavastuu. Nyt sanon, että älkää tehkö niin kuin minä teen, vaan tehkää niin kuin minä neuvon. Meillä Pudasjärven terveyskeskuksessa oli aikoinaan lääkäri, joka syyllisti potilaitaan sanomalla, että kaikki sairaudet, joita hänelle menimme valittamaan, olivat meidän itsemme aiheuttamia. Vaikka en kaikkia hänen sanomisiaan ja tekemisiään hyväksykään, piilee tuossa yllä olevassa pieni totuuden siemen. Tänä päivänä puhutaan paljon elintapasairauksista. Sydänsairauksissa on usein kysymys monen riskitekijän summasta. Geeneissä olevaa perimää me emme voi itse valita. On kuitenkin useita tekijöitä, joihin voimme, jos vain haluamme ja ymmärrämme, itse vaikuttaa. Ihan ensimmäisenä kannattaa mainita ravinto, eli mitä suuhumme pistämme. Jo reilut kaksikymmentä vuotta sitten henkilääkärini sai minut vieroitettua kovista eläinrasvoista, kananmunista, makkaroista (mitä nyt hirvimetsällä täytyy vähän lipsua makkaran suhteen), liiasta suolan käytöstä ja tarpeettomasta makean syönnistä. Toinen tekijä on liikunta. Monet työelämässä olevat joutuvat leipänsä eteen liikkumaan liiankin kanssa. Silti ei kannattaisi unohtaa rentouttavaa luonnossa liikkumista vapaa-aikanakaan. Meille Liisa-Marian kanssa luonnossa liikkumisesta on tullut elämäntapa. Monen mielestä suorastaan palvonnan kohde. Myöskin riittävä lepo työn ja harrastusten vastapainona on välttämätön. Moni ei tule ajatelleeksikaan, kuinka tärkeässä roolissa on hyvä vakituinen potilas lääkärisuhde. Itselläni on jo kahdenkymmenenviiden vuoden kokemukset tällaisesta. Kyllästyin oman terveyskeskuksen suhtautumistapaan pyrkiessäni silloin aikoinaan sydäntutkimuksiin keskussairaalaan. Kun sitten olin lähdössä Kanta-Hämeen keskussairaalasta, kysyi siellä oleva sisätautiosaston ylilääkäri Arto Karhunen, missä aion käydä kontrollissa, kun kotiudun Pudasjärvelle. Sanoin, että olen käynyt jo muutamia kertoja nuoren, vasta väitelleen sisätautierikoislääkärin luona Oulussa, taidan hakeutua sinne jatkossakin. Hän sanoi, että mene ihmeessä sinne. Terveyskeskuksessa joudut menemään 20


Kattava katsaus tuoreeseen Sailfish OS 2.0-käyttöjärjestelmään - SuomiMobiili\nHome›Jolla›Kattava katsaus tuoreeseen Sailfish OS 2.0-käyttöjärjestelmään\nJolla esitteli alun perin uutta Sailfish OS 2.0 –käyttöjärjestelmäänsä jo viime vuoden puolella Slush-tapahtumassa. Jolla esitteli myös silloin uuden tablet-laitteensa, jonka myynti on juuri alkamassa. Jolla on nyt myös aloittanut päivittämään uutta Sailfish OS 2.0 -käyttöjärjestelmää ensimmäiselle Jolla puhelimelleen. Tässä artikkelissa käymme läpi kattavasti uuden käyttöjärjestelmän tuomat uudistukset, parannukset sekä uudet ominaisuudet. Näin alkajaisiksi haluan kertoa, että me täällä SuomiMobiilissa olemme jo päässeet tutustumaan uuteen käyttöjärjestelmään jo ennen kuin varhaisjakelu alkoi, joten suurin osa ulkoisista parannuksista on tullut esille.\nLukitusnäyttö on saanut Sailfish OS 2.0:n myötä tuntuvan muutoksen. Avattaessa puhelimen ilmestyy näyttöön kellonaika, päivämäärä sekä kuukausi. Vetämällä näytöstä alaspäin tulee esille vetovalikko, johon saa asetuksista päätettyä kolme (3) suosikkisovellusta, joihin pääsee suoraan lukitusnäytöltä helposti. Lukitusnäytöllä näkyy myös luonnollisesti akunvaraus sekä käytettävät yhteydet.\nLukitusnäytöstä pääsee nyt pois sipaisemalla laitteen vasemmalta tai oikealta reunalta keskelle päin, jolloin päästään antamaan suojakoodi, mutta jollei suojakoodia ole asetettu, niin pääsee suoraan puhelimen ”aloitusnäkymään”, jossa näkyvät kaikki avoinna olevat sovellukset. Lukitusnäytössä näkyy myös saapuneet ilmoitukset, joihin pääsee pyyhkäisemällä näytön vasemmasta reunasta keskelle päin, mutta jollei ilmoituksia ole, niin myös tällä eleellä päästään aloitusnäyttöön.\nLukitusnäytön erikoisuuksiin kuuluu nyt myös media-sovelluksen tuki, eli lukitusnäytössä voi nyt vaihtaa soivaa kappaletta helposti ilman puhelimen lukituksen avaamista.\nAloitusnäyttökin on saanut muutamia muutoksia. Nyt lukituksen avatessa näyttö on aivan tyhjä. Tässä näytössä näkyy kellonaika, käytettävät yhteydet sekä akunvaraus. Samalla näytön alareunassa näkyy pieni vaalea viiva, joka osoittaa, että sieltä pyyhkäisemällä tulee esille sovellusvalikko.\nTässä tilassa, kun aloitusnäyttö on tyhjä, niin näpäyttämällä kerran näyttöä tulee esille ”suosikkisovellukset”, joita on mahdollista asettaa yhteensä neljä. Nämä sovellukset ovat sovellusvalikon neljä ensimmäistä sovellusta, jotka tulevat esille.\nAloitusnäytössä näkyy myös tuttuun tapaan kaikki avoinna olevat sovellukset ja näiden sovellusten kannet. Sovelluksia voi nyt olla reilusti edemmän kuin ennen, sillä ennen sovelluksia sai olla vain yhdeksän kappaletta näkyvissä aloitusnäytöllä, mutta nyt sitä ei ole rajoitettu, sillä auki voi olla jopa yli 20 sovellusta yhtäaikaisesti.\nAloitusnäytössä voi nyt myös vaihdella sovelluskansien paikkoja. Pitämällä sormea näytöllä hetken tulee esille asetukset, josta voi sulkea avoimet sovellukset joko yksittäin ruksista tai kaikki kerralla vetovalikosta. Tässä tilassa voi nyt myös siirrellä kansien paikkoja.\nMyös ilmoituskeskus on saanut mukavia uudistuksia. Nyt ilmoituskeskus ei enää aukea pyyhkäisemällä näytön alareunasta ylöspäin, vaan tähän päästään aloitusnäytössä pyyhkäisemällä näytön vasemmasta tai oikeasta reunasta keskelle päin. Ilmoitusvalikkoon pääsee myös aiemmin kerrotusti lukitusnäytöstä sipaisemalla näytön vasemmasta reunasta keskelle päin, jos ilmoituksia on saatavilla.\nIlmoituskeskus on nyt uudistettu täysin. Tämä näkymä siis nimensä mukaisesti kokoaa yhteen eri sovelluksien ilmoituksia. Valitettavasti puhelimella ilmoituskeskuksessa ei ole pikavalintoja, joita on Jollan tablet-laitteessa. Esimerkiksi ”ota selfie”, ”missä minä olen” ja ”etsi netistä” pikavalinnat loistavat poissaolollaan puhelimille suunnatussa Sailfish OS 2.0 –käyttöjärjestelmässä, mutta tabletilta ne löytyvät. Ilmoituskeskuksesta löytyy myös paikallinen päivän sää ja säätä painamalla saa näkyviin viiden päivän sääennusteen.\nSailfish OS 2.0 ei juuri tuo mitään uutta sovellusvalikkoon. Sovellukset on järjestelty jälleen asennusjärjestykseen. Valikko tukee myös aiemmista Sailfish-versioista tutuksi tulleita kansioita, joiden avulla sovelluksia voidaan järjestellä yhden kuvakkeen alle.\nPitämällä sormea hetken pohjassa sovellusvalikossa ilmestyy sovellusten kohdalle ruksit, joista nämä voidaan poistaa. Tässä tilassa voidaan myös siirtää sovelluksia paikasta toiseen tai tehdä kansioita vetämällä toinen sovellus toisen päälle.\nSovellusvalikko on saanut vain yhden parannuksen, joka on, että se tulee nyt aina esille oletusarvoisesti vetämällä näytön alareunasta ylöspäin. Tämä tapahtuu siis aina sovelluksesta, suunnasta tai paikasta riippumatta.\nTunnelmat ovat saaneet myös suuria muutoksia. Ennen tunnelmat olivat pitkulaisia, mutta Sailfish OS 2.0:n myötä tunnelmat ovat nyt neliön muotoisia. Tämä on mielestäni hyvä muutos, sillä nyt saa itseottamasta kuvasta helpommin näkyville kuvassa olevan kohteen. Tämä tunnelmien kokomuutos johtuu siitä, että sovellusvalikko ei enää käytä kuvaa taustanaan, vaan se on kokonaan musta ja toinen syy on, että puhelimen aloitusnäkymä on nyt karusellin muotoinen, niin kuin Android-käyttöjärjestelmässä.\nTunnelmia voi luoda itse omista kuvistaan Galleria-sovelluksen avulla menemällä vain haluttuun kuvaan, valitsemalla ”Muokkaa” ja sen jälkeen ”Rajaa” ja kuva suhteeksi täytyy valita ”Tunnelma”. Tämän jälkeen muokattu kuva tulee Gallerian ensimmäiseksi kuvaksi, josta se on helppo löytää. Nyt vain enää tarvitsee valita vetovalikosta ”Luo tunnelma” sekä asettamalla tunnelmalle asetukset.\nTunnelmat löytyvät nyt vetämällä näytön yläreunasta alaspäin. Tällöin tulee valikko, josta löytyy kaikki sinne valitut tunnelmat. Samaisesta valikosta voi nyt myös sammuttaa laitteen näytön.\nMyöskään asetukset eivät ole saaneet suuria muutoksia, vain uusia asetuksia on tullut muutamia. Myös asetusten ideologia on pysynyt samana. Asetusten aloitussivulla on neljä pikavalintaa sekä kirkkauden säätö mahdollisuus. Myös tässä tilassa voi säätää äänenvoimakkuutta. Aloitussivulta pääsee myös järjestelmäasetuksiin, josta löytyy reilusti enemmän asetuksia. Tässä näkymässä voi myös muokata sovellusten asetuksia sekä lisätä tilejä puhelimeen.\nJolla ei ole valitettavasti tässä Sailfish OS 2.0-versiossa parannellut juurikaan puhelimen alkuperäisiä sovelluksia. Sovellukset ovat omaan silmääni todella karkeita eikä mitenkään siroja ulkonäöltään, joten parannettavaa tässä kohtaa olisi reilusti.\nParhaimmat uudistukset ovat ilmiselvästi tehty käyttöliittymään. Siinä missä ensimmäisen sukupolven Sailfish OS oli monimutkainen ja kankea, niin nyt Sailfish OS 2.0 kohdalla parannukset ovat huomattavia. Käyttöjärjestelmä ottaa suuria askelia sulavuudessa, joka on aina vain parempaan päin.\nKoen myös uuden ilmoituskeskuksen yhdeksi käyttöjärjestelmän parhaimmista uudistuksista. Ilmoituskeskus on nyt helposti vain yhden pyyhkäisyn ulottuvissa, eikä juuri tarvitse miettiä, mistä sen löytäisi.\nKolmanneksi tärkeäksi uudistukseksi koin sen, että sovellusvalikon saa nyt näkyviin helpommin kuin muissa markkinoilla olevissa käyttöjärjestelmissä. Tässäkin voisi käyttää ilmaisua, että ”vain yhden pyyhkäisyn päässä”. Sovellusvalikko tulee siis pyyhkäisemällä näytön alareunasta ylöspäin. Ei ole näin ollen väliä, että käytätkö puhelinta vaakatasossa, sillä tässä tilanteessa sovellusvalikko tulee esille vaakatasoisena, joka edistää sitä, että pääsee avaamaan mahdollisimman nopeasti uuden sovelluksen.\nSen voin sanoa, että ei ole käyttöjärjestelmää, josta ei löydy enää yhtään paranneltavaa, eikä Sailfish OS 2.0 tee tässäkään poikkeusta. Tässä käyttöjärjestelmäversiossa Jolla on päässyt eroon Sailfishiä vaivanneista ”lastentaudeista”, joka on suuri parannus. Jolla yritti näitä ongelmia korjata jo alkuperäisessä Sailfishissä monia kertoja, jolloin näitä vain tuli lisää aina yhden korjatessaan. Sailfish 2.0 alkaa olla jo niin hiottu, että se olisi periaatteessa jo valmis massamarkkinoille. Tätä tulee vielä tänä vuonna edistämään ensimmäinen Sailfish OS 2.0 -älypuhelin jota Jolla ei itse suunnittele, vaan intialainen Intex.\nMuutamia tiettyjä ongelmia kuitenkin huomasin käyttöjärjestelmää käytettäessä. Muun muassa kameraa ei saa nopeasti auki, jos puhelimeen on asetettu suojakoodi. Tämä olisi kiva saada kuntoon, sillä suojakoodia asettaessa kuvaustilanne on jo mennyt yleensä ohi.\nSailfishiä alusta saakka vaivannut päivitysten katoaminen puhelinta alustaessa tuntuu vaivaavan vielä tässäkin versiossa. Olisikin mukavaa, jos puhelinta ei tarvitsisi jokaisen alustuskerran jälkeen päivittää montaa kertaa.\nKolmas ongelma on edelleenkin Android-sovellusten toimivuus. Vaikka käyttöjärjestelmän pitäisi pyörittää erinomaisesti 95% Android-sovelluksista, niin kuitenkin suurin osa sovelluksista hidastelee sekä kaatuilee usein. Suurin ongelma tässä kuitenkin saattaa olla Jolla-puhelimen huono suorituskyky sekä vähäinen RAM-muisti.\nSailfish OS 2.0 on suuri parannus käyttöjärjestelmään. Käyttöjärjestelmä hypähtää hetkessä uudelle tasolle, joten vihdoin Sailfish OS alkaa olla lähellä massamarkkinoita. Ainoaksi suureksi ongelmaksi käyttöjärjestelmässä jää ainoastaan natiivisovellusten puute. Tätä ongelmaa kuitenkin ratkomassa on alusta asti ollut Android-sovellusten tuki.\nSailfish OS 2.0 tarvitsee kuitenkin ympärilleen uusia puhelimia, sillä käyttöjärjestelmä ei ole juuri mitään ilman sille suunniteltuja laitteita. Jolla on tuomassa kuluttajien saataville myös oman Jolla Tablet-laitteen, joka tulee luonnollisesti käyttämään Sailfish OS 2.0-käyttöjärjestelmää. Kuitenkin henkilökohtaisesti koen, että tästä puuttuu vielä uusi puhelin, sillä alkuperäinen Jolla-puhelin alkaa olemaan jo teknillisesti heikolla tasolla, eikä puhelimen puhti enää riitä pyörittämään täydellisesti uutta versiota.\nSakari 24 syyskuun, 2015 t 20:31 Vastaa\nPerhana, selaimen sivua ei voi enään päivittää kansinäytöstä. Näkyy vain pelkkä +\nMarko Suominen 10 marraskuun, 2015 t 07:25 Vastaa\nIlmoituskeskuksessa on samat ominaisuudet kuin tabletissa viimeisen Saimaa päivityksen jälkeen .


Ministeri Haavisto sai tylyt ohjeet: Vältä ay-väkeä | Yle Uutiset | yle.fi\nMinisteri Haavisto sai tylyt ohjeet: Vältä ay-väkeä\nValtion omistajaohjauksesta vastaava kehitysministeri Pekka Haavisto (vihr.) kertoo saaneensa vuosi sitten osaston virkamiehiltä selkeät toimintaohjeet pestilleen. Hänen mukaansa virkamiehet neuvoivat uutta ministeriä välttämään ammattiyhdistysliikkeen tapaamista turhanpäiten.\n26.9.2014 klo 07.12päivitetty 26.9.2014 klo 07.20\nPekka Haavisto.Kristiina Lehto / Lehtikuva\nPekka Haaviston vuoden kestänyt ministerin virka päättyy tänään perjantaina. Kehitysministerinä hän on vastannut myös valtion omistajaohjauksesta. Virkaa on pidetty eräänlaisena Musta Pekka -korttina eli vaikeimpana tehtävänä hallituksessa.\n– Aloittaessani sain ohjeen virkamiespuolelta, että älä vaan tapaa ammattiyhdistyliikettä ja katso vaan, mitä jää sinne viivan alle.\nHaavisto huomauttaa Yle Uutisten haastattelussa, ettei se ole hänen mielestään riittävä ohje ministerille.\n– Tapasinkin ammattiyhdistysväkeä alusta asti. Tapasin kaikkia osapuolia kuten myös työntekijöitä.\nOmistajaministerin tehtävät jättävä Pekka Haavisto patistaa hallitusta valitsemaan tulevaisuuden avainyhtiöt. Painopisteiksi valittuihin yhtiöihin tulisi panostaa kunnolla uusien työpaikkojen luomiseksi.\n– Täytyy katsoa, mitkä ovat strategisesti tärkeitä yhtiöitä. Niitä, joita tarvitaan uusien työpaikkojen syntymiseen.\nHaavisto myöntää, että Talvivaaran suhteen valtio on ollut sinisilmäinen.\n– Ehkä valtio oli sinisilmäinen siinä, että on uskonut, että kaivostoiminnan prosessit on hallussa ja että osaaminen on hallussa. Sitten kun alkoi näkyä, että ympäristöongelmat kasvoivat yli äyräiden, voidaan kysyä reagoitiinko tarpeeksi nopeasti.\nPekka Haavisto huomauttaa, että valtio voi saada omistajana aikaiseksi paljon uutta ja hyvää. Merikaapelin ja kaasuverkon kehittäminen ovat tällaisia asioita. Nyt on valintojen paikka.\n– Kyse on työpaikoista ja verotuloista. Samoin ympäristöstä ja aluepolitiikasta. Ministerin täytyy katsoa kokonaisuutta, Haavisto sanoo.\ntalousPekka HaavistoVihreä liittoKehitysministeriomistajaohjausvirkamiehetMinisterit, ministeriöt ja valtioneuvostojulkiset viratPalkansaajajärjestöt ja ammattiliitotsuomalaiset poliitikot


Myyntipäällikkö, LVI - Kuopio, Dahl Suomi\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1231028\nMyyntipäällikkö, LVI - Kuopio\nPystyäksemme palvelemaan asiakkaitamme sillä laadulla ja ammattitaidolla, jonka olemme luvanneet, etsimme Kuopion yksikköömme uutta tärkeää avainhenkilöä jatkamaan kokeneen kollegan työtä!\nEtsimme aktiivista sekä myynnillistä tyyppiä, joka osaa myös toimia vaativana sekä rentona esimiehenä. Toivomme, että sinulla on alaamme liittyvää kokemusta ja olet myös vahvasti myyntihenkinen, vaikka et omaisikaan aikaisempaa kokemusta myyntityöstä. Arvostamme kaikkea koulutusta, mutta tärkeämpää on persoonasi sekä kokemuksesi. Korostamme, että alan kokemus on vahva etu, mutta ei välttämätöntä. Kykysi liikkua aktiivisesti alueesi asiakkuuksissa on välttämätöntä. Esimiehesi on Kuopiossa oleva aluepäällikkömme.\nToimit Kuopion myyntitiimiemme (kenttämyynti ja noutomyynti) esimiehenä ja vastaat alueesi yritysmyynnistä. Tiimiisi koostuu alan ammattilaista, joilla on jo vahvat suhteet alan toimijoihin. Edeltäjäsi päättää pitkän uransa yrityksessämme ja jättää hoitoosi hyvän asiakaskentän, joka sinun pitää ottaa haltuun ja edelleen kehittää. Verkostoidut alueesi toimialayrityksiin ja kerrot palvelukonseptistamme, palveluistamme sekä tuotteistamme. Aktiivinen ja asiantunteva työskentely asiakaskentässä auttaa sinua ja tiimiäsi saavuttamaan teille asetetut tavoitteet. Esimiehesi on Kuopiossa oleva aluepäällikkömme.\nTehtävän, jossa riittää haasteita. Mahdollisuuksia, joista voit vain uneksia, mutta jotka toteutat omalla aktiivisuudellasi sekä myynti- ja esimiestaidoillasi. Palkitsemme sinua hyvällä kiinteällä kuukausipalkalla, sekä onnistumisiisi sidotuilla bonuksilla.


Meillä kotona: katsotuimmat videot vuonna 2016 | Meillä kotona\nVuoden 2016 katsotuimmissa videoissa touhuttiin puutarhassa, tuunailtiin ja käytiin kurkkaamassa vastaremontoidun kodin keittiöön. Katso, miltä näyttää suosituimpien videoiden top 5!\n5. Mustaherukan leikkaus\nKevät on oivallinen aika leikata marjapensaat. Videolla asiantuntijamme Lotta Lindholm neuvoo, miten mustaherukkapensas leikataan oikeaoppisesti.\n4. Osa 30: Uusi keittiö\nTea-Mariia Pyykönen on televisiostakin tuttu sisustussuunnittelija, jonka omaa remonttiprojektia päästiin seuraamaan 40 osan ajan Koti-TV:ssä. Tea-Mariian kodin 30. osa vie katsojan kurkistamaan uuden asunnon vastaremontoituun keittiöön.\n3. Pihasyreenin harvennusleikkaus\nPihasyreeni kannattaa leikata harventaen kevään tullen. Asiantuntijamme Lotta Lindholm opastaa leikkaamaan syreenin oikein ja näyttää, millaisia erilaisia välineitä työssä voi hyödyntää.\n2. Tuunaa vessan tai keittiön laatat kolmella tavalla\nTylsät tai ikävän väriset kaakelit piristyvät helposti kotikonstein, kun avuksi ottaa kaakelimaalia ja ohutta, kaunista paperia. Katso Anu Pensolan vinkit, joilla taiteilet persoonalliset ja uniikit laatat kolmella erilaisella tekniikalla.\n1. Kukkasipulien istutus ammattilaisen opeilla\nSyksy on mainio aika istuttaa kukkasipuleita puutarhaan, mutta esimerkiksi osa daalian, begonian ja liljan lajikkeista istutetaan vasta keväällä. Poimi ohjeistamme parhaat vinkit omaan pihaan ja nauti värikkäästä kukkaloistosta!\nKaikki Koti-TV:n puutarhavideot\nTea-Mariian koti – katso muut jaksot