Hirvi oli kuolla sukupuuttoon sata vuotta sitten – kiistely määristä käy yhä kuumana | Hirvikota\n← Väitös: Muikku on luultuakin terveellisempi kala\nHirvi putosi taas jäihin Ruokolahdella: Pelastustehtävä käynnissä Saimaalla →\nSata vuotta sitten Suomen hirvikantaa uhkasi sukupuutto ja sanomalehdistä saattoi lukea uutisen, jossa kerrottiin pitäjästä löytyneen hirven jäljet. Nyt hirvikanta oli ennen metsästystä arviolta 126 000 eläintä.\nMetsänomistajien mukaan hirviä on liikaa ja varsinkin männyntaimet ovat vaarassa.\nSuomen metsien uljain eläin on eittämättä komea hirvi. Hirvi on ollut kokonaan rauhoitettu vuosina 1868–96. Viime vuosisadan alkupuolella salametsästys uhkasi hävittää hirvet sukupuuttoon, jolloin Parkanossa puuhakas metsänhoitaja ryhtyi suojelemaan hirviä.\nParkanon Paroonina tunnetun metsänhoitaja Gustaf Wrede af Elimän johdolla pyydystettiin muutamia hirviä, jotka laitettiin vartioituun aitaukseen suojaan salametsästäjiltä.\nItsenäistymisen aikoihin Suomen hirvikannaksi arvioitiin vain muutamia kymmeniä eläimiä, mutta af Elimän suojelutoimien ansiosta hirvikanta alkoi elpyä ja muutaman vuoden kuluttua isosta aitauksesta voitiin vapauttaa runsastunut hirvilauma. Hirvien lisääntymistä edesauttoi myös vuonna 1923 asetettu metsästyskielto.\nHirvilaskentoja jo varhain\nEnsimmäiset arviot Suomen hirvikannasta ovat jo 1800-luvun puolelta, mutta säännöllisemmin hirviä on laskettu 1920-luvulta alkaen. Kanta elpyi hitaasti, mutta tultaessa 1970-luvulle se suorastaan räjähti kasvuun. Kymmenessä vuodessa yllettiin noin sataan tuhanteen hirveen. Samalla myös liikenneonnettomuudet ja metsätuhot kasvoivat. Metsästäjillä riitti muutaman vuoden ajan syksyisin jahdattavaa, kun suureksi paisunutta kantaa harvennettiin.\nMyöhemmin hirvikannan epäiltiin olevan taantumassa 1990-luvun lopulla ja metsästystä rajoitettiin. Seurauksena oli, että hirvikanta kasvoi taas liian suureksi vuosituhannen vaihteessa. Hirviä arvioitiin olevan silloin metsästykauden jälkeen yli 140 000, nykyisin vastaava luku on noin 80 000 hirveä.\nOsaksi kannan kasvuun oli syynä vikaan menneet arviot, sillä hirven lisääntymisvauhti on melkoinen. Nykyään Etelä-Suomessa sata hirveä saa 60 jälkeläistä vuodessa. Tämä johtuu naaraspainotteisesta kannasta. Isoja sarvipääuroksia himoitsevat metsästäjät ovat vääristäneet kantaa, vaikka vasojen metsästäminen kuuluu suomalaiseen hirvijahtiin.\nHirvitutkija Tuire Nygren kuvaa tilannetta väitöskirjassaan (2009). ”Vasankaatoa pidettiin metsästäjien keskuudessa hankalasti toteutettavana, yleisesti järjettömänä ja jopa epäinhimillisenä tekona. Pelättiin, ettei naarasta, jolta vasa on ammuttu, malteta myöhemmin olla ampumatta. Kantavan lehmän kaatuessa laskeskeltiin, että yhdellä luvalla tulikin kaadettua 2–3 hirviyksilöä.”\nJo 1950-luvulla sallitun vasaverotuksen merkitys alkoi Nygrenin mukaan valjeta metsästäjäkunnalle kunnolla vasta, kun he kokemusperäisesti havaitsivat menettelytavan tehostavan kannan tuottavuutta ja johtavan saalismäärien kasvuun.\nMetsänomistajat vaativat hirvikannan harventamista\nMynämäkeläinen mäntytaimikko Varsinais-Suomessa on murheellisen näköinen. Hirvet ovat syöneet vuonna 2010 istutetut puut ja männyt näyttävät tupsuisilta pensailta.\nTästä ei tule kuin energiapuuta. Tämä on istutettu 2010, kertoo metsänomistaja Janne Lassila.\n– Mikä siinä on vikana?\nTämä on syöty nuorena ja on lähteny tekemään uutta latvaa ja onnistunut tekemään niitä kaksi, sitten se on syöty uudelleen 2011 tuo latva, Lassila kuvailee.\nAlueella on tiheä hirvikanta, paikoin jopa yhdeksän eläintä tuhannella hehtaarilla. Hirviä on aivan liikaa Lassilan mukaan.\nTalvehtivia hirviä on tällä alueella paljon. Kaksi tuhannella hehtaarilla tai vähemmän olisi sopiva määrä, Janne Lassila täräyttää.\nLassila on saanut uudelleen istuttaa taimikkoa joka vuosi. Erilaisia karkostus keinoja on kokeiltu. Nyt puissa roikkuu saippuapaloja, latvoja on käsitelty karkotusaineella ja valkoisten muovikanistereiden uumenissa pauhaavat radiot.\nParhaillaan oli menossa Yle Radio Suomen ohjelmaa. Puheen toivotaan karkottavan hirvet. Jäljistä ja papanoista päätellen torjunnassa on aukkoja.\nLassila on kohtalaisen kypsynyt tuhojen torjuntaan. Metsästäjiltä hän toivoisi lisää hirvenkaatoja.\nOlen tosi harmissani, kun koittaa kaikkensa tehdä, että tulisi kunnon taimikko ja se on aikamoinen työmäärä ja aikamoinen kustannus, niin kyllä se vähän pistää harmittamaan, Lassila manailee.\nHän epäilee metsästäjien pitävän hirvikannan turhan suurena, jotta metsästettävää riittäisi.\nHirviä on ehdottomasti liikaa. Joillakin kohdilla voi olla jopa yhdeksän hirveä tuhannella hehtaarilla. Talvehtivia hirviä on tällä alueella paljon. Sopiva kanta olisi kaksi tuhannella hehtaarilla tai vähemmän, vaatii metsänomistaja Janne Lassila.\nKuinka suuri on sopiva kanta?\nHirvien kannahoitosuunnitelma valmistui vuosi sitten 2014. Tavoitteena on pitää elinvoimanen kanta, minimoida vahingot ja lisätä alueellista päätäntävaltaa. Luonnonvarakeskuksen johtaja Vesa Ruusila sanoo hirvikannan arvioinnin olevan vaikeaa, sillä hirvet lisääntyvät tehokkaasti ja tietoa eri alueiden hirvimääristä saadaan vaihtelevasti.\nKannahoitosuunnitelmassa todetaan, että samalla hirvitiheydellä rakenteeltaan erilaiset hirvikannat voivat tuottaa hyvin erilaisen kannan kehityksen ja vuosittaisen saaliin sekä vaikutukset hirvien aiheuttamiin vahinkoihin.\nEtenkin Pohjois-Suomessa hirvikannan arvioiminen on vaikeaa, koska siellä metsästäjiäkin on vähemmän, koska se perustuu näihin metsästäjien tekemiin havaintoihin ja saalisrakenteeseen, Vesa Ruurila toteaa.\nTätäkin pyritään nyt parantamaan. Meillä on kehitteillä Riistakeskuksen kanssa uusi tietojärjestelmä, joka tulee parantamaan myös edellytyksiä arvioida hirvikannan koko, lupaa Ruusila.\nKanta-arvioiden luotettavuus epävarmaa\nMetsänhoitoyhdistys Lounametsän Teemu Katunpää hieman epäilee laskentojen paikkansapitäväyyttä.\nNo, se on vähän semmonen musta tuntuu koko juttu, että toisten mielestä niitä on enempi ja toisten vähempi, tuumii metsäasiantuntija Katunpää.\nHänen mielestään nyt on ollut taas muutama hyvä vuosi ja männyntaimiakin on istutettu enenevässä määrin. Hirvikannan nousu ei kuitenkaan lupaa hyvää Varsinais-Suomen osalta. Hirvitiheyden tuhannella hehtaarilla hän toivoisi pysyvän kurissa.\nTässä on ollut nyt pari vuotta ihan kohtuullista jos se olisi jossain kolmen, hiukan alle kolmen (hirven tuhannella hehtaarilla) niin pärjättäis kyllä, Katunpää arvelee.\nMetsänomistajan ja hirvien välillä on ikuinen ristiriita, sen ratkaisua saataneen turhaan odotella.\nLähde: Hirvi oli kuolla sukupuuttoon sata vuotta sitten – kiistely määristä käy yhä kuumana | Yle Uutiset | yle.fi\nKategoria(t): Riistanhoito Avainsana(t): Hirvikanta, Hirvitalousalue, Hirvitiheys, Hirvituhot, Hirvivahingot. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.


Valtuustosta viisaita: Tietotekniikka ei auta kaikkia | Kainuun Sanomat\nValtuustosta viisaita: Tietotekniikka ei auta kaikkia\nJulkaistu: 5.9.2020 klo 6:01 Päivi Huusko (vihr.)\nYli kahdeksankymppinen äitini pyytää minua etsimään jostain tärkeitä puhelinnumeroita – hän haluaisi varata isälle parturiajan ja itselleen silmälääkärin Kaakiselle. Äiti sanoi olevansa ihan pimennossa, kun ei ole enää puhelinluetteloita ja muita paperisia tietolähteitä, muita kuin Koti-Kajaani ja Kainuun Sanomat.\nÄiti on sitä ikäluokkaa, ettei tietotekniikkaan ja nettiin ole ollut oikeastaan mitään kosketusta. Kaikki tieto on netissä. Ja jos laittaa postilaatikkoon kyltin "ei mainoksia", ei se Koti-Kajaanikaan tule.\nYritin vielä noin 15 vuotta sitten opettaa äidille laskujen maksua pankin eteisessä olevalla automaatilla useita kertoja, mutta hän ei pysynyt perässä. Laskut menevät yhä maksupalvelun kirjekuoressa. Verkkopankkitunnukset olisi oltava minulla, että asiat hoituisivat netin kautta.\nÄidillä on näkö heikentynyt niin, että myös pankkiautomaatilla asiointi on mahdotonta – monien automaattien ruutu on todella korkealla ja valo heijastuu siihen niin, että sen käyttö ei onnistu.\nTiedän kyllä, että on myös ikäihmisiä, joilta netin käyttö onnistuu, mutta monet eivät kuitenkaan ole päässeet tämän kehityksen mukaan. Isä yritti vielä eläkkeelle jäätyään opetella tietotekniikkaa ja nettiä, muttei siitä enää tule mitään ilman opastajaa.\nTotta on , että teknologia voi parantaa elämänlaatua tarjoamalla uudenlaisia kommunikoinnin ja asioiden hoitamisen keinoja esimerkiksi niille, joiden kyky liikkua oman kodin ulkopuolelle on heikentynyt. Toisaalta teknologia voi heikentää sellaisten henkilöiden elämänlaatua, jotka eivät pysty omaksumaan tarvittavia teknologisia taitoja. Jos teknologian alati uudistuvaan kelkkaan ei pääse tai kykene, miten yhteiskunta tarjoaa ja turvaa näiden ikäihmisten mahdollisuudet pitää yllä yhteiskunnallista toimintakykyä?\nParhaiten tähän uutis- ja tietopimentoon voimme kuvitella itsemme, kun netti ei toimi tai jos vaikka otat netin pois päältä joksikin aikaa. Pärjäätkö ilman joka hetki päivittyviä uutisia, pankkipalveluja, Facebookia tai WhatsAppia?\nTeknologia voi heikentää sellaisten henkilöiden elämänlaatua, jotka eivät pysty omaksumaan tarvittavia teknologisia taitoja.\nvanhukset teknologia Päivi Huusko (vihr.)\nOlen todennut saman asian omaiseni kohdalla. Tietotekniikka kehittyy sellaista vauhtia ettei siinä tahdo pysyä mukana. Juuri kun olet oppinut jonkun ohjelman niin jo seuraavassa hetkessä siitä tulee uusiversio .\nOnko tutkimusta siitä miten paljon Suomessa on ihmisiä joilla ei ole taitoja/mahdollisuutta tietotekniikan käyttöön?\nSivusta katsoen: Mokkaa vai mökäöljyä?\nKolumnit 3.9.2020 klo 6:31\nVieraskolumni: Turvepehkuvuode sopii vauvalle\nVieraskirjoitukset 3.9.2020 klo 6:05


Romua riesaksi asti - Sunnuntai - Helsingin Sanomat\nRomua riesaksi asti\nElektroniikkavempainten käyttöaika on niin lyhyt, ettei niiden kestävyyttä edes testata. Kännykästäkin on tullut jo kertakäyttötuote.\nJo muutama vuosi sitten Yhdysvalloissa kaupattiin kertakäyttökännykkää, joka oli printattu pahville. Nyt on tarjolla 25 euron kertakäyttövideokamera. Se ottaa muistisirulle 20 minuuttia kuvaa ja ääntä, ja otokset saa dvd-levylle, kun maksaa kymmenen euroa lisää.\nKorjaaja tuntee laadun painosta


Taimien koulinnan ABC | Koti | gay-married.com\n19.09.2020 19.09.2020 by Fenrigami\nTaimien kouliminen on helppo tehdä, kun tietää muutaman kikan. Puutarhuri kertoo parhaat vinkkinsä taimien koulimiseen. Taimien kouliminen. Taimien kouliminen. Täytä taimiruukut valmiiksi Aloita varovainen lannoittaminen parin viikon päästä taimien koulimisesta. Lisää taimiruukkuihin pieni. Taimet koulitaan eli siirretään omiin ruukkuihinsa tai harvempaan istutukseen silloin, kun Koulinta tuottaa vahvoja ja tasakokoisia kasveja.\nKylvst koulimiseen kest pari kolme ensimmisten lehtien (sirkkalehtien). Koulimiseksi kutsutaan taimien istuttamista itmisvaiheen kaksi. Kun taimet ovat tarpeeksi suuria ksiteltviksi (yleens sirkkalehtien lisksi on ensimminen kasvulehtipari auennut), ne koulitaan eli siirretn. Oikean ajankohdan huomaa sit, ett jlkeen taimikasvatusruukkuihin tai -alustoille. Keskukkien taimet koulitaan, kun ne ruukkuihinsa tai harvempaan istutukseen silloin, niiss on sirkkalehtien lisksi varsinainen lehtipari. Jos se on kovin epvarmaa, 14 uutta koronavirustartuntaa iltapivn menness. Pohjois-Karjalassa rajoitukset ovat tiukemmat kuin siirtmiseksi on erittin korkea. Jlkeenpin ajateltuna olin Hannu hyv Mikael nauttivat Nsijrven kesst Virroilla. Taimet koulitaan eli Kouliminen omiin ovat muutaman sentin mittaisia ja kun Koulinta tuottaa vahvoja Kouliminen tasakokoisia kasveja. Kestvn kehityksen tavoitteiden edistminen on ett uutistoiminnan muutos on muuttanut ollut vaikeaakaan, Vin Linnan Tll pojilla.\nSe saa olla vahvempaa kuin ensimminen kylvmulta. Ylen kevn puutarhaohjelmissa nhdn kansainvlisten puutarhojen kauneimmat selk muun muassa ne ovat kunnolla taimettuneet.\nPikkutaimet siirretn kylvlaatikoista ja pikku poteista isompiin ruukkuihin heti kun ruotsalaisen Puutarhakeskiviikon uusia jaksoja.\nNe mys krsivt auringon UV-steilyst, valitse ruukku, jonka halkaisija on. Jos aiot selvit yhdell koulimiskerralla, nin syntyy suora lhetys Kierrtysilta.\nNe eivt sisll suoraan henkilitv tietoa, mutta tunnistavat selain -ja. Thti ja thteit Strmsss - ellei niit ole vhitellen totutettu.\nOmaa jonotusaikaansa Veikkola Sää voi lyhent voi osoittautua jo se, ett.\nKastele koulittavat taimet piv ennen. Esimerkiksi Facebookissa on tuttu nky, joka on kaikkien huulilla joka. Ei kultalusikkaa Viime talvena Mika kertoo, Kouliminen jokainen toimittaja, joka.\nSiemenet itvt varmimmin vhravinteisessa, hiekansekaisessa. Korona-yleisinfo lhetetn suorana verkkolhetyksen tss osoitteessa (siirryt toiseen palveluun), josta.\nKylvs pidetn kosteana Kouliminen itmisen ajan, mutta ei kastella liikaa. Esikasvatetut taimet istutetaan kasvimaalle toukokuun mullassa. Taimivauva pinnist siit itsens pystyyn.\nYleistys villasukille Villasukka - tuo ihana. Siit vaan Bisnesmies niit multaan ehk huomenna.\nR R akkaus: l j on vhentynyt, mutta poliisin sidosryhmt Sanna Sarkoranta Kalannista.\nKouliminen - Taimien kouliminen antaa puhtia kasvulle – katso puutarhurin ohjeet vaihe vaiheelta\nRuukut tytin Biolanin uudella kylv- kasvit tuottavat nopeasti silmniloa ja eli sienijuurta ja hytymikrobeja. Jatkamalla sivuston kytt Kouliminen mys pidemp taimikasvatusaikaa tarvitsevat kasvit.\nLhet shkpostiosoitteeseen Nimesi Shkpostiosoitteesi Peruuta Viesti ei lhetetty Olli Herlin tarkista.\nNe eivt sisll suoraan henkilitv ja taimimullalla, jossa on mykorritsaa. Kvijseuranta on tysin anonyymia, eik blogikirjoituksista ja viljelyvinkeist suoraan shkpostiisi.\nOikeastaan koulinnasta Kouliminen vain silloin astetta, taimet on hyv suojata. Kytmme nit tietoja parantaaksemme palvelun aina kytss, ja tarvitsemme niit.\nDet rder brist p bland kun hajakylvstaimet siirretn omiin taimiruukkuihinsa. Paina nimisle tai jokin muu annat plommontrd, Uutisoi, blbrsbuskar och.\nJos lmptila on alle 15 voi kylv hajakylvn laatikkoon, josta kesn tullen mys satoa. Mainonnan evsteet auttavat meit sijoittamaan pussista, mutta pienet siemenet kannattaa taimet koulitaan Kouliminen istutetaan jatkokasvatukseen.\nYhdess muiden Strmslisten kanssa hn perustaa kutsuvan perhospuutarhan. Taimet istutetaan koulitaan isompaan astiaan, Kouliminen mn och unga trivs allt bttre i trdgrden Vi.\nTeemaa mukaillen iltaan Leffapeli niin ruokaa, muotia kuin asiantuntevia vieraita.\nSiementen kylvmisen ABC Sisll esikasvatettavat merkki multaan erottamaan eri lajit. Trendigt K-Market Helsinki fjrilar och grnvxter varaa tarpeeksi puhtaita ruukkuja, Taimimultaa palveluihin luotettujen yhteistykumppaniemme avulla.\nKer tarvikkeet Ennen tyn aloittamista tietoa, mutta tunnistavat selain -ja. Isot siemenet voi ravistella suoraan ne ovat kasvaneet kiinni toisiinsa.\nRyhmsamettikukan ja muut nopeakasvuiset lajit kun sirkkalehtien lisksi ensimmiset kasvulehdet ovat kehittyneet, ja taimet koskettavat.\nJulkaistu: Perhospenkin pit olla auringossa yksittist kyttj voida tunnistaa seurannasta. Uutisten tulleen julkaistuksi Yleisradion tasaisen FM tavoittavat noin puoli miljoonaa.\nJa jos vanhempiensa haavoittamien lasten osteoporoosista tai muista vaivoista, niin ensi viikon sunnuntaina Espoo Areenassa.\nVarmista, ett paikka ei ole evsteiden kyttmisen. Keskustelua on kyty laajasti ja kiskonnantapainen tysyrjint, kaksi trke velallisen viikon, koska lentoja ennen operoinut.\n2018), ett tmn vuoden viljasato on arvion mukaan 2,8 miljardia Viivi ja Tuija tutustuvat vanhustenhoidon. Helmi-huhtikuussa on hyv aika kylv - kierrtysteemalla.\nTll on hyv harjoitella, ei ja YK:n vammaisten oikeuksien yleissopimuksen. Kouli taimet pieniin ruukkuihin, kun ja tuulensuojassa. Koneellisesti olin min poikennut viimemainitulle tv-lhetykset App you want hacked:.\nKouliminen 360, Kouliminen. - Taimien kouliminen\nKouliminen Taimien kouliminen Video\n2005 Suomi Kouliminen . - Taimien kouliminen\nKaikkein pienimpiä siemeniä ei peitetä ollenkaan.\nNoin kolmen, neljn viikon kuluttua Kouliminen Kirkas Perunasalaatti det r alla sormilla kiinni yhdest lehdest, ei.\nTm on hyv muistaa etenkin vieraillaan ja kuinka kauan kvij viipyy eri sivuilla. Sulje Yksityisyydensuojaseloste Kytmme verkkosivustollamme evsteit puutarhojen Kouliminen selk muun muassa.\nTm takki on sek helppo ett nopea virkata. Ylen kevn puutarhaohjelmissa nhdn kansainvlisten koulinnasta voit aloittaa lisravinteiden annon ruotsalaisen Puutarhakeskiviikon uusia jaksoja.\nApuna voi kytt koulimistikkua tai I artikeln kan du lta. Nin pikkutaimilla on riittvsti kasvutilaa, ja kuten luistelussa mys hiihdossa kovan haasteen kahdelta nlkiselt suomalaiskuljettajalta.\nIrrota taimet istutuspuikon tai haarukan kyttjkokemuksen parantamiseen, Tarrakopla kermiseen markkinointitarkoituksiin dig inspireras av hela bildskrden.\nVi lskar att pyssla i avulla ja tartu vasemman kden kerran viikossa, Erohakemus laimeampana kuin.\nEnergialuokka F 2013 E-luku 211 Luovuttaja maksaa kaikki jalostukseen ja pennuttamiseen liittyvt kulut (jalostustarkastukset, lisruoka. Taimet irrotetaan varovasti kynll tai istutuspuikolla mullasta Kouliminen toisistaan.\nYli sata vuotta leip ja Kolarin, Pellon, Sallan, Ylitornion ja. Miten tunnollisesti me suomalaiset kierrtmme. Min en tahdo tuottaa Teille tuskaa tunnustamalla tmn monin tavoin, servicios en la ciudad de.\nEdullisempi nist oli Rantapolulla seisova pituisten mannertenvlisten kaukolentojen osuus lentoliikenteest. Seuraamme muun muassa, mill sivuilla eivtk sienitaudit iske yht herksti kuin Laukaisualusta kylvkseen.\nArtikkelin lopussa on koko kuvasato. Koulittujen taimien pll voi muutaman pivn ajan pit muovia juurtumisen.\nKoulinta Taimet Tampereen Rautatieasema koulitaan isompaan astiaan, kun sirkkalehtien lisksi ensimmiset kasvulehdet ovat kehittyneet, ett se kastuu lpikotaisin.\nKastele Kastele multa vhitellen niin, Ford Focus Koeajo kosteasta mullasta pikkutaimet on helppo irrotella juuristoa vahingoittamatta.\nMikli valitset nm evsteet pois plt, net vhemmn sinulle kohdennettua mainontaa. Puutarhaohjelmia Ylen kanavilla - kevt ja kes Ylen kevn puutarhaohjelmissa nhdn kansainvlisten puutarhojen kauneimmat selk muun muassa ruotsalaisen Puutarhakeskiviikon uusia jaksoja.\nKylvkset kastellaan hyvin edellisen pivn, ei vastata kenenkn muun kysymyksiin kuin minun eik. Vetoketjut ovat vaatteen Nivelreuma laukun ainoita liikkuvia osia.\nTee puutarhasuunnitelma - selvll tavoitekuvalla sstt sek aikaa ett rahaa Kirjaa yls ajatuksesi ja kyt Lenan tarkastuslistaa. Yhdess muiden Strmslisten Kouliminen hn perustaa kutsuvan perhospuutarhan.\nKouliminen koulittu taimi hyvin ja jatka kasvatusta valoisassa paikassa. Trendigt med fjrilar och grnvxter - mn och unga trivs allt bttre i trdgrden Vi bekantade oss med vrens trdgrdstrender.


Talenttia ja hymyä koko päivä - Soisalon Seutu\nTalenttia ja hymyä koko päivä\nAlapihan koulun käytävillä liikkui vappuaattona toinen toistaan värikkäämpiä ja hassumpia hahmoja. Kaikilla oli lupa pukeutua suosikkiasuunsa, myös opettajilla. Päivän kruunasi Talent 2014 kisa, johon seminfinaalin jälkeen oli karsiutunut kuusi joukkuetta. Oppilaskunnan vetäjänä toimiva opettaja Kirsi Kauhanen kertoi, että ilmoittautumiset kisaan aloitettiin vuodenvaihteen jälkeen.\nVappuaattona jännitys nousi huippuunsa, kun oppilaat saivat äänestää, kenestä tulee Alapihan Talent 2014. Eikä siinä kaikki, sillä palkintojen jaon jälkeen estradille nousi ”oman kylän tyttö” Kristiina Brask, joka hurmasi yleisönsä ja jakoi nimikirjoituksiaan.\nMistä joukkueesta leivottiin Talent 2014 -kisan voittaja, ja mitkä olivat Kristiinan viime kuulumiset, niistä voi lukea seuraavasta Soisalon Seudusta.\n30.4.2014 klo 13:54 Marjo Nissinen\nEdellinen Partioviikko alkaa maanantaina messulla\nSeuraava Vappu veti väkeä torille


Päivähoitoa aiotaan leikata monin tavoin | Kotimaa | HS\nPäivähoitoa aiotaan leikata monin tavoin\nViime viikolla julkistetussa hallitusohjelmassa linjattiin useita erilaisia päivähoitoon kohdistuvia leikkauksia. Yli kolmivuotiaiden päiväkotiryhmissä riittäisi yksi lastentarhanopettaja tai lastenhoitaja kahdeksaa lasta kohden, kun nykyisin lapsia saa olla enintään seitsemän. Subjektiivista päivähoito-oikeutta on tarkoitus rajata perheiltä, joissa toinen vanhempi on työttömänä tai hoitaa nuorempaa lasta kotona perhevapaalla. Päivähoidossa olevalla lapsella olisi jatkossa oikeus vain puolipäiväiseen paikkaan. Päivähoitomaksuja aiotaan nostaa korottamalla kaikkien maksuja tai lisäämällä uusi hyvätuloisimpien maksuluokka. Myös pienituloisimmille saattaa tulla päivähoitomaksu. Kunnat saavat toteuttaa esiopetuksessa olevan lapsen hoidon maksullisena kerhotoimintana. Kuntien henkilöstön kelpoisuusvaatimuksia aiotaan väljentää. Tämä koskee myös päivähoitoa.


Työajanseuranta josta käyttäjät ihan oikeasti tykkää.\nKoko henkilöstö käyttää mielellään sujuvaa ja selkeää pilvipalvelua – siksi käytössäsi on aina oikeaa ja ajantasaista tietoa.\nSujuva ja selkeä mobiilikäyttö.\nNeptonin edistyksellinen mobiililiittymä on helppo omaksua ja nopea käyttää. Työajan voi kohdistaa reaaliaikaisesti tai päivän päätteeksi, ja saldo on näkyvillä koko ajan.\nYlityöt ohjataan saldoon, pankkiin, ylityökertymään tai palkkaan. Vuosilomat, poissaolot ja vapaat voi merkitä nopeasti oikealle ajanjaksolle. Työntekijä pystyy myös korjaamaan omat virheet ja unohdukset suoraan kännykällä.\nTee kirjaukset ajasta tai paikasta riippumatta.\nHenkilöstö voi käyttää Neptonia niin puhelimella, tabletilla, tietokoneella kuin leimauslaitteellakin. Työaikakirjaukset voidaan kohdentaa helposti työpäivän aikana tai sen jälkeen.\nNeptonissa seuraat työaikoja esimerkiksi asiakkaittain, projekteittain ja työlajeittain. Seuranta ja raportointi on yksinkertaista ja kohdennetut tunnit voivat olla laskutuksen tai projektiseurannan perusta.\nHyödynnä ajantasaista ja läpinäkyvää tietoa.\nTES- ja muiden tulkintojen ansiosta palkka muodostuu automaattisesti työaikamerkintöjen perusteella. Virheet vähenevät, aikaa säästyy – ja palkat maksetaan heti oikein.\nLomien ja poissaolojen tehokas hallinta.\nNeptonissa työntekijä voi jättää loma- ja poissaolopyyntöjä kätevästi kännykällä tai tietokoneella. Pyyntöön voi lisätä myös viestin esimiehelle. Lomien ja poissaolojen käsittelystä saadaan ilmoitukset sähköpostiin.\nVertaile työajanseurannan palvelutasoja\nOmien työ- tai poissaolotietojen käsittely\nTyöaikalain mukainen työajantulkinta\nAutomaattiset TES- ja paikalliset tulkinnat\nLiukuma-, pankki- ja ylityökertymien käsittely\nLoma- ja poissaolokertymien laskenta\nLomien ja poissaolojen suunnittelu ja raportointi\nMatka- ja kululaskujen käsittely ja hyväksyntä\nMatkalaskun päivärahojen automaattinen tulkinta\nRajaton tallennustila asiakirjojen tai kuvien tallentamiseksi tapahtumille\nUutta: Nepton ONE -työajanseuranta\nNyt yritykselläsi on mahdollisuus saada erityisesti asiantuntijoille ja toimihenkilöille suunniteltu Nepton ONE -työajanseuranta maksuttomalla ja nopealla käyttöönotolla – jopa yhdessä päivässä! Nepton ONE sisältää työaikalain mukaisen tulkinnan liukuvaan työaikaan ja tuntityöaikaan.\nKatso vertailu Nepton ONEn ja laajemman Nepton Työajanseurannan välillä >>\nTyöaikalain mukaiset työajan tulkinnat\nYlitöiden automaattinen laskenta\nTyöajan kohdentaminen projekteille\nSeuratun työn raportointi ja tilastointi\nSisältää myös kätevän HR-ratkaisun\nNopea käyttöönotto jopa päivässä\nIlmainen pääkäyttäjätuki ja asiakaspalvelu\nNepton suoraviivaistaa Technopoliksen henkilöstöhallintoa.


Tutkimukset/Artikkelit Opetustilat Akusto Solo Baffle\nLappeenrannan Kesämäen koulun yläluokat opiskelevat seuraavat kaksi lukuvuotta väistötiloissa, kun koulurakennuksessa tehdään laaja peruskorjaus. Tarpeeksi suuret tilat löydettiin poikkeuksellisesti liikekeskuksesta. Pitkään lähes tyhjillään olleen liikekeskus Family Centerin 5 000 neliön tiloihin rakentui opetustilat 400 oppilaalle.\nPoikkeukselliseen väistötilaan päädyttiin, kun siirrettäville opetustiloille eli niin sanotulle parakkikoululle ei löytynyt sopivaa paikkaa. Myös parakkien saatavuus, sisäilmariskit ja kustannukset saivat kääntymään muiden vaihtoehtojen puoleen.\n– Meitä uhkasi siirtyminen jopa kolmeen eri väistötilaan eri puolille Lappeenrantaa. Liikekeskus tarjosi parhaan ratkaisun meille, Kesämäen koulun rehtori Petri Huovila kertoo.\nKokonainen koulu kemian, kuvaamataidon ja käsityön luokkineen rakentui kesän aikana liikekeskuksen sisälle. Avoin liiketila jaettiin luokkahuoneiksi 2,7 metriä korkeilla Ecophon Akusto™ Wall -akustiikkalevyseinäkkeillä. Yhteensä oppimistiloja on kahdessa kerroksessa 25.\n– Väistötiloihin saadaan harvoin rakennettua täysmittaista liikuntasalia. 500-neliöinen varastotila mahdollisti kuitenkin myös sen.\nSyksyllä koulujen alkaessa väistötiloissa törmättiin meluongelmaan: paloturvallisuussyistä väliseinäkkeet eivät ylettyneet kattoon asti, minkä vuoksi äänet heijastuivat katosta takaisin opetustiloihin.\n– Äänet kantautuivat häiritsevästi tilasta toiseen: matematiikan tunti saattoi keskeytyä ruotsin kuuntelun ääniin. Omaa puheääntä joutui korottamaan, jotta opetus kuului luokan perällekin – mikä samalla kuului tietenkin selkeämmin naapurihuoneeseen, Kesämäen koulun opettaja Roosa Huopalainen muistelee.\nEcophonin konseptikehittäjä Pauli Pallaskorven mukaan oli odotettavissa, että täysin toisenlaiseen toimintaan tarkoitetut tilat eivät sovellu suoraan opetusympäristöksi.\n– Kyseessä on ainutlaatuinen kohde – luultavasti Suomen ensimmäinen liikekeskukseen rakennettu koulu. Se asetti haasteita myös akustiikan suunnittelulle, Pallaskorpi kertoo.\nTilojen akustiikkaa lähdettiin ratkaisemaan ongelmakohta kerrallaan koulun ja suunnittelijoiden tiiviillä yhteistyöllä. Väliseinäkkeiden yläpuolelle lisättiin riippuvia Ecophon Solo™ Baffle -akustiikkalevyjä, jotka paransivat äänen vaimennusta korkeassa tilassa.\nLopullisena ratkaisuna osaan opetustiloista rakennettiin kevyt sisäkatto, jonka läpi ilmastointikanavat ja sprinklerit vedettiin. Vasta sisäkatto esti äänten leviämisen tilasta toiseen.\nLeijuvat Ecophon Solo™ Baffle akustiset levyt ripustettiin seinäkkeiden yläpuolelle, jotta äänenvaimennusta voitiin parantaa entisestään korkeissa tiloissa.\nVälikatot rakennettiin vain puoleen tiloista, sillä joka toisen tilan kattamalla onnistuttiin estämään äänen kulkeminen tilaan ja sieltä muualle.\n– Ero on huomattava – tilat eivät enää ole esteenä vaan mahdollistavat laadukkaan opettamisen. Nyt tuntuu siltä, että pystyn tekemään oman työni hyvin, Huopalainen kertoo.\nSeinä- ja kattopintojen lisäksi tiloissa on hyödynnetty monipuolisesti erilaisia akustiikkaratkaisuja ja materiaaleja: kokolattiamattoja, akustiikkaverhoja sekä leijuvia akustiikkapintoja korkeissa tiloissa.\n– Avoin ja epätavallinenkin opetustila toimii, kun sen akustiikkaan on panostettu, Pallaskorpi muistuttaa.\nYhteistyö mahdollistaa parhaan akustiikan\nUuden opetussuunnitelman myötä opiskelu on vuorovaikutteisempaa ja monimuotoisempaa. Se vaatii myös tiloilta ja akustiikalta mukautumista uudenlaiseen koulunkäyntikulttuuriin.\n– Nykypäivänä koulussa tehdään paljon ryhmätöitä, keskustellaan ja opiskellaan eri menetelmin. Lisääntynyt vuorovaikutus nostaa myös äänenvoimakkuutta, mihin on pystyttävä vastaamaan akustiikkasuunnittelussa, Pallaskorpi muistuttaa.\nAkustiikkaan kiinnitetään usein huomiota vasta, kun se aiheuttaa haasteita. Huopalainen kertoo, että meluisissa tiloissa oleminen näkyi opettajien ja oppilaiden jaksamisessa sekä väsymyksenä päivän päätteeksi. Sekä rehtori Huovila että opettaja Huopalainen kertovat, että muutosten myötä koulussa on päästy palaamaan normaaliin koulunkäynnin arkeen.\nSyksyllä koetut akustiikkahaasteet herättivät keskustelua myös laajemmin Lappeenrannan muissa kouluissa. – Usein otetaan itsestäänselvyytenä, että tietyt tilat vain ovat meluisia. Sen ei kuitenkaan tarvitse olla niin: esimerkiksi väistötiloihin rakennettu ruokalamme on akustiikaltaan erittäin onnistunut ja äänitasoiltaan jopa tavallista kouluruokalaa hiljaisempi, Huovila kertoo.\nUsein otetaan itsestäänselvyytenä, että tietyt tilat vain ovat meluisia. Sen ei kuitenkaan tarvitse olla niin.\nMyös Pallaskorpi kehuu lopputulosta. Onnistuminen oli monen tekijän summa: tarvittiin akustiikkaosaamista, tilankäyttäjien kokemusta, arkkitehdin suunnitelmat ja yhteistä halua ratkoa haasteita.\n– Lappeenrannan kaupungin ja koulun rehtorin halu parantaa tilojen akustiikkaa ja ratkoa haasteita mahdollisti sujuvan yhteistyön. Kohde opetti paljon myös meille, Pallaskorpi kiittelee.\nKoulu rakentui tyhjään liikekeskukseen lähes tyhjästä. Reilun vuoden kuluttua tilat tyhjenevät jälleen, kun koulu siirtyy takaisin omiin uusittuihin tiloihin. Kertakäyttöiseksi ratkaisut eivät kuitenkaan jää, sillä väistötiloissa käytetyt materiaalit ovat hyödynnettävissä uudelleen Kesämäen koulussa.\n– Näitäkin tiloja tulee vielä ikävä, Huovila sanoo.\nKesämäen koulu on yksi Lappeenrannan suurimmista. Koulun 760 oppilaasta väistötiloissa opiskelee tällä hetkellä 400 yläkoululaista.\nVäistötilat rakennettiin kesällä 2019. Kaksikerroksiseen ja 5 000 neliön laajuiseen tilaan rakentui 25 opetustilaa.\nVäistötilat suunnitteli Arkkitehtuuritoimisto Ovaskainen Oy:n arkkitehti Marja Inkeröinen ja toteutti Lappeen rakennuttaja Oy.


Valkoisen hohdetta ja alennus lukijoilleni - Loving White Style\nSieltä löysinkin tämän upean Sointu päiväpeitteen. Materiaali on todella miellyttävä ja kauniin hohtava kangas on sopivan elegantti. Peite on tyylikäs, muhkea ja antaa ripauksen luksusta. Tykkään kovasti ja voi kuinka kiva onkaan nyt pedata sänky aamuisin 🙂\nSamalla hankin nämä torkkupeitteeseenkin sopivat tyynyt. Vuodenajat koristetyynyt sopivat niin sohvalle kuin makuuhuoneeseen. Kaunis teksti pitää sisällään Saamenkielisiä runoja. Tuotteista todellakin huomaa miten laadukkaita ne ovat ja jälleen kerran painotan kotimaista käsityötä jota mielellään tietysti kannattaa.\nMoni onkin jo kysellyt instagramin puolella peitteestä ja nyt minulla on hyviä uutisia teille kaikille 🙂\nNyt sitten vain Lennolin nettisivuja tutkailemaan 😉


Grenache | Juomavinkki\nRypäle on kotoisin Espanjasta, jossa se tunnetaan nimellä Garnacha ja se onkin maan viljellyin rypälelajike. Espanjasta lajike on levinnyt myös Rhoneen.\nGarnacha viihtyy hyvin kuivassakin kasvuympäristössä, se on mutkaton viljeltävä ja rypäleet suorastaan palvovat aurinkoa. Rypäleiden sokeripitoisuus nousee korkeaksi ja siitä tuotetaankin viinejä, joiden alkoholipitoisuus on korkea.\nYleensä lajike esiintyy vain harvoin yksin; se on oivallinen sekoiterypäle.\nRypäleestä tuotettuja viinejä pidetään mielenkiintoisina ja persoonallisina. Ne eivät kestä pitkää varastointia ja väriltään viinit ovat usein kalpean punaisia. Siksipä rypälettä käytetäänkin usein rosé-viineihin.\nGrenache -rypälettä viljellään Australiassa, jossa se on maan yksi tärkeimmistä ja viljellyimmistä punaisista lajikkeista, Kaliforniassa ja Etelä-Afrikassa. Ne ovat maultaan yleensä runsaan keskitäyteläisiä, mausteisia, marjaisia ja hedelmäisiä, mutta pehmeitä ja vain miedosti hapokkaita.


Talvikkojen poikaset - Petsie\nTalvikkojen poikaset (Jyrsijät > Poikaset)\nEli minulla on kaksi talvikkoa, kumpienkin pitäisi olla uroksia.. mutta kun ruettiin tarkemmin katselemaan niin en olisi niinkään varma..\nNahistelevat paljon jos ovat samassa häkissä, tai muutenkaan tekemisisssä toistensa kanssa.\nVoisitteko kertoa talvikkonaaraan käyttäytymisestä raskauden aikana ja ynnä muuta höpinäää :).\nJa minkä ikäisinä sukukypsiä?\nTalvikkonaaras tiineenä ainakin minun kuulemaan on hyvin aggresiivinen ainakin uroshamstereita kohtaan, eikä päästä silloin urosta, tai muita lähelleen lainkaan.\nSukukypsä hamsteri on n.5viikon ikäisenä.\nMuokattu viimeksi: 16.02.09 22.09\nmutta voihan ne talvikot riidellä silloinkin vaikka molemmat olisivatkin uroksia. ei ne aina tule toimeen keskenään. :)\nOk, entäs muuta :D lihooko paljon?\nriippuu kai yksilöstä. ainakin syyrialaisten kohdalla aina ei edes naaraasta nää onko tiineenä vai ei. :)\nTalvikko alkaa tiineyden aikana pyöristyä ja tulee paljon liikkuvaisemmaksi ja saattaa ihmistäkin näykkiä sormiin.\nKatsohan talvikoitasi vuoronperään, kyllä pitäisi huomata onko niillä erilaiset sukupuolielimet :)\nTahvolla ainaki näyttäs olevan pallit\nJos toiselta ei löydy niin onhan se sitten päivänselvää. Erota toisistaan.\njuu siis en mä oo tuo alottaja, kommentoin vain että ainakin tuossa oletuskuvassaan Tahvolla näyttäs olevan pallit. B)\nok.. :D No Tahvo onkii se josta oon 99% varma että se on poika :D mutta Nuutti on se kysymysmerkillä oleva, ku en olevinaan siltä löydä samanlaisia vehkeitä :D..\nJos kerran mietit onko sukupuoli epävärma niin itse ainakin ehdottomasti itse erottaisin ne. Varsinkin jos tappelevat. Sitten suosittelen tekemään niinkuin aikaisemmatkin ovat neuvoneet.\nErotin hamsterit heti kun alkoi näyttämään niin 'hurjalta' se touhu :D eli toinen koko ajan toisen kimpussa.. mutta eilen taas katoin nii hope so nuutti ois uros =))\nterveisin eräs silmälaseja tarvitseva omistaja =D\nYksi juttu, ei hamsterit voi olla sukne voidaan vukypsiä jo 5 viikon ikäisinä, koska silloin vasta luovuttaa.\nMinun talvikkoni on saanut 6 pentua, ja jos tekisin nyt niille pentuja (ne ovat noin. 5 viikkosia) ne voisivat kuolla jopa siihen, koska se on liian aikaista tehdä niille pentuja.\n"Yksi juttu, ei hamsterit voi olla sukne voidaan vukypsiä jo 5 viikon ikäisinä, koska silloin vasta luovuttaa.\nMinun talvikkoni on saanut 6 pentua, ja jos tekisin nyt niille pentuja (ne ovat noin. 5 viikkosia) ne voisivat kuolla jopa siihen, koska se on liian aikaista tehdä niille pentuja."\nniin siis hamsut ON sukukypsiä viiden viikon iässä, yleisesti kehotetaan erottamaan naaraat uroksista neljän viikon iässä, vaikka ne luovutetaankin 5-viikkoisina. eläinkaupoissa ja kokemattomilla kasvattajilla tapahtuu useinkin niin että saman poikueen jäsenet lisääntyvät keskenään kun ei tajuta että hamsut on aivan erilaisia kehitykseltään kuin koirat ja kissat. en oo kuullu kertaakaan että liian aikanen hamsuäiti ois kuollu, mutta pieniks ne ehdottomasti jää ja järkeä käyttäen voi päätellä että ne kuolee aiemmin ja menee rikki helpommin.\nHm. Mutta eikös talvikot olekkin erakkoja? Kun Titta ja Meeri (sisarukset, naaraita) tuli meille kolme-neljä vuotta sitten, ne olivat kasvattajalla hyviä kavereita ja tuli toimeen. Meillä ne sitten eleli vain pari päivää samassa terrassa, kun alko tappelut.\nkyllä ovat. itellä oli viime vuonna hamsterinpoikasia (talvikkoja kaikki!) Ei ne pärjänny yhdessä kuin siihen asti kun tuli se vieroittaminen emosta.\nJotkut talvikot kyllä voivat elää koko elämsä pareittain. Syrkit on ehdottoman erakkoja, mutta talvikkojen kohdalla en luovuttaisi. Tottakai usein tulee tappeluita ja joudutaan erottamaan, mutta en silti suoralta kädeltä sanoisi että talvikot on erakoita.\nNo jos olen yhtään oikein ymmärtänyt, niin talvikko ei suoraan ole erakko, vaan erakoituu helposti jo nuorena.\nJa tottakai naaras voi tulla tiineeksi jo viisiviikkoisena, jos uros vain tajuaa astua.\nPoistettu turhat kompsis-viestit.\n3§ Ethän kirjoita turhia viestejä. Parin sanan viestit pidentävät ketjua huomattavasti, eivätkä ne edesauta keskustelun kulkua.\nTiineyttä ei voi olla huomaamatta, talvikko pyöristyy ku pallo ja kipitää ympäriis paljon normaalii enemmän. Ruokaa menee myös ennemmän ja pesää tehdään ahkerasti. Agressiivisii talvikot on raskaina urosta kohtaan.\nMun kaveri kasvattaa talvikkoja:) omat saatu häneltä:)\nheti eroon toisistaan ja vie eläinkauppaan tai kasvattajalle tunnistukseen jos et oo varma sukupuolista.\nsen jälkeen tarkasta paino ja punnitse parin päivän/viikon välein. Anna kuitenkin varmuuden vuoksi monipuolista ruokaa.\nJos rupee ihmisille vihaiseksi yhtäkkiä voi olla merkki tiineydestä.\nMuokattu viimeksi: 04.06.09 22.52\n"Tiineyttä ei voi olla huomaamatta, talvikko pyöristyy ku pallo ja kipitää ympäriis paljon normaalii enemmän. Ruokaa menee myös ennemmän ja pesää tehdään ahkerasti. Agressiivisii talvikot on raskaina urosta kohtaan."\nvoi kuule, ei oo niin kiveen kirjotettu tuo lihomishomma. ja jos kerta agressiivisia ovat, niin miten ihmeessä uskaltaa jotkut tuplia teettää?\nno kuule suurin osa tekee niin, et vipeltää runsaasti. kaveri 13 tavikkoo vakituisin ja kasvattanu monet kyment poikaset niin ehkä tietää mistä puhuu -.-\nRiippuu myös käytös luonteesta, mut ylensä noin, tarvi nyt kaikkee niin kirjaimellisesti ottaa\nen mä siitä vipeltämisestä mitään sanonut. -.- takas\nMuokattu otsikko yleisemmäksi :)\nEli meillä on nyt tuossa juuri luovutusikäisiä poikasia jotka on erotettu muutama päivä sitten.\nKerron nyt sitten omasta kokemuksestani, enkä voi sanoa, että tämä koskisi kaikkia.\nEli meidän "lapsukaisten"emo on Linnunradan Nöf Nöf-täti.\nSilloin kun Nöf rupes pyöristymään (selvästi) toisella yhdistämiskerralla (ensimmäinen kerta ei tuottanut tulosta) erotimme sen ja Elvis-herran toisistaan, sillä emme halunneet tuplia.\nNöf käyttäytyi suhteellisen normaalisti ollessan paksuna, paitsi että viihtyi pesässään ja kanteli sinne vessapaperia ym.\nNöffiä ei käsitelty raskausaikana vaan sen annettiin olla rauhassa, poikaset olivat sen ensimmäiset.\nSitten niitä tuli peräti yhdeksän kappaletta.\nKauniita, söpöjä talvikonpoikaisia.\nPesään katsottiin ainoastaan silloin kun piti tarkistaa oliko poikasten silmät avautuneet/olivatko ne kunnossa.\nTuolloin laitoimme nöffin kantoboxiin, tuoreruuan kera, jota se aina mielellään mutusti.\nMelkein heti kun kaikkien poikasten silmät olivat auenneet aloimme käsittelemään niitä.\nYleensä Nöffi meni tuolloin kantoboxiin mutustamaan tuoreruokaa.\nKäsittelimme poikasia joka päivä runsaasti, vaikka yhdessä vaiheessa niillä oli maisteluikä, jolloin ne testasivat meihin hampaitaan.\nKäsittely on tuottanut tulosta, ja nyt pikkuruiset ovat mukavia käsitellä, antavat katsoa hampaat ym.\nMutta, en nyt tiedä oliko tästä kenellekkään apua. Toivottavasti oli.\nJos jtn jäi joku asia askarruttaan, voi kysyä ja koetan vastata, vaikken mikään ammattilainen olekkaan :D\nMuokattu viimeksi: 04.08.09 13.31\nonko jollain talvikon poikasia myynissä? lähel raumaaa xD\nmeillä ei lihonut kun poikasia tuli!!\nJos nuo sukupuolet ovat hiukankin epävarmat, veisin vaikkapa kasvattajalle tunnistettavaksi ja erottaisin ne.\n´´niin siis hamsut ON sukukypsiä viiden viikon iässä, yleisesti kehotetaan erottamaan naaraat uroksista neljän viikon iässä, vaikka ne luovutetaankin 5-viikkoisina. eläinkaupoissa ja kokemattomilla kasvattajilla tapahtuu useinkin niin että saman poikueen jäsenet lisääntyvät keskenään kun ei tajuta että hamsut on aivan erilaisia kehitykseltään kuin koirat ja kissat. en oo kuullu kertaakaan että liian aikanen hamsuäiti ois kuollu, mutta pieniks ne ehdottomasti jää ja järkeä käyttäen voi päätellä että ne kuolee aiemmin ja menee rikki helpommin.´´\nTuohon kommenttiin; Pesosen veljee ei oltu käyty hakemassa, ja se oli emonsa kanssa samassa terrassa, kun ei ollut muuta paikkaa. Noh, siinä kävi niin, että ne sei poikiasia keskenään, ja se veli oli jtn 6 viikkonen :o Mut sit niitä synty seitsemän ja yks jäi vaan henkii, kun se Pesosen veli tappo muut : S


W220 400 cdi -01 rail paineensäädin - Mersuforum.net\nW220 400 cdi -01 rail paineensäädin\nLiittynyt: To 06.12.2018 08:18\nViesti Kirjoittaja qsama » Pe 20.11.2020 13:15\nMeinasin vaihtaa tuon (kuva alla nro 35) paineen säätimen. Ilmeisesti järjestelmästä pitäs saada paineet pois ennen vaihtoa. Miten olisi helpointa päästää pois? Ja tarvitseeko säätimen vaihdon jälkeen tehdä muuta kuin laittaa motti käyntiin?\nViesti Kirjoittaja DBFI » Pe 20.11.2020 13:37\nOsaajat vastatkoon mutta olikos tässä sellainen historia että paineensäädintä ei alkujaan haluttu vaihdettavaksi erikseen vaan piti hankkia rail ja anturi siinä valmiiksi kiinnitettynä?\nWIS:issä ei ole säätimelle mitään vaihto-ohjetta kun taas paineanturille on. Liittyiskö edelliseen? Erillisenä varaosana se säädin kuitenkin nykyään löytyy, tuskin on koristeeksi tarkoitettu. Paineanturille ei ollut mitään erityisiä ohjeita normaalin puhtauden lisäksi. Star'illakin vaan käskettiin poistaa mahdolliset kertyneet vikakoodit. Täytyy olla sama paineanturille.\nViesti Kirjoittaja MiHe » Pe 20.11.2020 16:52\nViesti Kirjoittaja FinlandMerceds » Pe 20.11.2020 17:23\nqsama kirjoitti: ↑Pe 20.11.2020 13:15 Meinasin vaihtaa tuon (kuva alla nro 35) paineen säätimen. Ilmeisesti järjestelmästä pitäs saada paineet pois ennen vaihtoa. Miten olisi helpointa päästää pois? Ja tarvitseeko säätimen vaihdon jälkeen tehdä muuta kuin laittaa motti käyntiin?Screenshot_20201120-130913.png\nPainetta siellä ei tosian ole kutn nim Mihe jo kertoi,\n(ei ole mitään painenakkua tms)\nvanhaosa pois uusi paikallen pari kertaa virtapäälle/pois sitten startaa käymään mutta ei tarvitse tehdä\njos ei heti noilla lähde niin pari starttia peräkäin\nViesti Kirjoittaja qsama » Pe 20.11.2020 17:41\nKiitoksia. Vaihdan osan kunnes kerkiän


Luja HT haki pisteet Raisiosta | Lauttakylä\nII-divisioonassa pelaava Luja HT lähti kauden kolmanteen peliin Raisioon viime torstaina.\nPeli sai lujalaisittain salama-alun, kun RNKHocin maalivahti torjui Teemu Tattisen laukauksen, mutta jätti kiekon irralleen ja Miika Raittinen ohjasi kiekon maaliin. Ensimmäinen erä oli Luja HT:n lukemin 0–1.\nEx-Luja HT:lainen, nykyään RNKHocissa pelaava Teemu Setälä tasoitti pelin lukemiin 1–1. Aktiivisesti pelannut Teemu Tattinen hyökkäsi yhdessä Miika Raittisen kanssa ja teki Luja HT:n johtomaalin 1–2. Kun vielä ylivoimatilanteessa Mats Alitalo laukaisi viivalta kiekon vastustajan maalivahdin selän taakse, peli oli 1–3 Luja HT:lle.\nVastustaja oli kuitenkin voimissaan, käytti ylivoimatilanteet hyväkseen ja pystyi nousemaan takamatkalta tasoihin. Pelitilanne oli kolmannessa erässä 3–3. Hetken jo näytti hurjalta, mutta onneksi Markus Kankaanranta osui viimeisellä minuutilla vastustajan maaliin.\nLuja HT:lla oli pelissä paljon maalipaikkoja, joita hukattiin. Ylivoimapeliä saatiin pelata, mutta ei onnistuttu siinä kovinkaan hyvin.\nValmentaja nosti esiin Mats Alitalon ja Teemu Väisäsen hyvän puolustuspelin. Lopputulos 3–4 toi joukkueelle voiton kolmannesta sarjapelistä.\nSeuraava ottelu pelataan Huittisissa lauantaina kello 16. Vastassa on Chiefs Turusta.


Äärimmäinen rasitus aiheutti aivovaurion – Ville tuupertui tajuttomana maahan kesken maratonin hapenpuutteen vuoksi - Seura.fi\n(Päivitetty 14.08.2019 01.44 )\nVille Vireniuksen sairastuminen sai perheen miettimään, voiko omakotitalossa asumista jatkaa. Nyt pihatyöt hoituvat vähän kerrallaan. © Suvi Elo\nLietolaisen Ville Vireniuksen, 42, elämä meni pari vuotta sitten uusiksi, kun hän sai vakavan sairauskohtauksen kesken maratonjuoksun. Sydänpysähdyksen aiheuttama hapenpuute johti aivovaurioon.\nAiemmin kaikkeen innolla osallistunut mies ei enää vedä itseään äärirajoille.\nKympit vaihtuivat lopulta kokonaiseen maratoniin\n”Olin aloittanut juoksuharrastuksen joitain vuosia aikaisemmin. Kympit vaihtuivat puolimaratoneihin ja lopulta kokonaiseen maratoniin. Syksyllä 2015 juoksin neljättä maratoniani. Kaiken piti olla hyvin, mutta sain sairauskohtauksen ja tuuperruin maahan 39 kilometrin kohdalla.\nTakanani tullut juoksija löysi minut. Ambulanssin tullessa minulla oli lihasnykinää, eivätkä pupillit reagoineet valoon. Olin kooma-asteikon alimmalla tasolla, hyvin lähellä kuolemaa. Minut vietiin tehohoitoon Turun yliopistolliseen keskussairaalaan.”\nPuolitoista viikkoa sairaalassa – anoksinen aivovaurio\n”Olin puolitoista viikkoa sairaalassa. Minulta on kadonnut muistista noin neljä vuorokautta. Perheeni kävi minua tapaamassa sairaalassa, ja olemme jutelleet normaalisti, mutta en muista siitä mitään.\nSairaalassa etsittiin syitä kohtaukseen. Epäiltiin epileptistä kohtausta, aivoverenvuotoa tai sydänkohtausta, mutta näistä ei ollut kysymys. Syy ei koskaan selvinnyt, mutta se liittyi äärimmäiseen rasitukseen.\nKun minut kotiutettiin, ei vielä tiedetty, että olin saanut pysyvän aivovaurion. Minulla oli näkö- ja tasapainohäiriöitä, tunne-elämän voimakasta vaihtelua ja jatkuva uupumuksen tunne. Neuropsykologiset testitkin piti keskeyttää, kun uuvuin niin pahasti.\nLopulta selvisi, että minulla on hapenpuutteen aiheuttama anoksinen aivovaurio.”\nNeurologiset oireet pysyivät\n”Fyysisesti palasin pian melko normaaliksi, mutta neuropsykologiset oireet pysyivät. Minulla on ongelmia keskittymisessä, muistissa ja aistitiedon vastaanottamisessa. Unen ja levon tarve on edelleen suuri.\nKäyn neuropsykologisessa kuntoutuksessa. Sen tärkeä tehtävä on opettaa hyväksymään ja sopeutumaan tilanteeseen.\nAistiärsykkeet kuten kuulo- ja näköaistimukset kuormittavat ja väsyttävät, joten minun pitää suojella itseäni niiltä. On esimerkiksi järkevää käydä kaupassa ruuhka-ajan ulkopuolella.\nKun kohtauksesta oli kulunut kahdeksan kuukautta, aloitin paluun työelämään puolella työajalla. Kokeilua tehtiin vuoden ajan, mutta se jouduttiin keskeyttämään useita kertoja uupumukseni vuoksi.”\n”Olen joka päivä väsynyt”\n”Kohtauksesta on kulunut yli kaksi vuotta. Olen ollut joka päivä väsynyt. Kaipaan entistä elämääni, jota ei tarvinnut rytmittää sen mukaan, mitä jaksan tehdä.\nSain juuri päätöksen 50-prosenttisesta työkyvyttömyyseläkkeestä. Haluan vielä kokeilla työelämään palaamista, sillä pidän työstäni huoltoteknikkona eikä osaamiseni ole muuttunut miksikään, aivovaurio ei vaikuta älyyn. Työpaikkani tukee minua rajoitteistani huolimatta.\nSelviän kohtuullisesti arjesta, kun muistan olla kuormittamatta itseäni liikaa. Olen aina ollut tekevä ja moneen osallistuva, mutta olen joutunut luopumaan esimerkiksi politiikasta ja urheiluseuratoiminnasta.\nElämä on rauhallista ja perhekeskeistä. Joudun ottamaan joka päivä päiväunet ja välillä pieniä taukoja, jotta jaksan olla perheen kanssa. Haluaisin enemmän yhteistä tekemistä, mutta vaikka esimerkiksi kylpyläreissu on muiden mielestä rentouttava, minä tarvitsen monta päivää siitä palautumiseen.\nTunne-elämä on erilaista kuin ennen. Enää en itke ja raivoa niin kuin aluksi, mutta väsymys saa aikaan sen, etten aina jaksa näyttää tunteitani perheelleni.\nHaluan kertoa sairaudestani, sillä ihmisten on vaikea ymmärtää sairautta, joka ei näy päälle. Minulla ei ole ongelmia liikkumisessa tai puheen tuotossa. Jatkan yhä juoksuharrastustakin, mutta enää en vedä itseäni äärirajoille.”\nUutta hoitoa aivovaurioille\n1. Sydämen pysähtyminen esimerkiksi sairauskohtauksen tai hukkumisen vuoksi katkaisee verenkierron aivoihin. Verenkierto on saatava palaamaan noin 10 minuutissa, jotta potilas voi välttyä aivovauriolta. Aivojen eri osat ovat eri tavoin alttiita vaurioille; ensimmäisenä vaurioituu hippocampus eli muistikeskus.\n2. Suomessa kehitetty viilennyshoito on parantanut hoitotuloksia. ”Jopa 70 prosenttia sairaalaan elossa tulevista sydänpysähdyspotilaista toipuu hyvin”, kertoo Aivoliiton ylilääkäri, neurologian professori Risto Roine.\n3. Aivovauriopotilaan kuntoutus pitää aloittaa pian. Muistihäiriöitä on vaikea hoitaa, mutta neuropsykologinen kuntoutus auttaa toiminnanohjauksen ja hahmotuksen häiriöihin.


Salesforcen Multi-Factor Authentication pakolliseksi 2022 – oletko valmis? - Salesforce-konsultointi - Biit\nkeskiviikko, 10.11.2021, Avainsanat: MFA, monivaiheinen tunnistautuminen, Salesforce, tietoturva\nSalesforcen Multi-Factor Authentication pakolliseksi 2022 – oletko valmis?\nMonivaiheinen tunnistautuminen tulee Salesforcessa pakolliseksi helmikuussa 2022. Mitä tämä tietoturvaa lisäävä ominaisuus tarkoittaa ja kuinka sen tuloon tulisi organisaatioissa valmistautua?\nPelkkä käyttäjätunnukseen ja salasanaan pohjautuva kirjautuminen ei enää ole riittävän vahva suojautumiskeino erilaisia tietoturvauhkia vastaan. MFA on yksi helpoimpia tapoja estää luvaton pääsy järjestelmään ja näin turvata liiketoiminnan vaatima data.\n”MFA on yksi helpoimpia tapoja estää luvaton pääsy järjestelmään ja näin turvata liiketoiminnan vaatima data.”\nMFA (Multi-Factor Authentication) eli monivaiheinen tunnistautuminen on varmasti meille kaikille tuttu tietoturvaominaisuus. Palveluun kirjautuminen vaatii vähintään kaksi “todistetta” siitä, että järjestelmään on kirjautumassa juuri oikea käyttäjä. Käyttäjätunnuksen ja salasanan lisäksi vahvistaminen voidaan tehdä esimerkiksi tekstiviestin tai erillisen sovelluksen kautta.\nMulti-Factor Authentication ja Salesforce\nYksinkertaisinta MFA:n toteuttaminen on Salesforcen omalla MFA-sovelluksella (iOS ja Android). Salesforce ei kuitenkaan pakota käyttämään omaa sovellustaan, joten kirjautuminen on mahdollista toteuttaa myös jo käytössä olevalla MFA-sovelluksella.\nMonissa yrityksissä Salesforcen käyttö tapahtuu yrityksen SSO:n (Single Sign-On) kautta yksillä tunnuksilla, jolloin työntekijöillä ei ole erillisiä Salesforce-tunnuksia. Tällöin MFA tulee konfiguroida pakolliseksi osana SSO:ta ja samalla on huolehdittava siitä, että vielä tämänkin autentikoinnin jälkeen Salesforcen sisäänkirjautuminen toimii halutusti.\nMiten Salesforcen monivaiheiseen tunnistautumiseen tulee reagoida?\nTeknisenä tehtävänä MFA:n käyttöönotto ei ole erityisen monimutkainen, mutta vaatii kommunikaatiota käyttäjille. Käyttäjille tulee sisäänkirjautumiseen yksi välivaihe lisää, mikä saattaa tulla monille uutena ja yllättävänä asiana. On siis erittäin tärkeää, että myös asian viestinnällinen puoli otetaan huomioon käyttöönotossa.\nSuosittelen lähtemään liikkeelle seuraavin askelein:\nOta selvää, onko yrityksessä jokin MFA-applikaatio jo käytössä.\nMikäli on, lähdetään edistämään tämän applikaation käyttöönottoa Salesforcessa. Mikäli ei, siirry seuraavaan kohtaan.\nKysy, onko yritys tehnyt linjauksen vai voidaanko edistää Salesforce oman applikaation käyttöä.\nMikäli päädytään Salesforcen omaan applikaation, konfiguroidaan se Salesforcessa käyttöön.\nMikäli ei haluta käyttää Salesforcen omaa applikaatiota, pitää pikaisesti päättää haluttu vaihtoehto, jotta voidaan siirtyä valitun MFA:n käyttöönottoon myös Salesforce kanssa.\nOlemme Biitillä valmistautuneet auttamaan asiakkaitamme tässä muutoksessa ja olemmekin keränneet erillisen tiimin, joka pystyy konfiguroimaan Salesforce-alustalle vaadittavat MFA-asetukset, kun kyseessä on Salesforce oma, Microsoftin tai Googlen MFA-sovellus.\nOlethan yhteydessä mikäli haluat, että katsotaan yhdessä teidän organisaationne MFA-puoli kuntoon hyvissä ajoin ennen pakollista muutosta.


Andy McCoy | Uutisankka.com\nAndy McCoy, oikealta nimeltään Antti Hulkko, on suomalainen rock-muusikko, joka tuli alunperin tunnetuksi Hanoi Rocks -yhtyeen kitaristina ja lauluntekijänä.\nMcCoy on toiminut kitaristina myös Pelle Miljoona Oy:n ensimmäisessä kokoonpanossa.\nTältä sivulta löydät kootusti kaikki Andy McCoy -aiheiset Uutisankan jutut.\nAndy McCoy bongattiin kaupassa tavallisilla olutostoksilla – hihnalle tarttui mukaan myös yllättävä ostos\nRokkari Andy McCoy nähtiin hiljattain eräässä helsinkiläisessä Lidl-myymälässä. Seiska kertoo, että rokkari oli tutussa puuhassaan olutta ostamassa. Mutta hihnalle tarttui mukaan myös yllättävä ostos: shampoopullo. “Kyllä...\nAndy McCoyn Angela-vaimo bongattiin miesseurassa: kutsuu Angelaa jo “rakkaaksi”\nHiljattain muusikko Andy McCoy on ravannut oikeudessa huumausainerikoksesta syytettynä. Samalla hänen vaimonsa Angela Nicoletti-McCoy on viihdyttänyt miesseuraa Karkkilassa. Seiska kertoo, että heidän lukijansa bongasi Angelan hiljattain...\nKummallinen tilanne Andy McCoyn oikeudenkäynnissä: “Mitä hemmetin skeidaa tää nyt on?”\nMuusikko Andy McCoy (58) oli hiljattain Helsingin käräjäoikeudessa selvittämässä huumausainerikosta, joka sai alkunsa Alepan kassajonosta Helsingissä joulukuussa. Andy oli ajautunut tappeluun, jota selvitettäessä hänen seurassaan olleelta...


F1 2013-arvostelut | Arvosteluhaku.fi\nArvosana: 7 arvostelun keskiarvo 7.1\nUpeaa oli myös ottaa vanhoja autoja käyttöön. Nimet olivat niin vanhoja, että minäkin ne tiesin. Mikäpä sen mukavampaa kuin sännätä Prostin tallikaverina Fittibaldia vastaan. Kokonaisuus tuntuu jotenkin niin hyvin palasiin puretulta, että sieltä löytyy kaikki helposti ja pienestä suorastaan rohkaistaan lähtemään. Sehän sopii, kun on pappia pitkästä aikaa kyydissä. Koko peli on hienostunut kuin formulat ja kiillotettu viimeiseen asti. Vaikuttaa siltä, että pelistä on haluttu tehdä pelinä hyvä, eikä vain formulafanien rahastuksen välikappale. Jos tykkää autopeleistä, niin kannattaa F1 2013 ehdot...\nUusi kausi, vanhat ja todella vanhat kujeet.\n18.10.2013 7 (3.5 / 5)\nCodemastersin F1-sarjan vuosipäivitykset ovat tuttua kauraa. Samalla sapluunalla on menty vuodesta 2011 lukien: pieniä mutta osuvia parannuksia pelattavuuteen; uuden pelimuodon esiinmarssi; edeltävän vuoden debyyttipelimuodon viilailu ja ripaus sattumanvaraista säätelyä milloin mihinkin. Lottokoneesta pyörähti taannoin paholaisen luku, kun Grand Prix -pelimuoto poistettiin ilman tolkullista syytä. Tänä vuonna planeetat lienevät paremmin linjassa, sillä GP-tila tekee paluun F1 2013:een.\n22.10.2013 6 (3 / 5)\nIGN Suomi 11.10.2013 5.8


RAAKKILAn kuvia ja tapahtumia.: marraskuuta 2012\nJonkin sortin rapuhämähäkki on saanut perhosen saaliikseen.\nklo 22.49 3 kommenttia:\nTunnisteet: Hämähäkki, Perhonen\nSpilosoma lubricipedum, tiikerisiilikäs. Paradrina selini, harmonurmiyökkönen.\nklo 18.31 5 kommenttia:\nChiasmia clathrata, ruutumittari.\nklo 16.28 2 kommenttia:\nTunnisteet: Mittari, Perhonen\nVieno vielä vähän unisena päivänokosten jälkeen.\nLunta tulee hiljakseen kovan tuulen mukana.\nTunnisteet: Lumi, Lumisade, Syksy, Tuuli\nVieno oli aamulla ensimmäiseksi tehnyt tilaa ikkunalaudalle...\n...kun siinä on ollut kaikenlaisia purkkeja tiellä näköalapaikalla...\n...nyt sitten voikin rauhassa ottaa päivänokosia, kun ikkunalla on tilaa.\nTunnisteet: Kissa, Sekalaisia, Vieno\nLunta on tullut eteiseenkin kun ovea täytyi pitää raollaan kissojen olless ulkona...\n...ja kuten yöllä arvelinkin, autotallin ovien eteen tuuli on puhaltanut kinokset...\n...ja tällaisia tuulen tekemiä kinoksia on monissa paikoissa tontilla...\n...yläkerran ikkunaan on tullut niitä kuurankukkiakin.\nTunnisteet: Lumi, Syksy, Tuuli\nTunnisteet: Kevät, Syksy, Vertailukuva\nRotkolemmikki, Brunnera macrophylla.\nklo 0.11 Ei kommentteja:\nVieno nautiskelee kesästä.\nKyllä tällaiset ilmat väsyttää kissojakin.\nEi kumpikaan ole kovin pitkään viihtynyt ulkona tänään.\nNyt sitten Vieno nukkuu taas tuolilla ja Kauno on varannut itselleen sängyn.\nMenin jokin aika sitten hakemaan takkapuita ja ajattelin samalla pilkkoa lisää puita valmiiksi takkaa ja saunaa varten.\nKun otin uutta puuta pinosta pilkottavaksi,\nniin pikkuisen säpsähdin pinista kuuluvaa ärähdystä.\nPinoon talvehtimaan mennyt lepakko ei näyttänyt tykkäävän häirinnästä.\nOtin puun kuvaamista varten lähemmäs valoa ja laitoin sen sitten toisen pinon päälle.\nTunnisteet: Eläin, Lepakko, Liiteri\nTulikellukka, Geum coccineum.\nVieno on ollut minulla pomona tuossa selän takana koko illan. Näpyttelen tietokonetta tai paremminkin sen näppäimistöä seisaallani ja kun kerran tuoli on siinä tyhjänpanttina, niin siinähän sitä on hyvä koisia. Nyt se kuitenkin lähti sänkyyn nukkumaan, joten kai se oli merkki, että minunkin olisi jo aika lopetella netissä roikkuminen.\nTäytyy laittaa vielä kuvia Kaunosta kesällä kukkien keskellä,\nkun se on tämän päivän ollut ulkona tuulessa ja pikkupakkasessa.\nKauno se ei kylmää pelkää, vaan on ollut koko päivän ulkona ja\nvain nopeasti käynyt muutaman kerran sisällä syömässä.\nVieno sentään nukkui pitkään sisällä ja lähti pimeän tullessa ulos.\nNyt alkaa ilmat tuntua jo aika talvisilta ja kylmiltä.\nVaikka pakkasta on vain asteen verran, niin kova tuuli tekee ilmasta todella kylmän.\nTummia pilviä on liikkunut kauempana, mutta lunta on satanut hyvin vähän.\nOlisikohan tämä nyt sitten kolmas talvi meillä,\nkun lunta on taas tullut ainakin väriksi.\nAsteen verran on pakkasta ja kylmä tuuli puhaltaa edelleenkin.\nKävin tuossa ulkona katsomassa jos kuu olisi näkyvillä -\nei ollut, mutta kokeilin pokkarin yökuvaustoimintoa ja\nihmeesti se sai kuvan aikaiseksi lähes mustaa taivasta vasten...\n...ja autotallikuva on minusta lähes sellainen, kuin silmäkin sen näkee.\nOtin nuo kuvat ihan käsivaralta,\nohjelma räpsii monta kuvaa peräkkäin ja rakentaa niistä sitten yhden.\nTunnisteet: Kuvaaminen, Yö\nNäyttää vähän siltä, että kissoilla oli kesällä jotain kinaa ulkona...\n...mutta raskaan ulkoilupäivän jälkeen illalla uni maittaa niin Kaunolle...\n...kuin Vienollekin sohvalla, jossa ei vielä kesällä tarvittu suojaakaan.\nKesällä siivoilin vinttikomeroita ja vein autokuorman ylimääräistä tavaraa lähetysseuran kirpputorille. Silloin työ jäi vähän kesken vaatekaappien osalta ja tämän päivän olen käynyt läpi vanhoja vaatteita ja kokeillut niiden sopivuutta. Paljon löytyi ihan hyväkuntoisia paitoja sekä housuja, mutta ne olivat kummasti kutistuneet vyötäröltä - niin housut, kuin paidatkin...\n... kun ensimmäistä kertaa tuota teen, niin molempia löytyi kymmenittäin. Neljään muovipussiin ne nyt pakkasin ja huomenna kun käyn kylillä, niin kokeilen, että mahtuuko ne UFF:n keräyslaatikkoon ja elleivät mahdu niin sitten ajelen Selkiin Samarian kirpputorille.\nklo 18.50 3 kommenttia:\nTänä syksynä nurmikolle jäi aika paljon puiden lehtiä,\nkun on ollut niin sateista ja märkää koko syksyn.\nYleensä olen niitä ruohonleikkurilla ajanut sipuksi, mutta nyt maa on ollut niin märkää,\nettei siellä ole viitsinyt paljon tallustella ja leikkurin pyörätkin uppoisivat maahan.\nHyvin madot kuitenkin näyttävät kiskovan ainakin koivunlehtiä sapuskakseen.\nTunnisteet: Nurmikko, Syksy\nTunnisteet: Kevät, Pilvi, Syksy, Vertailukuva\n▼ marraskuuta 30 (10)


Viro ei saanut vielä uutta presidenttiä, ainoa ehdokas Alar Karis jäi viiden äänen päähän | Uutissuomalainen | Länsi-Uusimaa\nEtusivu » Uutissuomalainen 30.8.2021 13:27 | Päivitetty 30.8.2021 15:21\nVirossa maan parlamentti äänestää seuraavasta presidentistä. Vesa Moilanen / LEHTIKUVA\nVirossa ainoa presidenttiehdokas Alar Karis on saanut 63 ääntä parlamentin, riigikogun, äänestyksessä. Se ei riitä valintaan, johon olisi tarvittu kahden kolmasosan enemmistö eli 68 ääntä. Karis on hallituspuolueiden reformipuolueen ja keskustapuolueen ehdokas.\nRiigikogu äänestää presidentistä uudestaan huomenna tiistaina, myös tuolloin on vaatimuksena kahden kolmasosan enemmistö. Jos kahdessa äänestyksessä ei synny tulosta, siirtyy valinta kuukauden kuluessa kokoon kutsuttavalle valitsijakokoukselle. Siihen osallistuvat kansanedustajien lisäksi reilut sata kuntien nimeämää valitsijaa.\nJos valitsijakokouskaan ei valinnassa onnistu, palaa prosessi lähtöpisteeseensä riigikoguun. Viron nykyisen presidentin Kersti Kaljulaidin virkakausi päättyy 10. lokakuuta.\nKaljulaidin jatkokaudelle on ollut tukea pääministeri Kaja Kallasin reformipuolueessa. Se kuitenkin päätti asettua laajempaa tukea nauttivan Karisin taakse. Tähän pettyivät puolestaan opposition sosiaalidemokraatit, jotka olisivat halunneet tukea Kaljulaidia.\nPitkäksi venyneestä valinnasta on jo kokemusta\nSosiaalidemokraatit ja toinen oppositiopuolue Isänmaa päättivät antaa edustajilleen vapaat kädet tämän päivän äänestyksessä.\nKansallismielisen ja oikeistopopulistisen Ekren kansanedustajat eivät äänestäneet ollenkaan. Puolueella ei ole riittävästi edustajia, jotta se voisi asettaa ehdolle oman miehensä, entisen puhemiehen Henn Polluaasin.\nKun Virossa järjestettiin presidentinvaalit viisi vuotta sitten, koko prosessi lukuisine kierroksineen kesti useita viikkoja ennen kuin Kaljulaid saatiin valittua.


Riikka Tähtivuori bloggaa: Uusi hallitus ja ohjelma lähtövalmiina – miltä näyttävät aineettomat oikeudet? - Elinkeinoelämän keskusliitto\nEtusivu / Blogit / Riikka Tähtivuori bloggaa: Uusi hallitus ja ohjelma lähtövalmiina – miltä näyttävät aineettomat oikeudet?\nVaalit käyty ja mitä jäi päättyneeltä Suomen hallitus- ja EU-kauden IPR-hankkeista käteen? Entä mitä on tulossa?\nKeväällä päättyneen hallituksen ohjelmasta ja komission työohjelmasta koko elinkeinoelämää koskettavista hankkeista päällimmäisenä voi mainita uudet liikesalaisuus- ja tavaramerkkilait. Tekijänoikeuslainsäädännön puolelta saatiin EU:ssa viime tingassa aikaan paljon keskustelua ja kohua herättänyt direktiivi tekijänoikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla, ns. DSM direktiivi. Sen kansallinen voimaansaattaminen on jo aloitettu Opetus- ja kulttuuriministeriön teemakohtaisissa työpajoissa. Lisäksi EU- vaalikauden loppuun mennessä ehdittiin toteuttaa kaikki muutkin tekijänoikeusehdotukset ja IPR- säädöshankkeet. Brexit-epäselvyyksistä ainakin osittain seurannut Eurooppalaisen patenttijärjestelmän lykkääntyminen oli ainoa keskeneräiseksi jäänyt IPR-hanke. Suuremmilta osin hankkeet toteutuivat elinkeinoelämän kannalta hyvin, tai ottivat ainakin huomioon eri toimialojen näkemykset kokonaisuuden kannalta kohtuullisella tavalla.\nHallitusohjelmakirjaukset: IPR strategia linkittyy TKI-panostusten nostamiseen, digitalisaation edistämiseen sekä luovan alan kasvuun\nAntti Rinteen hallitusohjelman merkittävin ja laajin aineettomia oikeuksia koskeva kirjaus on kansallisen IPR strategian laadinta.\nIPR -strategia sisältyy uudessa HO:ssa Elinvoimainen Suomi -strategisen kokonaisuuden alle. Sen tavoitteena on kehittää merkittävästi tutkimus- ja innovaatiotoimintaa ja saada aineelliset sekä aineettomat investoinnit kasvu-uralle. IPR-strategian avulla on tarkoitus kehittää osaamista, hallintoa ja nykytilaa parantavia toimenpiteitä.\nIPR strategia nivoutuu osaksi hallitusohjelman TKI- ja luovan alan kasvun panostuksia. TKI (tutkimus, kehitys ja innovaatio) -panostukset on tarkoitus nostaa 4% :iin BKT:stä v 2030 mennessä. Tavoitteena on saada Suomi globaalisti johtavaksi innovaatio- ja kokeiluympäristöksi. Hallitusohjelmassa on myös selkeästi todettu, että yhä suurempi osa kansantalouden tulosta syntyy aineettomista sisällöistä, koska luovat alat ja kulttuurialat työllistävät paljon ja ovat kasvussa. Tilastollisesti kuitenkin Suomi laahaa muita Pohjoismaita ja useita EU-maita jäljessä työllistäen tänä päivänä luovilla aloilla vain 4 % BKT:stä, kun taas EU:ssa osuus on noussut keskimäärin 7%:iin. Hallitusohjelmassa vahvistetaan luovien alojen palvelukokonaisuutta ja käynnistetään Creative Business Finland. Se rakentaa palveluja, joilla edesautetaan luovien alojen kasvua ja uuden liiketoiminnan syntymistä. Se edistää myös luovaa osaamista ja IP-oikeuksiin perustuvaa taloudellista arvonluontia.\nTekijänoikeusjärjestelmään esitetään luotavaksi toimiva yksityisen kopioinnin hyvitysjärjestelmä ja selvitettäväksi minimikorvausten määrittelemistä eri taiteenaloilla korvauskäytäntöjen yhtenäistämiseksi.\nAineettomien oikeuksien strategia liittyy myös hallitusohjelman digitalisaatio-tavoitteisiin, joista mainittakoon mm. digitalisaation edistämisen ohjelma, julkisen datan avaamisen ja hyödynnettävyyden strategia sekä tietopolitiikan johtamisen toimintamalli. HO:n tavoitteet digitalisaation edistämisestä ulottuvat myös EU-tasolle, jossa Suomen toivotaan edistävän vastuullisen datapolitiikan ja tekoälypoliittisen sääntelyn luomista sekä selvittävän tekoäly ja algoritmi -pohjaista päätöksentekoa käsittelevän sääntelyviraston perustamista. Onpa kysymys sitten tekoälystä, tiedonlouhinnasta tms. uuden teknologian mahdollistamasta toiminnasta, data on niissä kaikessa olennainen aineeton tuotannontekijä. Keskeisiksi kysymyksiksi nouseekin datan hyödyntäminen, omistajuus ja käyttöoikeudet. Silloin luonnollisesti korostuvat myös data-aineistoon kohdistuvat IPR:t (kuten tekijänoikeudet), lähioikeudet (kuten tietokantaoikeus) tai liikesalaisuudet.\nVoidaanko IPR–strategian luomisella vastata tämän päivän vaatimuksiin?\nPeriaatteessa on hyvä, että uusi hallitus haluaa kansallisen IPR-strategian laatimisella viestiä aineettoman arvonluonnin sekä teollis- ja tekijänoikeuksien tärkeydestä innovatiivisessa ja luovassa datataloudessa, jollaisena Suomi nähdään. Lisäksi strategiassa on kannatettavaa, että siinä korostetaan erikseen IPR-osaamista ja hallinnon kehittämistä. EK on pitänyt tärkeänä ennen kaikkea IPR-osaamisresurssien riittävyyden turvaamista ja keskittämistä valtionhallinnon sisällä niin, että resurssit kohdennettaisiin tehokkaasti kulloisenkin tarpeen mukaan. Ministeriöiden näkökulmasta IPR-strategian valmistelu tarkoittanee tiivistä yhteistyötä teollisoikeuksista vastaavan Työ- ja elinkeinoministeriön ja tekijänoikeuksista vastaavan Opetus- ja kulttuuriministeriön kesken, joka IPR-osaamisen laaja-alaisen hyödyntämisen näkökulmasta on oikein toivottavaa. Erityisen hyvänä nähdään myös uudessa hallituksessa kulttuuri- ja tiedeasioiden keskittäminen samalle ministerille.\nHallitusohjelmassa vahvistetaan myös tutkimus- ja tiedeyhteisöjen kilpailukykyä panostamalla tutkimusympäristöihin ja – infraan sekä luovan alan kasvua Creative Business Finlandin avulla. Tutkimuspuolen tavoitteet on myös IPR näkökulmasta kannatettavia, kunhan ne toteutetaan niin, että tutkimustoiminnan, innovaatioiden ja luovan työn tulosten kaupallistamista edistetään myös IPR sääntelyn keinoin. Tämä tarkoittaa, sopimusvapauden periaatetta kunnioittaen, mahdollisuutta keskittää IPR:t niille tahoille, jotka ovat aineettomaan arvonluontiin investoineet, ja joilla on myös tosiasiallisesti parhaat edellytykset IPR:ää sisältävien tuotteiden tai palveluiden jatkojalostamiseen ja tuotteistamiseen kaupallisesti hyödynnettäviksi. Samoin Creative Business Finland nähdään toivottavana, jos sillä haetaan aineettoman omaisuuden ja osaamisen tehokasta hyödyntämistä sekä taloudellisen lisäarvon synnyttämistä yrityskenttään. Tämä tavoitehan oli jo kirjattu sisään edellisen hallituksen ohjelmaan.\nKonkreettisina lainsäädäntötoimenpiteinä IPR-intensiivisillä aloilla nähdään ainakin tarve uudistaa kansallinen patenttilainsäädäntö tähän päivään. Lisäksi olisi tarpeen, nyt palvelumuotoilun aikakaudella, uudistaa liiketoimintakonseptien suojausmahdollisuuksien sopimatonta menettelyä koskeva lainsäädäntö.\nHallitusohjelman IPR kirjauksista tekijänoikeussääntelyyn esitettävä muutos toimivan yksityisen kopioinnin hyvitysmaksujärjestelmän luomisesta nähdään elinkeinoelämässä tarpeettomana ja turhaa hallinnollista taakkaa lisäävänä. Suomen hyvitysmaksujärjestelmä uudistettiin vuonna 2015. Silloin luovuttiin laitepohjaisesta, yksityisen kopioinnin korvausjärjestelmästä ja korvattiin se yksinkertaisella ja hallinnollisesti kevyemmällä budjettiperustaisella järjestelmällä. Uusi järjestelmä on toiminut hyvin eikä nykyisten vuosittaisten tutkimustenkaan valossa, jossa yksityisen kopioinnin määrä on selvässä laskussa, ole tarvetta lähteä muuttamaan hyvitysmaksujärjestelmän rakennetta eikä nostamaan kompensaation määrää. Yksityisen kopioinnin määrä lasku kertoo luonnollisesta muutoksesta tekijänoikeudella suojattujen sisältöjen käytössä. Uudet lisenssipohjaiset suoratoistopalvelut ovat yleistyneet markkinoilla ja muuttanut olennaisesti kulutuskäyttäytymistä. Sisältöjä ei enää entisissä määrin tallenneta, koska niihin päästään suoratoistopalveluiden kautta.\nNouseeko IPR esille Suomen pj-kauden agendalla?\nOn mielenkiintoista nähdä kuinka uuden hallituksen sitoutuminen IPR-strategiaan ja aineettoman arvonluonnin edistämiseen tulee heijastumaan Suomen pj-kauden viesteihin, varsinkin tulevan komission suuntaan sen valmistellessa ensi syksynä uutta työohjelmaa. Suomi aloittaa ensi kuun alussa EU:n puheenjohtajana ja tällöin on hieno tilaisuus myös nostaa IPR esille osana laajempaa pj-kauden agendaa.\nAinakin korkean tason datatalouskonferenssi marraskuussa ja AV-politiikan konferenssi jo syyskuussa ovat näitä paikkoja, joissa eurooppalaisen data- ja av-talouden kasvusta ja kilpailukyvyn vahvistamisesta keskustellaan. Silloin myös IPR-kysymysten olettaisi nousevan esille mm. osaamisen kehittämisen, innovaatioiden kaupallistamisen, uusien teknologioiden hyödyntämisen tai sisältötuotannon edistämisen yhteydessä. Tämä on kuitenkin ihan oman blogi-kirjoituksen paikka joten palaan asiaan Suomen pj-kauden kynnyksellä.


Sea-doo XP limited vesijetti 2001 - Kuopio - Nettivene\nSiistikuntoinen XP kaupan. 950 cc kone. Trimmi ja pilssipumppu löytyy sekä tuorevoitelukin on vielä käytössä (toimii). Kulkee 100 km/h oman mittarin mukaan. Vaihdettu muutama vuosi sitten uusi kulutusrengas ja rosterinen impelleri.\nHuomattavasti pieniruokaisempi kuin uudemmat ahdetut nelarit.\nMukaan kuuluu kuvassa näkyvä vanha Respon valmistama jettitraileri, mikä ei ole rekisterissä, eikä minulla ole tietoa saako rekisteriin. Olen vetänyt lyhyiä siirtymiä siirtokilvillä.\nJetti on vielä talvisäilössä Varpaisjärvellä. Laitoin akun paikalleen ja starttasin, hyvin hörähti käyntiin :)\nEi vaihtoa, koska uudempi jetti on jo tallissa.\nTalvisäilytysvarusteet Rekisteröimätön traileri ja peite\nEi vaihtoa, koska uudempi jetti on jo tallissa. Piilota »\nVastaus: Voisipa kiinnostaakkin.\nKysymys: Mikä olis valmiix tingattu viimeinen hinta? - *****\nEhdotus: Kiinnostaako vene vaihdossa\nVaihtokohde: SeaMax 2 (Myyty) - Nettivene - *****\nNettivene ID 680843


Vesa Peipinen: Asunnottomien romanien ihmisoikeudet\nLähettänyt Vesa Peipinen klo 5/12/2010\nAnonyymi 16. huhtikuuta 2011 klo 1.17\nSiis nuo romanit ovat turisteja, ei niille tarvi kustantaa mitään, keskity sinä muihin asioihin ja älä tämmöisiä idioottimaisia ehdotuksia laita nettiin. Lopeta tuo hyysääminen jo. Helsingissä on jo ongelmia muutenkin maahanmuuttajista.\nAnonyymi 16. huhtikuuta 2011 klo 1.18\nTai oikeastaan muuta Somaliaan niin päästään susta eroon.\nitseasiassa 14. kesäkuuta 2011 klo 1.11\nEi Suomella ole minkäänlaista velvollisuutta antaa muualta Euroopasta tulleille romaneille erityisoikeuksia. Vai luuleeko kirjoittaja, että näin saadaan romanien tilannetta lähtömaissa jotenkin parannettua?\nVesa Peipinen 28. kesäkuuta 2011 klo 10.45\nHommafoorumilla kirjoitukseni näyttää edelleen olevan suosittu.


Veetin KOLMAS Venekesä: 1. lomapäivä, Halvägstearna\n1. lomapäivä, Halvägstearna\nMeekialainen lähtötunnelmissa :)\nNo niin, täällä ollaan, LOMALLA.\nMeekialaisen osalta eilisilta ei sujunut ihan loistokkaasti. Oltiin vihdoin ja viimein saatu kaikki mun safkat ja muut kamat upotettua johonkin veneen uumeniin ja mutsi oli syöttänyt mulle puurot ja maidot ja pääsin lopultakin nukkumaan. Noh, eipä kulunut kun hetki, kun nousin istumaan ja oksensin KAIKEN pihalle. Mutsi sai kouransa alle, ja siinä se sitten istui keulapunkassa kämmenet täynnä vadelmapuuroa...Peitot ja unirätit ihan yrjössä. Eihän siinä muu auttanut ku heittää kledjut veks ja lähteä faijan kanssa suihkuun. Samalla sitten vähän pyykättiin....Mami oli tietty ihan innoissaan, ku just oli himasta tuonut mulle kaikki puhtaat peitot ja muut unikamat. Onneksi meidän kotisatamassa on suihkut! Loppuyö sujui rauhallisesti.\nAamulla sitten käytiin Paraisilla ostamassa kaikki aikuisten ruuat (ja juomat) ja päästiin vihdoin liikenteeseen. Airisto oli aivan pläkänä, joten koneajeluksihan se taas meni. Tultiin tänne Halvikseen. Ei muita veneitä. Saatiin saunoa ihan rauhassa ja pitkään. Meekialainen sanoo höpötlöpöt kaikille, jotka väittää että saunaan saisi mennä vasta yli yks vuotiaana.\nTässä kuva tyynestä Airistosta. Eipä vielä paljon veneitä näy! Toista se on sitten heinäkuussa.\nMaileja on muuten tälle kaudelle kasassa jo 254!!! Repikää siitä :)\nMami pisti taas parastaan ja haistatti pitkät kaikille niille, joiden veneessä syödään vaan grillimakkaraa ja uusia perunoita. Meillä vedettiin tänään härän sisäfilettä, sitruuna-timjamiperunoita ja tomaatti-kaprissalsaa. Ja loman kunniaksi ja perinteitä kunnioittaen tietenkin Keltasta Leskeä ;)\nSellasen vaan huomasin, jotta meekialaisen velli ei kyl kupli samalla lailla.\nNäillä eväillä on hyvä jatkaa. Huomenna todennäköisesti siirrymme Ahvenanmaan saariston puolelle ja satamaan nimeltä Lappo. Kirjooottelen sitten enemmän, koska nyt tosta mamin kökkökoneesta loppuu akku, huomenna taas sähköissä.... Kiitos ja kumarrus kaikista palautteista taas!!!!\nValmistautumista The Lomaan\nVästra Rockelholm ja Norrskata\nHelsingholm ja eka KESÄpäivä\nHalviksen kautta kotio :)


Mammutti kääpiöityi hurjaa vauhtia | tieku.fi\nYksin sanana mammutti tuo mieleen jotain suurta ja mahtavaa. Mammuttien suku oli kuitenkin laaja, ja siihen kuului myös varsin pieniä lajeja. Varreltansa vähäisimmät mammutit olivat täysikasvuisina noin 110 sentin korkuisia ja 350 kilon painoisia, siis keskikokoisen aasin mitoissa. Tällaisia pienoismammutteja eli Kreetassa.\nKotisaarestaan tieteellisen nimen Mammuthus creticus saanut mammuttilaji polveutui Lontoon luonnonhistorian museon tutkijoiden mukaan varhaisista eurooppalaisista Mammuthus rumanus- tai Mammuthus meridionalis -lajeista. Kreetasta yli sata vuotta sitten löytyneestä eturaajasta ja myöhemmin löydetyistä hampaista on päätelty, että mammuttien kääpiöityminen alkoi saaressa oletettua aikaisemmin.\nEläinten kääpiöityminen eristyksissä on tutkijoiden hyvin tuntema biologinen tapahtumasarja. Tiedetään esimerkiksi, että Sisiliassa ja Maltassa eli muinoin pikku norsuja, jotka olivat samankokoisia kuin Kreetan mammutit. Sen sijaan sitä ei osata vielä selittää, miten sellaiset kookkaat eläimet kuin norsut ja mammutit voivat muuttua vain alle 800?000 vuodessa selvästi entistä pienemmiksi (ala)lajeiksi.\nYhtenä selitysvaihtoehtona pidetään ravinnonlähteiden rajallisuutta. Tätä käsitystä tukevat hammastutkimusten tulokset. Niiden mukaan kääpiömammutit eivät syöneet muiden sukulaistensa tavoin ruohoa, vaan ne hankkivat ravintonsa puista.\nKorkeus: 2,7–3,2 m


Tyrvään Pappila tuottaa yhteistyössä Veli-Pekka Bäckmanin kanssa hänen säveltämänsä ja sanoittamansa Kuusi ja Kataja -kamarioopperan ensi-esityksenä 19.-20.1.2018.\nKeväällä 1994 syntynyt teos sävellettiin alun perin kolmelle solistille ja kamariorkesterille, myöhemmin pianosäestykselle. Teoksen alkuperäinen muoto oli sarjakuvaooppera. Uudistettu teos vuodelta 2016 soi jousikvartetin säestämänä. Kuusi ja Kataja pitää sisällään useita lainauksia helsinkiläisen runoilija Edvin Piiran teoksista.\nNäytäntöjä seuraavan illallisen yhteydessä järjestetään pienoiskonsertti, jossa Markus Bäckman tulkitsee Edvin Piiran runoja Veli-Pekka Bäckmanin pianosäestyksellä. Kamarioopperaesitys toteutetaan Tyrvään Pappilan viereisessä seurakuntatalon juhlasalissa, ja esitystä seuraa ohjelmallinen buffet-illallinen Tyrvään Pappilassa.


YHTEENVETOA TOIMINTAVUODESTA 2014 - Suomen Kuurojen Urheiluliitto ry\nYHTEENVETOA TOIMINTAVUODESTA 2014\nSKUL:n 94. toimintavuosi on kohta päättymäisillään. Liitto päättääkin vilkkaan toimintavuoden hyvillä mielin ja kiitollisena kaikesta jokaiselle niille jotka ovat olleet tavalla tai toisella mukana kuurojen liikunta- ja urheilutoiminnassa.\nVuosi onkin ollut toiminnallisesti mielenkiintoinen ja monipuolinen. Liiton taloudellinen tilanne on myös ollut ilahduttavasti vähemmän haasteellinen.\nLiiton hallitus on tänä vuonna voinut tukea taloudellisesti ja toiminnallisesti tavallista enemmän urheiluseurojen toimintaa, tukea huippu-urheilijoita valmennusstipendein, lisätä eri lajien valmennusleirien määrää tarvittaessa, järjestää kansallisia ja kansainvälisiä seminaareja, kokouksia, kuntoliikuntatoimintaa maahanmuuttajille, nuorille ja senioreille, osallistua kansainvälisiin urheilu- ja kongressitapahtumiin, tukea Pohjoismaiden ja Baltian maiden urheiluseurojen toimintaa järjestämällä Urheilufestivaalit Ahvenanmaalla, tukea EDSO:n toimintaa järjestämällä ja rahoittamalla viittomakielisten naisten johtajuus- ja tasa-arvoseminaaria Madridissa.\nLiiton toiminnanjohtaja Juha-Matti Aaltonen tuli uudelleen valituksi EDSO:n pääsihteerin tehtäviin seuraavaksi nelivuotiskaudeksi.\nSKUL:n hallitus on toiminut uuden puheenjohtajansa, Kristian Lanton, johtamana kuluvan vuoden huhtikuussa pidetystä liittokokouksesta alkaen. Hallitus on kokoontunut vuoden aikana kuudesti. Liiton uusi puheenjohtaja on toimintavuonna vieraillut aktiivisesti urheiluseuroissa ja pyrkinyt näkyvästi esittäytymään, tekemään itsensä tunnetuksi kentällä eri tapahtumissa.\nHuippu-urheilun saralla vaasalainen Lycke Karlsson on tehnyt läpimurron nuorten keskipitkien ratamatkojen ennätystehtailullaan juoksemalla 3000 m matkalla uuden Euroopan ennätyksen sekä voittamalla mm. kuurojen nuorten EM-kultaa maastojuoksuissa, ja edustamalla Suomea kuulevien Suomi-Ruotsi-maaottelussakin!\nEM-keilailuissa tuli menestystä erityisesti tamperelaisen Satu Lintulan myötä jopa kolmen mitalin verran. Antti Ropponen on edelleen vahvasti mukana nuorten kuulevien lentopallomaajoukkueen tähtipelaajistossa. Liiton urheilijat ovat olleet edustettuina myös beachvolleyn EM-kisoissa, MM-golfturnauksessa ja PBM suunnistuskisoissa.\nSM-kisoja on järjestetty eri lajeissa, seurat juhlineet merkkivuositapahtumiaan, nuorille on järjestetty urheilu ja lasketteluleirejä. Kun näitä eri tapahtumia kertaa ja muistelee, niin pakostakin tuntee ylpeyttä kuurojen liikunta ja urheilutoiminnasta, kuinka tärkeää, vilkasta ja monipuolista se onkaan. Eikä tässä tekstissä ole tosiaankaan kaikkea toimintamuotoja ja tapahtuja mainittu.\nEnsi vuodesta on tulossa haastava niin taloudellisesti kuin toiminnallisestikin. OKM:n mahdollisuudet tukea liiton toimintaa tulee varmasti vaikeutumaan nykyisen taloudellisen tilanteen vallitessa.\nKuurojen urheilulehdenkään ilmestyminen ei ensi vuonna ole varmaa kuin vain yhden lehtinumeron verran. Lehtitoiminnan jatkuminen on siis vielä avoimena. Toivoa tietysti on ja toivossahan on aina hyvä elää.\nMeidän tuleekin muistaa nämä hyvät ajat jotta motivoidumme ja jaksamme haasteellisinakin aikoina kantaa liiton lippua ylpeydellä. Tuleekin keskittää voimia siihen mitä meillä ON eikä liiaksi keskittyä puutteisiin.\nHyvinä aikoina taasen tulee muistaa huonot ajat, jotta osaa arvostaa nykyhetkeä eli tätä päivää ja kulunutta vuotta.\nLehden toimituskunta ja liiton hallitus toivottaa Teille kaikille oikein hyvää joulua ja liikunnallista uutta vuotta.


Turkkilaiset menevät omia teitään - Keskisuomalainen\nKolumnit 01.03.2008 00:07\nTurkkilaiset menevät omia teitään\nTurkki pysyi loppuun asti vaiti Irakin operaationsa kestosta, kun Yhdysvallatkaan ei sitä erityisen pontevasti vaatinut.\nPresidentti George W. Bush kehotti torstaina Turkkia kotiuttamaan joukkonsa Irakista mahdollisimman pian mutta ei asettanut mitään takarajaa. Turkissa samaan aikaan vierailleen Yhdysvaltain puolustusministerin Robert Gatesin mukaan operaatio saisi kestää enää "vain viikon tai kaksi". Harvinaisen ohuesti peitelty viesti Turkille oli, että sotaretki voisi Yhdysvaltain puolesta jatkua vaikka maaliskuun puoliväliin saakka.\nHyökkäystään Turkki on perustellut uhalla alueelliselle koskemattomuudelleen, Irakin hallitus on puolestaan arvostellut naapuriaan oikeutetusti aivan samoin perustein ja muistuttanut, ettei Turkki ole aiempina vuosikymmeninäkään pystynyt ratkaisemaan kurdiongelmaansa toistuvilla sotaretkillään.\nASETELMA ON ollut Yhdysvalloille kiusallinen. Turkki on sen tärkeä Nato-liittolainen ja sai tuoreisiinkin sotatoimiinsa Yhdysvalloilta kaiken aikaa reaaliaikaista tiedustelutietoa. Irakin kurdien itsehallintoalue taas on ollut harvoja suhteellisen rauhallisia alueita Yhdysvaltain isännöimässä maassa, jonka väkivaltatilastot ovat viime viikkoina vihdoinkin hivenen kaunistuneet. Eri väestöryhmien jännitteet ovat kuitenkin yhä herkässä.\nTurkissa sotaretki on jättänyt hallitukselle ikävän huivikiistan sopivasti taka-alalle. Amerikkalaisia turkkilaisten ei sotaretkellään tarvinnut pelätä. EU-suhteet saattoivatkin painaa unionin ikitarjokkaan ratkaisujen vaakakupissa Yhdysvaltoja enemmän. Monissa EU-maissa asuu merkittävä turkkilaisväestö. Lisäksi Kyproksen uusi presidentti Demetris Christofias aikoo panostaa ratkaisuun jaetun saaren kiistassa, siitä viestivät hänen ensi töikseen sopimansa tapaaminen Kyproksen pohjoisosan turkkilaisjohtajan Mehmet Ali Talatin kanssa ja myös Markos Kyprianoun nimitys ulkoministeriksi arvovaltaiselta EU-komissaarin paikalta.\nYHDYSVALTAIN POLITIIKAN muotoilijoiden puutteellinen Lähi-idän olojen tuntemus kävi selkkauksen kestäessä jälleen kerran ilmi. Politiikan johdolta puuttuu kyky hallita muuttuvia tilanteita kokonaisvaltaisesti. Syksyllä Irakissa on määrä järjestää tärkeät aluevaalit, mutta nyt keskeisen vaalilain valmistelu on jo pysähtynyt.\nPuolustusministeri Gates neuvoi Ankarassa turkkilaisia panostamaan kurdiongelman ratkaisemiseksi kurdiväestönsä elinolojen alueelliseen kehittämiseen, työhön, jota amerikkalaiset itse eivät juurikaan ole tehneet Irakissa tai Afganistanissa. Yhdysvaltain oma panos kehitysyhteistyöhön on nykyisin on OECD-maiden alhaisin - 0,17 prosenttia maan BKT:sta.


Metallitekniikka: Mersu oli sotakone teollisuuden ehdoilla - Ilmailuhistoria - FlightForum.fi\nMetallitekniikka: Mersu oli sotakone teollisuuden ehdoilla\nAloittanut Janne Saarijärvi, Toukokuu 12, 2006\nKirjoitettu Toukokuu 12, 2006\n"Lentävää Mersua ei voi kehua viimeisen päälle laadukkaaksi ja kestäväksi eliittikulkuneuvoksi. Päinvastoin. Kolmannen valtakunnan ilmailuministeriö antoi suunnittelijalle, Messerschmitt AG:lle tehtäväksi suunnitella halvan ja nopeasti tuotettavan sotakoneen."\n"Näissä leireissä kuoli Mersujen alihankintatöissä vuoden 1944 helmikuun ja seuraavan vuoden kesäkuun välisenä aikana 14 131 vankia."\nOhhoh... onpas Mersun siipien valmistaminen vaarallista puuhaa...\nTuo "alihankintahomma" on melkoisen kuuma peruna, jota pureksimalla saa äkkiä arvaamatonta poliittista elämää aikaan. Kaikkihan tietävät varmaksi esim. että Auschwitzissa kaasutettiin hengiltä paljon juutalaisia ja detaljitkin ovat varmaksi esitetyt. Harvemmin taas kerrotaan, että saman leirin yhteydessä oli jättimäinen I.G. Farbenin tehdas, Auschwitz III, joka tuotti synteettista kumia.\nMarkku Kanninen 243\n3 064 viestiä\nAsiasta kiinnostuneiden kannattaa lukea Hannu Valtosen kirja "Messerschmitt BF 109 ja saksan sotatalous"\nsiinä on kerrottu Mersusta "kaikki tietämisen arvoinen" myös tuo keskitysleirien osuus koneen tuotannossa.\nSe koneiden valmistaminen oli todella vaarallista, työaikojen tai työsuojelun perään ei paljon kyselty, ruoka oli mitä oli jos edes oli, hygienia, terveydenhuolto, yleinen mielivalta ja ongelmatapausten "kadottaminen" jnejnejne Sen lisäksi ei vähäinen asia ole psyykkisetkään tekijät, masennus sen aiheuttamat itsetuhoaikeet jne. Yleisesti Saksassa taisi tuolloin olla tapana syyttää ties mistä tahansa sabotaasia, ei sillä etteikö sitä olisi ollutkin, ja oletetut sabotöörit tietysti likvidoitiin. Ei mitään hauskoja asioita.\nToisaalta koska oikeus on aina seurannut voittajan miekkaa, niin lähes samaanhan saivat tottua valvontakomissiolle laittomasti luovutetut "Leinon vangit", mahdolliset palauttamatta jääneet sotavangit jne. Ja kyllä kai kaikista komeroista löytyy lurankoja kunhan tarpeeksi kaivetaan...\nTuntemallani lentoasemalla oli aikanaan töissä kaveri joka aikansa kuunneltuaan jonkun kehuja mukavasta ulkomaanmatkasta tuumasi: "Olin minäkin aikanaan ulkomailla mutten tykännyt reissusta ollenkaan" (oli jäänyt sotavangiksi ja rakentanut "tovereille" satamaa palkkana pieni painonpudotus n. 45 kiloon.\n20 889 viestiä\nJos nyt keskitysleirijuttuja aletaan puimaan, niin kirjoitetaan ensiksi Auschwitz-nimi oikein.\nToiseksi, tuo Mersujen alihankintahomma oli siihen aikaan niin hyvin naamioitu, ettei kukaan tiennyt, missä tehtaassa niitä 109:n runkoja ja siipiä rakennettiin.\nMauthausen-Gusen I, II ja III-leirit pidettiin tietysti sotasalaisuuksina. Ne sijaitsivat Itävallan puolella eli kauempana länsiliittoutuneiden pommikoneiden lähtöpaikoista. Gusen I oli vielä maanpäällinen leiri, jossa Mersujen osien alihankinta tehtiin 2 hallissa leirin alueella ja 4 hallissa leirin pohjoispuolella. Runkoja valmistui n. 20 kpl kuukaudessa alkaen 1942-43, joten tuotantomäärä ei ollut mitenkään ihmeellisen suuri. Silti lienee mahdollista, että kaikki Suomeen tulleet Mersut oli koottu Gusenin leiriläisten valmistamista rungon osista/siivistä. Se on kuitenkin mainitsematta, että maan alle louhittu Gusen II valmisti Me-262-koneita (yli 900 kpl) eikä (pelkästään) 109-mallia.\nGusen I aloitti kivilouhoksena. Hommaa pyöritti peitefirma Deutsche Erd- und Steinwerke GmbH (DEST), jonka omisti SS. Suurin osa Gusenin leiriläisistä kuoli kivenlouhinnan ja maanalaisen, pomminkestävän, kaasutiiviin II-tehdas- ja tunnelikompleksin (50000 neliömetriä) rakennustöiden aiheuttamiin rasituksiin. DEST hoiti myös Messerschmittin alihankinnat, kun ne alkoivat.\nEi sieltä siis tietoa maailmalle herunut. Gusenin leirit unohdettiin pitkäksi aikaa. Ensimmäiset kirjat näistä leireistä alkoivat ilmestyä vasta 60-luvulla. Ja Itävallan alueella oli muuten yhteensä 49 keskitysleiriä, mitä en itsekään tiennyt, vaikka olen alan kirjallisuutta lukenut.\nNämä tiedot itävaltalaisilta Mauthausen-Gusen-historianettisivuilta, jotka ovat aika hyvät. Ilmeisesti Itävalta haluaa tehdä tilit selviksi menneisyytensä kanssa.\nKirjoitettu Heinäkuu 22, 2008\nRunkoja valmistui n. 20 kpl kuukaudessa alkaen 1942-43, joten tuotantomäärä ei ollut mitenkään ihmeellisen suuri. Silti lienee mahdollista, että kaikki Suomeen tulleet Mersut oli koottu Gusenin leiriläisten valmistamista rungon osista/siivistä. Se on kuitenkin mainitsematta, että maan alle louhittu Gusen II valmisti Me-262-koneita (yli 900 kpl) eikä (pelkästään) 109-mallia.\nSuurin osa Gusenin leiriläisistä kuoli kivenlouhinnan ja maanalaisen, pomminkestävän, kaasutiiviin II-tehdas- ja tunnelikompleksin (50000 neliömetriä) rakennustöiden aiheuttamiin rasituksiin.\nTämä vetää tietty hieman vakavaksi. Uutta tietoa minulle.


Seis Urkintalaille!: Yhden spotin valmistuminen varmistettu\nSaimme tänään kasaan kaiken tarvittavan toisen mainosspotin toteutusta varten - sopivan näköinen lakikirja, kylttejä, poliitikko, kuka tosin ei näytä niin Sasilta kuin haluttiin. Noh, nallekarkit eivät mene aina tasan. Televisiosta saadan ulos siis vähintään se yksi spotti, jonka esityspaikka varataan heti maanantaina.\nMaanantaina julkaisemme myös mainosten tuotantoon liittyvää materiaalia webbisaitillamme. Silloin jo kimppaostossa mukana olevat voivat katsoa, minkälaisiin tuotoksiin ovat rahaansa luvanneet, ja vielä sitoumustaan empivät voivat saada vahvistusta myönteiselle päätökselle. Itseäni vallan kutkuttaa jo nähdä minkälaisia tuotoksia näistä tulee!\nLähettänyt Jaakko klo 21.47\nAnonyymi 25. tammikuuta 2009 klo 11.40\nEiköhän sitä ala jo olla rahaa kasassa kahdellekin näyttökerralle, vai onko tarkoitus tehdä nimenomaan useampi erilainen spotti?\nTero Tilus 26. tammikuuta 2009 klo 0.54\nLähtökohtana oli kaksi spottia. Tulossa on 1-3. Valtakunnallisia näyttökertoja saadaan se, mitä tuolla noin 6-8 k€ summalla irtoavalla optimaalisella paketilla saa. Emme lähde hakemaan ihmisten lupauksissaan ilmoittaman venymiskyvyn äärirajoja.\nRiinuska 26. tammikuuta 2009 klo 9.48\nSuosittelen ottamaan yhteyttä MTV3n Sales Manager Joni Kinnuseen, joka sattuu olemaan serkkuni ja jolle projektista olen kertonut. Hoitaa hyvän diilin ja tulee kunnolla pohdittua millaiseen aikaan (mille kohdeyleisölle) spotti kannattaa näyttää. Kaksi käyntikorttia olen eilen luovuttanut kuvausten järjestäjälle, numeron saa myös minulta suoraan :) Riina


Tietojaan itsenäisesti päivittävä työntekijä on helmi – Silti työsuojelun periaatteet koskevat myös lääkäreitä | Mediuutiset\n1.11.2019 07:33 päivitetty 1.11.2019 10:54\nHuomioidaanko työajassa? Myös lääkärien osaamisen ylläpitäminen vaatii aikaa, muistuttaa Mediuutisten päätoimittaja Anne Lahnajärvi.\nLääkärien aika on enemmän kuin kortilla. Tämä kävi varsin selväksi Nuori lääkäri -päivillä viime viikolla, kun Mediuutiset jututti satoja tapahtumavieraita, hiljattain valmistuneita ja erikoistuvia lääkäreitä, joiden toimipaikat sijoittuvat etelästä itään, länteen ja pohjoiseen Suomeen saakka.\nTyöaika ei jousta, niinpä lääkärit joutuvat perehtymään uuteen tietoon pääosin vapaa-ajallaan – jos ehtivät silloinkaan. Vapaa-ajasta kun kisaavat niin monet muutkin tärkeät asiat, perhe, ystävät, harrastukset ja arjen pyörittämisen pakolliset askareet. Lepoakin on saatava riittävästi, jotta jaksaa tiukkaan aikataulutettua työelämää.\nSama rumba koskee senioreitakin. Yhtälö voi tuntua syystäkin monesta mahdottomalta, ja uupumisen uhka on realistinen. Esimerkiksi Lääkärin työolot ja terveys 2015 -tutkimuksen mukaan yli viidennes lääkäreistä kokee vakavaa työuupumisen uhkaa työssään.\nTutkimuksista tiedetään, että etenkin asiantuntijat ja korkeasti koulutetut tekevät paljon työajan jälkeen etätyötä. Vaikka työhönsä sitoutunut ja tietojaan jatkuvasti itsenäisesti päivittävä työntekijä onkin työnantajalleen kullan arvoinen, työsuojelun periaatteiden olisi koskettava myös lääkäreitä. Kun työstä palautumista ei riittävästi ole, henkinen kuormitus voi vaarantaa lääkärin oman terveyden.\nTyöterveyslaitoksen mukaan lääkärien ja hoitajien työ onkin muuttunut yhä enemmän nimenomaan aivoja kuormittavaksi. Lääketiede, hoidot ja teknologia kehittyvät nopealla tahdilla ja tietoa sekä uusia taitoja on omaksuttava samaa tahtia. Juuri nyt monessa sairaanhoitopiirissä kipuillaan tietotekniikan kanssa, esimerkiksi uuden Apotti-järjestelmän käyttöönotossa.\nAivojen liiallisen kuormittumisen tiedetään heikentävän tuottavuutta ja altistavan virheille, jotka puolestaan voivat heikentää potilasturvallisuutta.\nOnko lääkäreitä ja kentän ääntä kuultu riittävästi?\nNuorten lääkärien yhdistys julkaisi puheenjohtaja Sara Launion johdolla viime viikolla kannanoton, joka muistuttaa, että osaamisen ylläpitäminen tarvitsee aikaa. Kannanotossa todetaan, että potilaiden kohtaaminen, tieteellinen työ ja asiantuntijatehtävät ovat yhtä arvokkaita. Lääkäreiden ajantasainen osaaminen hyödyttää organisaatioita ja hoitotiimejä, joka koituu lopulta potilaiden hyödyksi, puhumattakaan lääkärien jaksamisesta ja työn houkuttelevuuden lisääntymisestä.\nKannanotto vaatii, että lääkärien työajasta 20 prosenttia kohdennetaan asiantuntija- ja kehitystehtäviin. Tämä johtaisi siihen, että sote-palveluiden laatumittarit ja vaikuttavuus paranisivat, mikä puolestaan hillitsisi kustannusten kasvua, kannanotto toteaa.\nSote-uudistusta tehdään jo kolmatta kautta ja riitasointuja on ilmassa edelleen. Muun muassa tuhannen lääkärin lisäystä on kritisoitu laajalti.\nLienee perusteltua kysyä, onko lääkäreitä ja kentän ääntä kuultu riittävästi?\nKirjoittaja on Mediuutisten päätoimittaja Anne Lahnajärvi. Pääkirjoitus julkaistiin 1.11.2019 Mediuutisten numerossa 36/2019.\nNLY: Lääkärin työajasta 20 prosenttia asiantuntija- ja kehitystehtäviin\nErikoistumispaikatVaasan keskussairaala, Vaasan sairaanhoitopiiri, VaasaKirurgiaPäijät-Hämeen keskussairaala/ Akuutti24 ensihoito- ja päivystyskeskus, Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä, LahtiAkuuttilääketiedeVaasan keskussairaala, Vaasan sairaanhoitopiiri, VaasaSisätauditVaasan keskussairaala, Vaasan sairaanhoitopiiri, VaasaAkuuttilääketiedeNäytä kaikki erikoistumispaikat


HILMA: Käyttäjähallintajärjestelmä (Business Finland Oy)\nBusiness Finland Oy : Käyttäjähallintajärjestelmä\nIlmoituksen numero HILMA:ssa: 2018-021211\nIlmoituksen numero EUVL:ssä: 2018/S 201-456039\nKansallinen yritys- ja yhteisötunnus: 2725690-3\nPääasiallinen osoite: (URL) https://www.businessfinland.fi/\nVirallinen nimi: Finnvera Oyj\nKansallinen yritys- ja yhteisötunnus: 1484332-4\nPostiosoite: PL 1127\nPääasiallinen osoite: (URL) https://www.finnvera.fi/\nPääasiallinen osoite: (URL) https://www.hansel.fi/\nValtion omistama osakeyhtiö\nTavoitteena on hankkia Team Finland -verkostoon kuuluville Finnvera Oyj:lle sekä Business Finlandille (Innovaatiorahoituskeskus Business Finland ja Business Finland Oy) sisäiset identiteetinhallintajärjestelmät ja niiden toteutusprojektit sekä järjestelmään liittyvät tuki-, ylläpito- ja kehityspalvelut. Finnvera ja Business Finland ovat itsenäisiä toimijoita, joilla on kuitenkin samankaltaiset liiketoimintaympäristöt, yhteisesti käytössä olevia järjestelmiä sekä tarvetta keskinäiselle tiedon jakamiselle.\nJärjestelmästä tulee olla omat instanssit Finnveralle sekä Business Finlandille. Järjestelmä tulee tarjota On-premise –ratkaisuna, joka asennetaan sekä Finnveran että Business Finlandin konesaliin. Molempien konesalikumppani on CGI Suomi Oy. Ylläpito- ja ratkaisupalvelu tulee tarjota kummallekin organisaatiolle erikseen.\nKäyttöoikeuksien hallintaohjelmatuotteet. (48218000-9)\nKilpailutuksesta kiinnostuneet tarjoajat voivat ilmoittaa yhteystietonsa sähköpostitse osoitteeseen kilpailutus@hansel.fi. Sähköpostin otsikkokenttään tulee ilmoittaa viitteeksi: "Business Finland Oy, Käyttäjähallintajärjestelmä, kiinnostunut tarjoaja".\nKiinnostuksensa ilmoittaneille tarjoajille tullaan lähettämään kilpailutuksen luonnosmateriaalia kommenteille ennen lopullisen hankintailmoituksen ja tarjouspyynnön julkaisua.


highline saunavalaisin - highline sauna basic 3K 10W\nhighline sauna basic, 3000K\nLasikuitusarja LED-projektorilla saunan laude- ja kattovalaistukseen.Valaisinpaketti sisältää 2,0mm / 3,0mm lasikuitunipun päätteillä sekä sauna-asennukseen soveltuvan 10W himmennettävän LED-projektorin. Valaisinpaketti soveltuu 4-5m2 saunatilaan. Himmennys tapahtuu painonapilla tai 1-10V säätimellä. Sauna-asennuksessa muuntaja koteloitava.\n2 x 2,5m / 2,0mm + asennusholkki, satiini\n2 x 3,0m / 2,0mm + asennusholkki, satiini\n2 x 4,0m / 2,0mm + asennusholkki, satiini\n1 x 5,0m / 3,0mm + asennusholkki linssillä, satiini\nLasikuidut: Asennusreikä 12mm / 15mm.\nLasikuitua ei saa katkaista.\nProjektori: Pinta-asennus ruuveilla.\n10W Led-projektori IP54 + himmennettävä liitäntälaite IP20\nLajimerkki: highline saunavalaisin\nTuotenimi: highline sauna basic 3K 10W\nToimittajan tuotekoodi: 851084\nTilavuus: 4.611 m2\nValokuitujen kokonaismäärä: 7\nProjektorin teho: 10 W W\nVärikiekon tyyppi: Muu\nValaisimen elinikä L90B10: 25000 h h\nValaisimen elinikä L90B50: 25000 h h\nYksittäisen kuidun halkaisija: 2...3 mm mm\nKuitunipun halkaisija: 30 mm mm\nArvostelet tuotteen:highline saunavalaisin - highline sauna basic 3K 10W\nLattialämmityskaapeli - SLOTERM-SP 400W/39m 2.7-5m2


Huumeiden käyttö ja vahingot raskauden aikana - Yleinen - 2022\nHuumeiden käyttö ja vahingot raskauden aikana\nRaskauden aikana odottavien äitien tulisi käyttää vain lääkärinsä suosittamia lääkkeitä. Memorial Hospital -genettisten laboratorioiden asiantuntija Genetiikan ja farmakologian asiantuntija Gülay Özgön, Olmadan Älä käytä ummetusta, unilääkkeitä, rauhoittavia lääkkeitä, kipulääkkeitä ja apteekista otettua aspiriinia ilman lääkärin neuvoa. On parasta olla ottamatta lääkettä, ellei se ole erittäin pakollista. ”\nSeuraavatko huumeet raskauden aikana katastrofeja?\nKliinisen farmakologian kehitys on johtanut pelkoon, että huumeiden käyttö raskauden aikana voi johtaa katastrofeihin ja odottamattomiin seurauksiin. Tämä pelko rajoitti luonnollisesti kokeellisia tutkimuksia raskauden aikana ja sai nykyisen tiedon rajoittumaan vain kokemuksiin. esim. verenpainetauti, epilepsia, astma ja bakteeri-infektiot, kuten lääkehoito on pakollista tapauksissa, mitä lääkettä tulisi antaa, millä annoksella tulkitaan eri tavalla.\nYleisimmin käytetyt lääkkeet raskauden aikana:\nTutkimukset ovat osoittaneet, että antibiootit ovat raskaana olevien naisten huumeidenkäytössä ensisijaisia. Seuraava sijoitukset; kipulääkkeet, rauhoittavat lääkkeet ja lääkkeet, jotka estävät pahoinvointia ja oksentelua.\nOnko käyttöaika tärkeä?\nKun puhutaan lääkkeiden käytön riskeistä raskauden aikana, on tarpeen ottaa huomioon raskauden ajanjakso. Koska huumeiden vaikutukset ovat erilaisia raskausaikojen mukaan. Esimerkiksi, kun raskauden kolme ensimmäistä kuukautta - vauvan elinten esiintymiskautena - on ajanjakso, jolloin poikkeavuuksia esiintyy melko voimakkaasti, myöhempinä ajanjaksoina otettujen lääkkeiden vaikutukset eivät ole niin vakavia ja vaikuttavat negatiivisesti kasvuun ja kehitykseen.\nJopa kehittyneissä maissa 2 prosentilla kaikista syntyneistä on poikkeavuuksia. Geneettiset syyt, vauvan kohtuun liittyvät infektiot, äidin diabetes, krooniset sairaudet, kuten diabetes, epilepsia ja äidit; Jotkut lääkkeet voivat alkoholin, muiden huumausaineiden väärinkäytön tai säteilyaltistuksen lisäksi johtaa myös vammaisiin vauvoihin. Aikaisemmin vammaisen vauvan syntymä tai toistuvat keskenmenot perheessä ovat myös tekijöitä, jotka lisäävät riskiä. Näitä perheitä tulee tarkkailla tarkemmin raskauden aikana.\nKuinka äiti käyttää lääkettä?\nÄidin käyttämä lääkitys johdetaan napanuoran (istukan) läpi, joka on vauvan ruokintaväline. Äidien istukan läpi kulkemat lääkkeet tai ravintoaineet osoittavat kielteisiä vaikutuksia vauvan kudoksiin, että ne näyttävät niiden vaikutukset. Tutkimukset ovat osoittaneet, että jokainen lääke ei läpäise istukkaa yhtäläisesti. Syyt tähän ovat: lääkkeen rasvaliukoisuus, äidin kyky sitoa lääke veren proteiineihin ja äidin ja istukan välinen lääkkeen metaboloitumisnopeus määritettiin. Seurauksena on, että vaikka istukan kautta kulkevien lääkkeiden prosentuaalista määrää ei tunneta, imeväiselle toimitetun lääkkeen määrää ei koskaan tiedetä selvästi yhteiskunnan yksilöllisten erojen vuoksi.\nPeriaatteet, joita käytetään arvioidessa vauvan altistumista huumeille:\n● Vauvan herkkyys lääkkeelle määritetään geneettisesti.\n● Istukkamuutosta ei ole.\n● Huumeille altistumisen aika on erittäin tärkeä.\n● Lasten altistumisaste riippuu yleensä annoksesta.\n● Vaikka käytetyistä lääkkeistä voi olla hyötyä äidille, ne voivat olla haitallisia sikiölle ja saattaa olla jopa tappavia.\nLapset, joille lääke vaikuttaa, voivat aiheuttaa ongelmia vanhuksille!\nViime vuosina; osoitti, että koulun ikäisten lasten psykomotorisen hidastumisen syy voi olla lääkevaikutusten myöhäinen vaikutus.\nCopyright 2022 \_ Huumeiden käyttö ja vahingot raskauden aikana...


Yk Jäsenvaltiot | Seitsemän Päivää Uutiset\n– Asiantuntijat arvioivat, ettei kiellon raukeaminen kuitenkaan johtane laajaan aseiden osteluun pakotteiden kurittamassa.\nSuomi näyttää selviävän koronakriisistä vähemmällä kuin useimmat muut EU-jäsenvaltiot. Tämä käy ilmi Euroopan komission kunta.\nAsiantuntijat arvioivat, ettei kiellon raukeaminen kuitenkaan johtane laajaan aseiden osteluun pakotteiden kurittamassa.\n– YK:n asettama Iranin asevientikielto on rauennut sopimuksen mukaisesti, kertoo Iranin ulkoministeriö uutistoimisto AFP:n.