KUOKKANEN MARRASKUU 2007 KUOKKALAN ASUKKAAT RY:N TIEDOTUSLEHTI, 21. VUOSIKERTA TAITEILIJAN VIERAANA EKOAGENTIT IKINUORET + 10,- (014) - PDF\nKUOKKANEN MARRASKUU 2007 KUOKKALAN ASUKKAAT RY:N TIEDOTUSLEHTI, 21. VUOSIKERTA TAITEILIJAN VIERAANA EKOAGENTIT IKINUORET + 10,- (014)\nDownload "KUOKKANEN MARRASKUU 2007 KUOKKALAN ASUKKAAT RY:N TIEDOTUSLEHTI, 21. VUOSIKERTA TAITEILIJAN VIERAANA EKOAGENTIT IKINUORET + 10,- (014) 242 003"\n1 MARRASKUU 2007 KUOKKANEN KUOKKALAN ASUKKAAT RY:N TIEDOTUSLEHTI, 21. VUOSIKERTA TAITEILIJAN VIERAANA Pablo Picasso otti vieraat haukkumatta vastaan. Pablo on kaksivuotias espanjalaissyntyinen koira, jolla on mielenkiintoinen harrastus. SIVU 3 EKOAGENTIT Jyväskylässä on tämän vuoden aikana otettu käyttöön uudenlainen keino jätemäärien vähentämiseksi sekä kierrätyksen ja lajittelun tehostamiseksi. SIVU 5 IKINUORET Kuokkalan Ikinuoret ry on perustanut kulttuurikerhon, jonka tavoitteena on perehdyttää eläkeikään varttunutta väestöryhmää kulttuuritoiminnan eri osa-alueille. SIVU 13 KTARJOUKSET: Normaali pizzat 3,99 Normaali pannupizzat+ 7,- YLI 10 OSTOKSISTA ILMAINEN KOTIINKULJETUS joka päivä klo asti Soita ja tilaa! (014) Alle 10 ostoksista 3 kotiinkuljetus maksu K + 10,- Normaali perhepizzat Special pizzat 4,99 Special pannupizzat+ 8,- Special + perhepizzat 11,- Kaikki kebabit + 6,- Tarjoukset voimassa asti (014) JYVÄSENTIE 1 (ristonmaa) K JUOMAT Limsa 0,33l Limsa 0,5l Limsa 1,5l Maitolasi Maitopurkki 1l Tuoremehulasi Kahvi/tee Meiltä saat myös olutta mukaan! Avoinna: ma-la su ,50 2,- 3,50 1,- 2,- 1,- 1,- K\n2 2 PÄÄKIRJOITUS ELÄMÄLLE MOTTO Poden mottojen tulvaa. On meneviä, olevia ja tulevia. Oikein hyvä motto asioita harrastaville ja niihin rientävälle naiselle on ollut Parempi pöly piirongilla kuin emännän aivoissa. Siitä Anja Santala- Rosala maalasi taulunkin. Se on lohduttanut, kun pölyjä kumminkin kertyy ja kuten tunnettua ain on laiska aikehessa. Keksin jopa idean. Pidin mattoja rullalle käärittynä ulko-oven lähellä, että tulija luulisi minun juuri aikoneen ryhtyä siivoamaan. No, tällä viikolla saadaan ikkunatkin pestyä ja verhot vaihdettua. Keski-iän kummajainen löysi lohdutuksen ja oikeutuksen Riikka Juvosen sanoista: Keski-ikä on elämän palkkapäivä ja siitä saa nauttia. Nyt kun kymmenen vuotta taas täyttyi ja pääsin Marja-Leena Koppisen sanoin upeiden kuuskymppisten joukkoon, löytyi jo tuleva mottokin. Vuonna 1989, 81-vuotiaana kuollut näyttelijä Bette Davis on sanonut: Vanhuus ei sovi nynnyille. Kirsti Leskinen KUOKKALAN ASUKKAAT RY Hallitus Kirsti Leskinen, Puheenjohtaja, päätoimittaja: Kaija-Leena Kaijaluoto, varapuheenjohtaja: Kauko Järvinen, sihteeri: Päivi Räsänen, taloudenhoitaja: Vesa Asp Marko Kauppinen Laila Koivunen Erkki Metsä Aarre Mäkelä Lidia Popova Eini Tuupainen Sähköpostit: Jäsenmaksut 2006: 5 tili: Liity jäseneksi maksamalla jäsenmaksu yhdistyksen tilille ja ilmoittamalla yhteystietosi (nimi, osoite, puhelin, ) tilisiirron viestikentässä. KUOKKANEN-LEHTI Kuokkanen on Kuokkalan Asukkaat ry:n kustantama ja julkaisema voittoatavoittelematon tiedotuslehti, joka jaetaan kuukausittain kotitalouksiin ja yrityksiin asukasyhdistyksen toimialueelle Kuokkalaan. Levikki kpl. Painopaikka: Kisapaino oy, Kiuruvesi. Jakeluhäiriöt: puh Kuokkasen toimitus: Kirsti Leskinen päätoimittaja puh Jaakko Leskinen taitto ja mainosvalmistus puh Valmiit mainokset: 20. päivä Vedostettavat: 15. päivä Valmiit jutut ja materiaali toimitukselle viimeistään kuukauden 20 päivä. Kauko Järvinen laskutus puh Erkki Metsä mainosmyynti ja jakelu puh Seuraava Kuokkanen ilmestyy joulukuun ensinmäisellä viikolla. KOPPARI KUOKKANEN - MARRASKUU 2007 KUOKKALAN ASUKKAAT RY VUOSIKOKOUS JA PIKKUJOULUT VIERASKIRJA MONIKULTTUURINEN EUROOPPA VANHUUS KUOKKALASSA Kaveri koppasi kiinni iltalenkilä ja kysyi. miksi sinä aina niistä nuorista puhut, kirjoita joskus vanhemmista ihmisistä. Lupasin, vaikka tunsin aiheen vieraaksi. Nimittäin täältä vasta tullaan vanhuus. Tottapuhuen meinasin aloittaa näin. Kun kahdeksankymmnetäluvulla me muutettiin tänne Kuokkalaan, niin porukka alkaa olla vanhuusiässä yhtä aikaa vuosien päästä, siis niin kuin Pekkarisen Mauri ja Leskisen Kirsti, jotka pitivät kuusikymmentävuotisjuhlat samana päivänä. Onnea molemmille tasapuolisesti. Niin meinasin, kunnes Yrttisuolla semmoista pientä koiraa ulkoluttava herra jututti minua. Kertoi asuvansa niissä omakotitaloissa siinä Yrttisuon lähellä ja kertoi että siellä, vanhoissa vaneritehtaan taloissa asuu huomattava määrä vanhuksia. Vaimo on kuulemma huonossa kunnossa ja juttukaverista Kuokkalan Asukkaat ry Syyskokous to klo 18 Ainolassa, os. Ainolantie 7 Sääntömääräiset asiat Hallitus Sana monikulttuurisuus ei kuulu suomen kielen käytetyimpiin. Suomessa erilainen on kummajainen. Opimme tämän jo pienenä, ja vältämme siksi valtaväestöstä erottumista. Muutamista vähemmistöistä huolimatta olemme tottuneet homogeenisuuteen. Liekö syynä kaukainen sijaintimme, outo kieli, kirpakka ilmasto vai pukumuoti, mutta ulkomaalaisten osuus on maassamme aina ollut pieni. Ennen 1980-luvun loppua Suomessa asui vain alle muun maan kansalaista. Vaikka luku on sittemmin kasvanut, ei se ole vieläkään ylittänyt kolmea prosenttia. Viime vuonna Suomessa asuvia ulkomaalaisia oli ja näis- täkin 40 % oli kotoisin joko Venäjältä, Virosta tai Ruotsista. Kovin eksoottiselta katukuvamme ei todellakaan näytä. Toinen on tilanne monissa muissa EU-maissa. Saksassa ulkomaalaisten osuus väestöstä on noin kymmenen prosentin luokkaa ja esimerkiksi Luxemburgissa, Virossa ja Latviassa jopa yli viidesosa väestöstä on ulkomaalaisia. EU:n sydämessä Brysselissä monikulttuurisuus kukkii. Monet aikaisemmin kuulleeni kansalaisuuksiin liittyneet stereotypiat heräsivät täällä eloon. Espanjalaiset todella rakastavat puhumista, mutta inhoavat päätösten tekemistä. Me suomalaiset taas pidämme päätöksistä, mutta emme niinkään puhumisesta. Tai hymyilemisestä. Hollantilaisilla on tiukka ote puute. Ja sitten tuli toinen, kertoi menevänsä Kotikaareen vanhusten luo, ja kiroili, kun kolme vanhusta pötköttää samassa huoneessa viikonloppuisin ja joskus käytävälläkin. Sanoin että ota yhteyttä Illmannin Hilkkaan, hän kyllä hoitaa asian. On sen verran tomera täti, vaikka ei asukaan Kuokkalassa. Tai sitten hän ulkosuomalainen, näin kuulemma pitää nykyisin sanoa, ei siis maahanmuuttaja, joka menee ongelle päivittäin Jyväsjärvelle, Onhan heitä venhempia ihmisiä jo Kuokkalassa. Ja kaikilta tuntuu puuttuvan juttukaveri, eikä taida olla paikkaakaan mihin kokoontua. Vanhuksia on ja heitä tulee lisää Onko sitten Kuokkalassa vanhana hyvä asua. On ja ei. Terveyskeskus on, joskus kyllä tukossa. Kuokkalan asukkaiden pikkujoulut klo Ainolassa, vuosikokouksen jälkeen tarjotaan puuroa ja torttukahvit. Tervetuloa! lompakostaan, koska muuten portugalilaiset tyhjentäisivät sen nopeasti. Saksalaiset rakastavat Ordnungia, eli järjestystä, kun taas italialaiset eivät ymmärrä koko käsitettä. Puolalaiset ja espanjalaiset ovat itsepäisiä. Irlantilaiset taas hyvinkin suostuteltavissa olevia - varsinkin muutaman Guinness-tuopin jälkeen. Kaikki nämä eriluonteiset ja -näköiset ihmiset istuvat kuitenkin Euroopan unionissa sulassa sovussa saman neuvottelupöydän ääressä. Erilaisuus näkyy ja kuuluu, muttei haittaa. Vaikka suomalaiset tulevat kokouksiin 10 minuuttia etuajassa, Kaupat on, pankkia ei, sosiaalikeskus vietiin pois. Muuten kerroin yhdelle vanhalle ihmisille, ettei kunnan anomuksia tarvitse kaupunkiin asti toimittaa, vaan riittää, kun vie ne kunnan viranomaiselle. Valitsee vaan lähimmän kunnan koulun tai päiväkodin. Heidän on pakko ottaa ne vastaan ja toimittaa oikeaan paikkaan. Pyytää kuittauksen opettajalta, että on saanut paperit vastaan. Laki on semmoinen. Mitä näiden kanssa rupeaa turhaan pelleilemään ja maksamaan kalliita bussimaksuja kaupunkiin. Yksi asia minua on jurppinut. Vanhukset kun nähdään pelkkänä menoeränä. Kunnalle kun vanhukset on useimmiten pelkkä tuloerä. Eläketulo tulee aina mualta kuin kunnan pussista, siitä maksetaan kunnan verot ja palvelumaksut viimeisen päälle. Laitoshoidossa on pieni osa vanhuksista, useasti lyhyen aikaa. Terveysmenot tietysti, saksalaiset tasan oikealla kellon lyömällä ja espanjalaiset puoli tuntia myöhässä, ei kukaan ärsyynny. Suomalaiset muistavat vain ottaa mukaansa luettavaa ajanvietteeksi. Kiihkein EU-vastustus liittyy pelkoon kansallisen omaleimaisuuden katoamisesta. Pelko on turha. EU jäsenyyden myötä jäsenmaan kansallistunne vain vahvistuu. Sulatusuuni on sana, joka ei kerta kaikkiaan sovi Euroopan unioniin. Ja hyvä näin. Euroopan perustuslakiin kirjattu tunnuslause moninaisuudessaan yhtenäinen on mahtipontinen, mutta osuva. Halu säilyä erilaisena kuin naapuri yhdistää eurooppalaisia. Juuri epätäydellisyytemme ja erilaisuutemme tekevät Euroopasta mielenkiintoisen ja hauskan paikan asua. Alexander Stubb (kok.) Kirjoittaja on kaksikielisenä kasvatettu europarlamentaarikko, jolla on brittiläinen vaimo sekä lapset, jotka ovat kahden maan kansalaisia ja puhuvat neljää kieltä äidinkielenään. niihin kunta saa ne valtion apuset. Tuttavapiirissäni on pari vanhusta. Toinen ei ollut käynyt kolmeen kymmeneen vuoteen lääkärissä. Joutui tuossa vaivan takia menemään, ei löytynyt terveyskeskuksesta papereita. Toinen on peloiteltu kunnan rahanmenolla niin ettei terveydenhuoltoon uskalla mennä, vaikka verenpaine vaivaa ja kun käy lääkkeen uusimassa, joku terveysfanaatikko syyllistää hänet siellä. Ei saa syödä sitä tai tätä. Viimeksi oli vaadittu ostamaan oma verenpainemittari, yhdeksänkymmentävuotiaan naisen. Semmoista se on vanhusten palvelu. Koppari\n3 KUOKKANEN KUOKKALAN ASUKKAAT RY:N TIEDOTUSLEHTI 21. VUOSIKERTA MARRASKUU 2007 ENKÄ VIITTI OLLA YHTÄÄN UJOKAAN ENÄÄ TAITEILIJA ANJA SANTALA-ROSALAN VIERAANA KIRSTI LESKINEN Olipa kerran Eerolan talo Pablo Picasso otti vieraat haukkumatta vastaan. Pablo on kaksivuotias espanjalaissyntyinen koira, jolla on mielenkiintoinen harrastus. Se haukkuu Pikku kakkosen pöllöä. Sen hetken kuin se on näkyvissä ja kuuluvissa. Pablo Picasso on saanut sijansa paitsi Anja Santala-Rosalan ja hänen miehensä Reino Rosalan sydämessä, myös maalattuna Anjan paidassa. Anja täytti 71 vuotta heinäkuussa ja toteaa: Enkä viitti olla yhtään ujokaan enää. Anja Santala-Rosalan taiteilijaura käynnistyi vuonna 1974 jyväskyläläisen taiteilija Erkki Santasen tukemana. Olin kuullut, että Laukaassa on hyvä taideleiri kesäisin, kertoo Anja ja meni sinne kahden lapsensa kanssa. Oma tyyli löytyi vuonna Päästin itseni irti. Miksi en maalaisi niin kuin tyttönä piirsin! Syntyi naivistisia maalauksia nimeltä Ravintolan naistenhuoneessa ja Saisko lisää samppanjaa. Näiltä alkuvuosilta on kuvat kaikista maineikkaista Jyväskylän kissaravintoloista: Topikatti, Kissanviikset, Katinhäntä. Santala-Rosalan töitä on ollut näytteillä yhdeksän kertaa Suvi-Pinxissä, debyytti tapahtui vuonna 1979, Naivistit Iittalassa- näyttelyissä 13 kertaa. Tauluja on syntynyt toista tuhatta. Myös kivet kiehtovat taiteilijaa. Minulla on kivineuroosi. Kivet ovat inspiroivia, niistä saa vaikka mitä. Hausjärvellä piirrelleestä tyttösestä piti tulla modisti. Kiusallisen vähän jäi pisteitä uupumaan taideteollisen tekstiililinjalle pääsemiseksi. Oili Mäki pääsi. Sen verran näyttöä kuitenkin kertyi, että Kai Franck halusi ottaa yksityisoppilaaksi. Mutta, mutta kauppakouluun Anja sitten kuitenkin päätyi ja lopulta postin palvelukseen ja Jyväskylään vuonna Maalaamalla tarinoiden kertominen siis varsinaisesti alkoi 1970-luvulla. Maalaismaisemia, kaupunkikuvia syntyi tarinoineen ja niihin sopivine nimineen. Paskareissu, mutta tulipahan tehtyä oli niin suosittu, että siitä täytyi tehdä kolmaskin versio. Arvostusta tuli kun Anja Santala-Rosala oli niiden kymmenen suomalaisen naivistin joukossa, jotka kutsuttiin vuonna 2000 Budapestiin näyttelyyn. Vuosien 1977 ja 2005 välillä Anja osallistui näyttelyihin myös Tukholmassa, Pariisissa ja Brysselissä. Pariisista tuli kultamitali ja diplomit Tukholmasta ja Brysselistä. Vuonna 2000 Jyväskylä oli UNICEF- kaupunki. Tuolloin kahdesta taulusta tehtiin kortit Unicefille, Apujoukot mummolaan ja Talvinen hiihtoretki. Joulukuussa tänä vuonna on tulossa näyttely Espanjan Murciaan. Sinne on pyydetty taulut: Suomalaiset talvihuvit, mitä kaikkea jäällä voi tehdä, Rantatalon onnellinen perhe ja kolmantena Minne menisin kun kaikki hyvä on tässä, taulu miehestä ja naisesta, jotka istuvat hirveän onnellisina saunan seinustalla. Vippulalainen taulun ostaja ei vitkastellut. Hänen morsiamensa oli laittanut kehyksiin Pirkka-lehdestä leikkaamansa kuvan, jossa oli Anjan taulu Uusi kevät. Sulhanen soitti Anjalle ja kysyi, että onko se taulu vielä teillä? Oli. Mut- Mummofiilis ta kahden tunnin kuluttua se lähti Vilppulaan. Iittalassa on sauna-aiheisten kuvien ostaja, jos niitä sinne teen. Englannista löytyy koti, jonka sisustuksen värit on valittu Anjan maalaaman taulun mukaan. Anja Santala-Rosalan taulut synnyttävät muistoja, mielikuvia elämän varren tapahtumista, lapsuudesta, nuoruudesta. Taulujen nimet tukevat niitä. Me Hausjärvelläkin pelättiin kun Helsinkiä pommitettiin - taulussa Anja kuvaa lapsuuttaan sodan aikana. Noita pieniä peloissaan olevia tyttöjä oli muitakin. Taulun kanssa voi jakaa muistoja, surullisiakin. Iltapäivän tunnit vierähtivät rattoisasti leikekirjoja ja seinillä olevia tauluja tutkien. Minua tavattomasti viehätti taulu ja siinä kytevä ajatus, Kyllähän jokaisella pitää kristallikruunu olla. Onko sinulla? Pablo jäi haukkumaan Pikku kakkosen pöllöä. Mitä kuuluu? Day Day Kiitos hyvää! Minä olen onnellinen. Thaimaassa asuvat lapseni tapasivat suomalaisen valtuuskunnan jäseniä, jotka olivat haastattelemassa pakolaisperheitä siellä. Qeyam Abbas I am well. Kävin syyskuussa Teheranissa, jossa vietettiin poikani muistojuhlaa. Hän kuoli kolme vuotta sitten. Tuija Ohvo Hyvää kuuluu. Elän jännittäviä aikoja. Pääsin Virma-projektiin työharjoitteluun ja muutin Jyväskylään siskon luokse asumaan. Vähän isompiin ympyröihin, opiskelen synnyinkaupungissani Pieksämäellä sosionomiksi. Oiva Airola Nina Rattuli Kuuluu ihan hyvää, vaikka syksy on minulle surullista aikaa. Kuokkalanpelto on kaunista maisemaa, kävelen joskus yksin ja joskus miehen kanssa. Luen paljon. Tatjana Airola Kiitos, ei mitään erikoista. Pieni pojanpoika kävi kylässä. Se oli ihanaa. Ernesti opetti suomalaiselle kaverilleen Jussi-Pekalle venäjää. Pyöräilen pari kolme kertaa viikossa ja joskus rullaluistelen. Kun pojanpoika tulee kylään, pelaamme jalkapalloa ja pöytätennistä.\n4 4 - Tämä on meidän rakkain valokuvamme, Saarikon tyttäret esittelevät. Ei se ihme olekaan. Kuvaan liittyy heidän lapsuutensa lämpimimmät muistot. Kuvan keskelle ojentuu rannasta Pitkäruoho, Ruulahden maatilan kuiva laidun ennen KUOKKANEN - MARRASKUU 2007 MAALAISTALO KADUN VARRELLA pusikoitumista. Taustalta tunnistuu Halssilan mäen silhuetti. Niemessä kököttänyt lato oli tärkeä talon seitsemälle lapselle. Sinne ajettiin heinää, siellä leikittiin ja sen viereen pystytettiin juhannuksena kokko. Lahden pohjukassa opittiin uimataito. - Uitiin litkoille, Helvi Saarikko kertoo. Se tarkoittaa, nippulautoille. Myös salmessa olevan majakan päältä oli hyvä hyppiä veteen. Karkulaisiksi nimitettiin lautoistaan eksyneitä irtotukkeja, jotka melottiin rantaan. Myöhemmin kesällä niitä jahtasivat tukkipoliisit, vuotiaat pojat, jotka saivat yhtiöltä muutaman pennin jokaisesta palauttamastaan tukista. - Kerran oli meillä ystävättäriä kaupungista uimassa, Irma Riikonen muistelee. - Kun noustiin maalle, huomattiin, että erään tytön kukikas kesämekko oli lehmän suussa. Siitä ei saatu pelastettua kuin nappeja. Saarikon tyttäret kävivät tyttökoulua kaupungissa ja viettivät ruokatuntinsa Kovalan neitien luona Seminaarinmäen rinteessä. Taiteilija Lauri Santtu piirsi tytöistä siellä kerran kuvat vieraskirjaan. - Kerran äiti soitti, käski jättää potkurit kaupunkiin ja palata kotiin linja-autolla. Laiva oli tullut satamaan ja ajanut jäähän railon. Ruulahden pihapiiri marjapensaineen ja kellertävine päärakennuksineen on säilynyt lähes entisellään. Siinä vietetään yhä kesää maalaistalossa, kadun varrella. Jonas Heiskaa löytyy tutusti seinältä, mutta enää ei äiti huolekkaasti kysy, otko saanu eholtas. Karvalaukkuja ja kangasrouskuja kerättiin syksyisin. Kuokkalan kartanon Insinörskä tuli suurine koirineen ja poimi Ruulahden mailta tatit. Jonkinlaisena ihmeenä pidettiin, että kartanon lapsilla oli varaa ostaa Mäki-Matin myymälästä kerralla puoli litraa liköörikaramelleja. Kun suksitehtailija Julius Uusitupa täytti linnassaan vuosia, Jokivarrren koululaiset vietiin sinne esiintymään. Tuuditan tulisoroista opeteltiin moniäänisesti opettaja Saara Korpisen johdolla. Toinen päivänsankarille esitetty laulu oli Iske, iske, iske, seinään vuoren. Uusitupa harjoitti myös mustankiven louhintaa. Esa Sironen MARRASKUUN TÄHTITAIVAS RIIKKA LESKINEN PYYKKILAUTOJA VATSAN PÄÄLLÄ ELI SKIFFLEÄ HÖYSTETTYNÄ HUUMORILLA Marraskuu sattuu olemaan Suomessa joulukuun ohella yksi pilvisimpiä kuukausia. Ilman tätä seikkaa marraskuu olisi todella hyvää havainnointiaikaa pimeytensä vuoksi. Päivnvalon vähentyessä tähdet näkyvät taivaalla jo aikaisemmin ja Orionin tähtikuvio nousee kaakosta jo kello Tähtitaivas soveltaa pääosin samaa kaavaa, mitä se on ollut koko syksyn. Linnunradan vyö kulkee Joutsenen, Kassiopeian ja Perseuksen tähtikuvion kautta. Pilvettömän sään sattuessa voi havaita esimerkiksi selvästi taivaalta erottuvia tähtijoukkoja. Tähtijoukkoja pitää koossa niiden keskinäinen vetovoima. Marraskuussa voi taivaalta löytää Härän tähdistöstä korkealta etelän suunnalta kaksi paljain silmin näkyvää tähtijoukkoa, Plejadit Ja Hyadit. Marraskuussa näkyvät kaikki planeetat, ainoastaan pikkuplaneetta Pluto pysyy piilossa. Merkuriusta voi havainnoida kuun puolivälin jälkeen aamulla kaakkoistaivaalta, aika matalalta. Samalta suunnalta voi löytää myös Venuksen, joka loistaa aamuyöllä varsin kirkkaana. Iltayöllä koilisesta nousee Mars, mutta aamuyöllä se on korkealla etelässä. Matalalta kannattaa etsiä Merkuriuksen lisäksi myös MIA SUOMINEN Vaikka karsastaisit kulttuuririentoja, älä jätä käyttämättä tilaisuutta nähdä Werner Bros livenä! Älä anna ennakkoluulojesi skiffleä kohtaan vaikuttaa sillä tämän veljessarjan keikka on viihdyttävä ja hauska! Se on todellinen huumoripläjäys, joka ei jätä jäyhintäkään suomalaisjörrikkää kylmäksi. Musiikillisesti se on nautittava kokemus, joka osoittaa sen, ettei loistavan musiikin tekemiseksi vaadita kovin kummoisia välineitä. Werner Bros on maamme tunnetuin ja suosituin skiffleorkesteri. Mutta mitä ihmettä on skiffle? Se syntyi Amerikassa Jupiteria, varsinkin iltahämärässä ja lounaan suunnalta. Saturnus nousee keskiyön tienoilla idästä, ja sen voi löytää aamuhämärässä etelästä. Kaukoputkella voi erottaa Satrunuksen renkaat ja sen suurimman kuun, Titanin. Uranusta ja Neptunusta kannattaa etsiä kiikareilla tai kaukoputkella. Ainoastaan Uranus voi erittäin hyvien olosuhteiden sattuessa näkyä paljain silmin, mutta Neptunus on liian himmeä. Uranuksen etsinnät kannattaa aloittaa Vesimiehen tähdistöstä ja Neptunuksen etsinnät Kauriin tähdistöstä. Marraskuun ensimmäinen päivän jälkeen kuu vähenee. 18. päivä kuu alkaa taas näkyä taivaalla, mutta täysikuuta saa odotella marraskuun loppupuolelle, 24. päivälle. Marraskuussa taivaankansi on aika täynnä tavaraa, koska kaiken lisäksi sine mahtuu vielä kaksi meteoriparvea. Leonidien meteoriparven maksimi on Niitä voi havaita aamuyöllä Leijonan tähdistöstä. Havainnoinnissa voikin lyödä kaksi kärpästä yhdellä iskulla, sillä Tauridien meteoriparven meteoriitit näyttävät tulevan tähtijoukko Plejadien suunnalta. Niitä näkyy pitkin marraskuuta, mutta maksimipäivät ovat 5. päivä ja 12. päivä luvulla ja rantautui sieltä Englantiin. Englantilaisnuoriso, joilla ei sodan jälkeen ollut rahaa, mutta intoa soittaa sitäkin enemmän, otti sen nopeasti omakseen. Köyhissä oloissa soittimet rakennettiin itse. Niinpä soittimina alettiin käyttää pyykkilautoja, narubassoja yms. rytmisoittimia, joilla on yhä vankka asema skifflemusiikissa. Skiffle on saanut vaikutteita jazzista, bluesista ja kantrista, ja se on ollut mukana synnyttämässä uutta popmusiikkia. Moniko tietää, että skiffle on ollut brittipopille yhtä tärkeä tekijä kuin blues rockmusiikille? Jopa Beatles aloitti skifflebändinä The Quarrymen ennen siirtymistään maailman valloitukseen muulla musiikin saralla. Werner Bros yhtyeessä soittaa viisi Tuukkasen veljestä, Jari, Jyrki, Tuukka, Pasi ja Jaakko, sekä kuudentena jäsenenä ottopoika Ruposen Jussi. Yhtyeen historia juontaa parinkymmenen vuoden taakse, vuoteen 1987, jolloin yhtye perustettiin tosin nykyisen muotonsa se on saanut vajaa kymmenisen vuotta myöhemmin. Werner Bros käyttää musisointiin skifflelle tyypillisiä soittimia. Pyykkilauta, narubasso, lusikat, pimpparauta - melkein mikä tahansa kelpaa veljeksille. Luonnollisesti kitarat ja mandoliini kuuluvat myös kalustoon, rumpuna voi tarpeen tullen toimia vaikkapa vanha matkalaukku. Yhtye on ehtinyt esiintyä monissa merkittävissä tilaisuuksissa, esimerkiksi Ruotsin kuninkaallisten valtiovierailun laivaristeilyllä Päijänteellä elokuussa 2003 ja Brysselissä Arto Oksanen löysi tästä Hankasalmen observatorion laitteilla klo 00:10 otetusta kuvasta gammapurkauksen optisen jälkihehkun, vain 20 minuuttia sen jälkeen kun Swiftsatelliitti oli havainnut gammasäteet avaruudessa Grand Placella avaamassa Suomen EU- puheenjohtajuutta. Järjestäjien mukaan he olivat ainoa suomalaisesiintyjä, jonka yleisö vaati ottamaan encoret! Moni saattaa muistaa heidät Bumtsi Bumista, jossa heidät nähtiin hauskuuttamassa yhdessä Halavatun Pappojen kanssa. Tuukkasen veljekset ovat kotoisin Hankasalmelta. Hankasalmi onkin saanut osansa mahtavasta skifflekulttuurista, sillä siellä järjestetään Kihveli Soikoon maailman ainut vuosittain järjestettävä monipäiväinen skifflemusiikkitapahtuma. Kihveli sai alkunsa juurikin Wernerien ideasta ja yhtye toimii festivaalin taiteellisena johtona. Ensimmäinen Kihveli Soikoon tapahtuma järjestettiin Tapahtuman yhteydessä on paljon oheistapahtumia, kuten esimerkiksi skifflesoitinten rakennus- ja soittokursseja. Werner Bros nähtiin Keski-Suomessa perjantaina He olivat keikalla Viitasaarella paikallisen urheiluseuran Viitasaaren Viestin järjestämässä tilaisuudessa. Keskuskoulun sali pullisteli liitoksistaan ja tunnelma kohosi kattoon puolitoistatuntisen keikan aikana. Näiden miesten esiintymistä on ilo seurata, he laittavat itsensä likoon täysillä ja antavat yleisölle kaikkensa. Esityksessä on aimo annos huumoria, mutta ketään ei kuitenkaan loukata. Kappaleet toimivat niin varttuneemmalle kuin nuoremmalle yleisölle. Illan aikana kuultiin nuorison iloksi muunmuassa versiot Bomfunk MC s yhtyeen Freestyler kappaleesta sekä Suomen Euroviisujen voittokappale Hard Rock Hallelujah. Vanhemmat kuulijat saattoivat nauttia vaikkapa Rakkauden satu tai Sydänkäpynen kappaleista. Esitys oli niin mukaansatempaava, että lopputaputusten aika tuli aivan liian nopeasti. Niinhän se on että kaikki hyvä loppuu aikanaan. Ensi kesänä siis kipin kapin Hankasalmelle Kihveli Soikoon tapahtumaan tai mikäli sinulla on mahdollisuus muutoin päästä Wernereiden konserttiin, niin älä vaan jätä tilaisuutta käyttämättä! Ja lopuksi Tuukkasten veljesten pyykkilautavinkki sen avulla saat nimittäin nopsasti itsellesi himoitun pyykkilautavatsan ilman hikipisaraakaan lauta puseron alle ja menoksi! Lisätietoja osoitteista com/\n5 Jyvässeudun 4h-yhdistyksen järjestämästä syystapahtumasta Survo-Korpelan tilalla alkaa muodostua hiljalleen perinteinen osa Kuokkalan syksyä. Tänä syksynä syyskuun viimeisenä lauantaina kokoonnuttiin viettämään Syystaikaa-tapahtumaa. Koko perheen tapahtuman tarkoituksena oli tarjota perheille mahdollisuus viettää yhteistä aikaa luonnonläheisessä ympäristössä ulkoillen, lasten ja nuorten esityksiä ihaillen, kisaillen ja kädentaitoja harjoittaen. 4h-yhdistys halusi tapahtumassa tuoda esille monipuolista toimintaansa Jyvässeudulla. Oman osansa esittelystä sai Survo-Korpelaan konkreettisesti sijoittuva lasten ja nuorten yritteliäisyyttä ja kasvua tukeva Tekemällä Oppimisen Keskus, kuin myös 4h:n perustoiminta kerhoineen, leireineen sekä kotipalveluineen. Lapsia paikal- 5 SYYSTAIASTA NAUTITTIIN SURVO-KORPELAN TILALLA la viihdytti vikkeläkinttuinen Topi-nalle. Kokonaisuudessaan päivän aikana tapahtumassa vieraili arvion mukaan yli 500 tyytyväistä kävijää. 4h-ideologian mukaisesti tapahtuman järjestelyistä ja esityksistä vastasivat pääosin nuoret. Ihailtavina olikin taidokkaita esityksiä taikureista ja afrikkalaisesta rumpushowsta sellokvartettiin ja viulistista koiranäytöksiin. Suurta suosio- PIIRUSTUSKILPAILUN VOITTAJAT: -vuotta Yaqcop Rahmani -vuotta Pihla Peurasaari -vuotta Jutta Kinnunen 10-vuotta Cheyenne Biedermann 11-vuotta Johannes Korhonen 12-vuotta Sini Terho VALOKUVAUSKILPAILUN VOITTAJAT 1-1 vuotiaat: Sarita Harjunen 1-15 vuotiaat: Ella Vilen Marjut Färman ta nauttivat Latoteatterissa esiintynyt taikuri Hölynpöly, säkkipillin säestyksessä koettu roolipeliseura Maahinkaisten vauhdikas miekkailunäytös sekä koiratanssi- ja agility-näytökset. Eläinpihan ollessa vielä syksyn alkamisesta huolimatta avoinna, oli vierailla mahdollisuus seurata kanien, kilien, kanojen, kalkkunoiden ja suursuosikkien lampaiden toimia. Eläimet tekevät paluun Kuokkalaan jälleen ensi kesänä. Osallistujilla oli itselläänkin mahdollisuus mitellä taitojaan muun muassa jousiammunnan, miekkailun, luontokisan tai perisuomalaisen tikanheiton parissa. Jo ennen tapahtumaa oli koululaisilla ollut mahdollisuus osallistua todella suosituiksi osoittautuneisiin piirustus- ja valokuvauskilpailuihin. Kaikkiaan Syystaikaa-teemalla taiteiltuja piirustuksia ja valokuvia saapui useita satoja. Lasten upeat tuotokset olivat nähtävillä Latoteatterin seinillä ja voittajat saivat ansaitsemansa palkinnot tapahtuman lomassa pidetyssä palkintojen jakoseremoniassa. 4h-yhdistyksen järjestämien tapahtumien ketju saanee jatkoa jo ensi keväänä. Nopeammin tulee vastaan maskotti Topinallen nimipäivä, jota vietetään Jyvässeudullakin riehakkaasti perjantaina EKOAGENTTIEN TAVOITTEENA VÄHÄJÄTTEISEMPI JYVÄSKYLÄ Vierailu paperinkierrätyslaitoksella. Kuvassa pahvin paalausta. Jyväskylässä on tämän vuoden aikana otettu käyttöön uudenlainen keino jätemäärien vähentämiseksi sekä kierrätyksen ja lajittelun tehostamiseksi. J ry on järjestänyt vuoden aikana kaksi Jäteneuvojat asuinalueille -koulutusta, joista viimeisin päättyi lokakuun puolivälissä. Koulutuksien ansiosta kaupungissa toimii lähes neljänkymmenen aktiivisen vapaaehtoisen jäteneuvojan verkosto, jotka auttavat ja opastavat asukkaita kaikenlaisissa jätepulmissa. Nämä ekoagentit ovat tavallisia asukkaita, jotka toimivat vertaisneuvojina jakaen tietoa jäteasioista omissa toimintaympäristöissään ja asuinalueillaan. Jäteneuvojakurssi kiinnosti asukkaita opiskelijoista eläkeläisiin J ry:n Jäteneuvojat asuinalueille -hankkeen syyslokakuussa järjestämän koulutuksen suoritti yhteensä 1 jäteasioista kiinnostunutta jyväskyläläistä. Koulutus oli järjestyksessään toinen, ensimmäinen kurssi järjestettiin viime keväänä. Sekä kevään että syksyn kurssit täyttyivät nopeasti. Osallistujien kirjo on ollut laaja, mukana on ollut jyväskyläläisiä opiskelijoista eläkeläisiin. Osa on lähtenyt kurssille silkasta uteliaisuudesta, osa puolestaan on halunnut tehdä oman osansa kestävän kehityksen edistämisessä. Jotkut ovat myös halunneet syventää ja täydentää tietämystään jäteasioista esimerkiksi oman työnsä tueksi. Jäteneuvojien koulutuksessa keskeisimpänä teemana on ollut jätteiden synnyn ehkäisy eli huomion kiinnittäminen kulutustottumuksiin ja siihen, miten omilla valinnoilla voidaan vähentää syntyvän jätteen määrää. Lisäksi kurssilla on käyty läpi muun muassa lajittelu- ja kierrätysasioita sekä vierailtu jäteja kierrätysalan yrityksissä. Uuden toimintamallin avulla kohti pienempää roskapussia - On ollut ilo huomata, kuinka innostuneita ja aktiivisia uudet jäteneuvojat ovat olleet kurssin aikana. skommekin kovasti, että tämän uuden toimintamallin myötä saamme yhä useamman jyväskyläläisen kiinnittämään huomiota tuottamiensa jätteiden määrään, kertoo koordinaattori nna Sarkkinen. Jäteneuvojien kouluttaminen on osa J ry:n Jäteneuvojat asuinaluille -hanketta. Tavoitteena on edistää kotitalousjätteen määrän vähentymistä ja kestävän kehityksen periaatteiden huomioimista arjen toimintatavoissa. Hanke on Jyväskylän kaupungin yhdyskuntatoimen katu- ja puisto-osaston ja Keski-Suomen ympäristökeskuksen E-rahoitus rahoittama. Lisätietoa hankkeesta ja vapaaehtoisista jäteneuvojista löytyy hankkeen internetsivuilta JAPA ry:n sääntömääräinen syyskokous järjestetään J ry eli Jyväskylän sukkaiden aikallisgenda on asukasyhdistysten perustama kestävää kehitystä asukaslähtöisesti edistävä yhdistys. hdistyksen sääntömääräinen syyskokous pidetään Keski- Suomen museon kahvilatiloissa perjantaina klo 1-1. Kokouksen alussa tervehdyksensä esittää mm. kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Kokouksessa käsitellään vuoden 200 toimintasuunnitelma ja udjetti sekä valitaan hallitus vuodelle 200. Kaikki asukkaat ovat tervetulleita Anna Sarkkinen\n6 6 KUOKKANEN - MARRASKUU 2007 EEVI-TYTTÖ KIVA KAVERI, EERO-POIKA KIVA KAVERI HAUSKA NÄHDÄ TAAS! MIA SUOMINEN Ihastuneita lapsien ilonäännähdyksiä, tarttuvia sävelmiä ja lurituksia sekä erilaisia elämyksiä tarjoaa Ristonmaalla maanantaisin kokoontuva vauvamuskariryhmä. Se on yhteinen hetki vanhemmille vauvojensa kanssa mutta samalla myös hyvä kanava tavata toisia, vauvoja ja vanhempia, ja vaihtaa ajatuksia ja kokemuksia. Vauvamuskaria Ristonmaalla vetää 30-vuotias Riitta Koski-Helfenstein. Hän on koulutukseltaan musiikkipedagogi ja musiikkiterapeutti. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli eri kansalaisopistoissa ja perhetoimintakeskuksissa. Työ pitää hänet kiireisenä: Nyt pidän musiikkileikkikouluja yksityisesti omassa toimitilassani Ristonmaalla sekä Aarresaaren päiväkodissa. Mäki-Matin perhepuistossa pidän tällä hetkellä avointa muskaria, joka on idealtaan vähän toinen kuin kiinteä, samana pysyvä ryhmä. Muskareiden lisäksi työskentelen musiikkiterapeuttina ja teen lähinnä Kelan korvaamia musiikkiterapioita, Riitta luettelee. Riitan pitämät vauvamuskarit on tarkoitettu 0-1-vuotiaille vauvoille vanhemman kanssa. Ryhmät ovat varsin edullisia; ryhmästä riippuen hinta on euroa. Muskareita pidän aina esikouluikään, joskus ekaluokkalaisetkin ovat jatkaneet kantelemuskaria, Riitta kertoo. Tällaisia musiikkihetkiä voi periaatteessa pitää kuka vain, mutta Riitan mielestä tavoitteellista musiikkitoimintaa tulee ohjata vain alalle kouluttautunut ihminen. Kuinka monta lasta ryhmään sitten otetaan kerralla? Ryhmissä on yleensä 7-10 lasta. Joskus ryhmässäni on ollut kaksitoistakin vauvaa äidin taikka isän kanssa ja se alkaa olla paljon. Isompien lasten soittoryhmät ovat yleensä vähän pienempiä. Näin yksilölliselle ohjaukselle jää enemmän aikaa, Riitta selventää. Onko muskareissa jotain tiettyjä oppi-isiä tai metodeja, joita käytetään? Opettaja voi tietysti valita erilaisia pedagogisia suuntauksia. Itse ajattelen että musiikillisen tekemisen pääpaino tulisi olla elämyksellisyys ja musiikin tuoma ilo ja musiikilliset tavoitteet kulkevat siinä rinnalla, Riitta kertoo. Ulkopuolisesta, lapsettomasta henkilöstä vauvamuskari näyttää hieman hassulta puuhalta. Kuinka pieni vauva ymmärtää mitä laulussa sanotaan tai miksi piirissä pyöritään? Mikä siis on vauvamuskarin ydinajatus Riitta Koski-Helfensteinin mielestä? Vauvamuskari on yhteinen jaettu hetki vauvan ja vanhemman kanssa. Pienetkin vauvat reagoivat musiikkiin ja on tärkeää, että oma äiti laulaa lapselle meni laulaminen sitten sävelessä tai ei. Musiikki- ja lorutteluhetket tukevat vauvan ja vanhemman välistä vuorovaikutusta. Muskarissa vauvat ovat myös kiinnostuneita toisista vauvoista. Muskarissa tapaavatkin niin vauvat kuin äidit, sekä enenevissä määrin myös isät, ja vauvamuskarit toimivat samalla vanhempien vertaistukiryhminä ja kohtaamispaikkoina vanhempien kesken. Musiikki on luonnollinen ja toimiva elementti yhteisen keskittyneen hetken luomiseen vauva-vanhempi-ryhmässä. Vauvamuskari alkaa aina aloituslaululla ja päättyy loppulauluun, muutenkin tunnin sisältö noudattaa tiettyjä suuntaviivoja. Riitta kertoo asiasta enemmän: Muskarit noudattavat tarkoituksella tiettyä rakennetta, mikä tukee lasten keskittymistä ja pienetkin lapset omaksuvat nopeasti tunnin kulun. Samana pysyvät alku- ja loppulaulu ovat ne, jotka varmasti vuoden aikana opitaan. Muu tunnin sisältö rakentuu yleensä jostakin teemasta joka vaihtuu sopivin väliajoin. Lasten innokkuutta pitää yllä myös sopiva vaihtelu vauhdikkaan ja rauhallisen tekemisen välillä sekä musiikkileikkikoulun eri työtavat: soittaminen, laulaminen, musiikkiliikunta ja kuuntelu. Tunnin edetessä osa vauvoista innostuu selvästi enemmän saadessaan hakata rumpua käsillään. Osa tarkkailee tilannetta ja tuntuu selkeästi miettivän mielipidettään rumpuihin. Huomaako vauvoissa eroja? Kyllä vauvat tosiaan ovat omia erillisiä ihmisiä ja eroja näkyy eri vauvojen välillä. Toiset ovat esimerkiksi enemmän tarkkailijoita kun toiset - hyökkäävät tekemiseen eivätkä tuumaile. Tietysti vanhemman olemus vaikuttaa myös vauvojen tapaan olla. Olemmehan me ympäristön ja perimän tulosta, niin kuin sanotaan, Riitta selventää. Loppulaulu koittaa ja tarkoituksena on rentouttaa ja rauhoitella vauvoja ikäänkuin jäähdytellä. Mukava hetki kavereiden kesken on tällä erää ohi ja on aika palata kotiin laulelemaan äidin ja isin kanssa. Vielä viimeinen kysymys Riitta Koski-Helfensteinille; mikä on parasta vauvamuskarin vetämisessä? Vauvojen seisahtuneet katseet ja välittömät reaktiot musiikkiin sekä ääneen. Toisaalta leikki-ikäisten mielikuvitus sekä lasten välitön suhtautuminen luovaan toimintaan ja leikkiin. Musiikillinen tekeminen saa aikaan ilon purskahduksia ja ilo tarttuu muskarissa! Opettajaankin. Ja myös toimittajaan, jonka mielestä vauvamuskari ei ole enää lainkaan hassua puuhaa! IHMISTEN YRITYKSIÄ, YRITYSTEN IHMISIÄ Kuvassa vasemmalla Marko Kauppinen (atk-palvelut), Kari Suomalainen (osuuskunnan toiminta, projektit, pientalotalkkari) ja Vesa Asp (remonttipalvelut, pientalotalkkari). Yrityksen ja kysymyksiin vastaaj/an, -ien esittely Olen Kari Suomalainen. Toimin Nuorjyvän Osuuskunnassa, joka on monialainen, palveluja tuottava työosuuskunta. Tällä hetkellä työskentelen pääasiassa Jyväskylän työpajayhdistyksen palkkaamana koordinaattorina. Kuinka kauan olette toimineet Kuokkalassa? Osuuskunta on perustettu jo reilut 10 vuotta sitten eli Vuosien varrella olemme saaneet lukuisia työtehtäviä myös Kuokkalasta, mikä tietysti on hyvä asia. Uskon, että Kuokkalassa on palveluillemme kysyntää jatkossakin. Miksi juuri Kuokkalassa? Kuokkala on luonnollinen toiminta-alueemme siksikin, että suuri osa jäsenistöstämme asuu juuri Kuokkalassa. Toimintaalueemme ei rajoitu kuitenkaan edes jyvässeutuun, vaan tarpeen tullen toimimme koko maakunnan alueella, kenties laajemmallakin. Mitä palveluja osuuskunta tuottaa? Tuotamme monialapalveluja joista mainittakoon remonttipalvelut, pientalotalkkari, atkpalveluja monipuolisesti, pitopalvelut, konsultointia useilta osa-alueilta kuten myyntitoiminnasta ja osuuskuntatoiminnasta. Kannattaako Kuokkalassa yrittää? Olen ehdottomasti lähipalvelujen kannalla ja siksi erilaisten palvelujen tuottaminen siellä, missä on kysyntääkin, on järkevää ja tarkoituksenmukaista. Kannattavuus on kiinni monesta asiasta. Mitä muutoksia toivoisitte Kuokkalan keskustan alueelle? Kaupunginosien keskustoista puuttuu aina jokin olennainen, niin Kuokkalastakin. Tiiviimpi rakentaminen voisi olla Kuokkalassa paikallaan, jotta se saisi kaupunkimaisemman leiman. Lähiön palvelukeskusten ympärille sijoittuu usein liiaksi ns. lieveilmiöitä, jotka eivät ole omiaan nostamaan alueen imagoa. Luuletteko, että kirjaston ja/tai kirkon rakentaminen keskustaan parantaisi viihtyvyyttä? Kuten edellä totesin, rakentaminen voisi monella tavalla parantaa alueen imagoa. Viihtyvyys tulee ihmisistä itsestään jos on tullakseen. Viihtyvyyttä voi arvioida monella tavalla. Minkä verran yrityksellä on henkilökuntaa? Nuorjyvän Osuuskunnan jäsenmäärä on hieman yli kymmenen. Uusia jäseniä osuuskunta on halukas ottamaan kunhan jäseneksi haluavan ja osuuskunnan toiveet kohtaavat oikealla tavalla. Pelkästään jäsenmäärän kartuttamiseksi emme jäseniä halua. Asutteko te/ henkilökuntaan kuuluvat Kuokkalassa? Olen asunut Kuokkalassa jo toistakymmentä vuotta. Sinä aikana olen voinut aitiopaikalta seurata lähiympäristöni Ainolanrannan rakentumista. Viimeksi olen saanut kokea naapurustoni muutoksen Tykkikalliontiellä. Itsekkäästi ajatellen voisin sanoa, että rauhallinen asuinympäristö on nyt lopullisesti mennyt. Parasta/pahinta Kuokkalassa? Yksi Kuokkalan hyvistä puolista on se, että yhteys kaupungin keskustaan on välitön. Siksi ilmeisesti suuntaan kulkuni useimmiten keskustan suuntaan. Kuokkalan keskustassa olevia palveluja tulee käytettyä varsin harvoin. Tervehdyksenne Kuokkalan asukkaille! Kuokkala on kaikista puutteistaan huolimatta hyvä asuinalue. Viisaalla rakentamisella ja hyvällä huolenpidolla rakentuu myös viihtyisä ympäristö. Haluamme tehdä oman osamme. Meidät tavoittaa osoitteesta Cygnaeuksenkatu 2 tai www. kolumbus.fi/tempojkl/nuorjyva.\n7 HYVÄÄ ISÄNPÄIVÄä! 7 Toivottaa Kuukkelit Tikan päiväkoti, opettaja Anu Ikonen. LIONS CLUB KUOKKALA Kuvassa vasemmalta Pauli Kujala, Vesa Peltola, Mikko Kauranen ja päiväkodin johtaja Tiina Koivuniemi. Tikan päiväkodissa on 69 paikkaa 1-6 -vuotiaille lapsille neljässä lapsiryhmässä, joista yksi on integroitu pienryhmä. Päiväkotiin kuuluu myös Yrttisuon perhepuisto, jossa järjestetään perhe-ja leikkitoimintaa. Päiväkodin johtaja vastaa myös alueen perhepäivähoidosta. Tikan päiväkoti ja Yrttisuon perhepuisto sijaitsevat Kuokkalassa lähietäisyydellä toisistaan, lähellä Tikan koulua. Lokakuun 9. päivänä kipittävät Kerttuset, Peukaloiset, Kuukkelit ja Kaakkurit opettajineen ja ohjaajineen päiväkodin yhteiseen juhlasaliin vastaanottamaan setä leijonien lahjoitusta. Lions Club Kuokkala täyttää vuonna vuotta. Sen jäsenet Mikko Kauranen, Pauli Kujala ja Vesa Peltola kertovat, että Leijonat tekevät perinteisesti hyvää vuosittain ja vastaanottajaksi pääsee se, kuka ilmaisee tarpeensa. Kuokkalan koulu on clubin kummikoulu ja sinne jaetaan stipendejä keväällä. Vuosittaisen keräyksen tuotosta jaetaan tänä vuonna 1000 euroa Tikan päiväkodille leikki- ja toiminta välineiden hankkimista varten. Ja sitä päiväkodin lapset ja aikuiset olivat nyt kokoontuneet vastaanottamaan päiväkodin johtajan Tiina Koivuniemen johdolla. Lions Club järjestää myös vuosittain Laskiaissunnuntaina peuha- ja puuhapäivän Yrttisuon perhepuistossa. Ensi laskiaisena päiväkoti on mukana tapahtumaa järjestämässä. Lions Clubin jäseneksi tullaan kutsuperiaatteella. Enimmäkseen klubit ovat vielä miesten klubeja, vaikka sekaklubeja jo onkin etenkin maaseudulla. Kaiken kaikkiaan Lionsit ovat 1,3 miljoonan miehen ja naisen verkosto 200 maassa. Mikko Kauranen on Jyväskylän kaupunginteatterin näyttelijä, joka esittää pääroolia, maitomies Tevjeä, näytelmässä Viulunsoittaja katolla. Oli minulla vuoden muhimiskausi, sanoo Kauranen ryhtymisestään Tevjeksi. Vesa Peltola toimii asiantuntijatehtävissä Nordea pankissa. Pauli Kujala on Elosella myyntijohtajana. SPR:n Nälkäpäivän yhteydessä myytävää leipää on Elosella tehty 23 vuottaa. Kun ostaa leipää, saadaan leipää niille, joilla sitä ei ole, kertoo Pauli Kujala. Keski-Suomessa leivotaan tähän tarkoitukseen 9000 leipää. Keräyksiin liittyy aina toimintaa. Lionsit mm. kuljettavat varusmiehiä veteraanikeräyksessä. Mikko Kaurasella on 4 tytärtä, yksi tyttärenpoika ja toinen tulossa. Tyttäristä kaksi on käynyt armeijan. Pauli Kujalalla on yksi tytär ja kolme tyttärenpoikaa. Vesa Peltolalla on neljä poikaa iältään 7-19 vuotiaita. Kasvatusperiaatteita miehiltä löytyi. Lapsia ei saa liiaksi passata. Omatoimisuutta pitää korostaa, sanoi Kauranen. Kujala kehui isovanhempana olon mukavuutta. Yhteisesti todettiin yhteiskunnan muuttuneen omista lapsuuden ajoista. Parannuksena nähtiin avoimuus. Heikkoutena yleinen kunnioituksen puute, ihmisen ja omaisuuden. Tiesittekö muuten, että Lions-järjestö täyttää tänä vuonna 90 vuotta.\n8 8 Jyväskylän kaupungin kulttuurilautakunta perustettiin valtuuston päätöksellä ja ensimmäinen lautakunnan kokous pidettiin Lautakunnan perustamisesta tulee siis tänä vuonna kuluneeksi 30 vuotta. Lautakunnan alaisuuteen kuuluivat mm. Alvar Aalto-museo, kaupunginorkesteri ja vuonna 1986 perustettu kuvataidekoulu. Vuodesta 1990 alkaen lautakunnan alaisuuteen siirtyivät myös Keski-Suomen museo ja kaupunginkirjasto, kun museoiden johtokunta ja erillinen kirjastolautakunta lakkautettiin. Lautakunnan nimi muuttui kulttuuri- ja nuorisolautakunnaksi vuoden 2005 alusta lukien, kun organisaatiouudistuksessa nuorisotoimi yhdistettiin kokonaisuudessaan yhden lautakunnan alaisuuteen. Nykyisen lautakunnan alaisuuteen kuuluvat kulttuuripalvelukeskus, kaupunginkirjasto, Jyväskylän taidemuseo, Keski-Suomen museo ja Suomen käsityön museo, kuvataidekoulu ja kaupunginteatteri ja Jyväskylän Sinfonia sekä nuorisoasiainkeskus. Lautakunnassa on 13 jäsentä ja jokaisella henkilökohtainen varajäsen. Lautakunnan kokouksiin osallistuu myös kaupunginhallituksen nimeämä edustaja. Kulttuuri- ja nuorisolautakunnan vuoden 2007 talousarvio on 18,1 milj. euroa. Sen alaisuudessa on n. 300 vakituista viranhaltijaa ja työntekijää. Lautakunta päättää myös vuosittain jaettavista kulttuuri-, nuoriso-, kansalais- ja asukastoiminnan avustuksista. Elli Ojaluoto, lautakunnan sihteeri Kulttuuripalvelukeskus Kulttuuri- ja nuorisolautakunnan jäsenet : puheenjohtaja Jukka Louhivuori (sd), varapuheenjohtaja Pauliina Holm (kok), jäsenet Markus Ahlskog, Eeva-Maria Inkinen (kesk), Matti Eerola (kesk), Marja-Liisa Tuikkanen (sd), Jenny Lindborg (sd), Marja Kolu (vas), Raimo Lapiolahti (kok), Juha Venäläinen (kok), Mirjami Asikainen (kd), Niina Simanainen (vihr), Jukka Ammondt (vihr). Mirjami Asikainen Vapaa toimittaja, kriitikko. Jyväskylän kultturi- ja nuorisolautakunnan jäsen sekä varavaltuutettu, asuu Ristonmaalla. Kulttuuri- ja nuorisolautakunnassa työskentely on mielenkiintoista ja monitahoista. Viime aikoina olemme kiinnittäneet erityisesti huomiota lasten ja nuorten kulttuurin tukemiseen. Kokoonnumme keskimäärin kerran kuukaudessa. Välillä on tosin lisäksi iltakouluja. Käyn myös erittäin mielelläni erilaisissa tilaisuuksissa, joihin lautakuntamme jäseniä kutsutaan. Jo Kuokkalan asukasmäärä edellyttäisi, että tänne saataisiin monitoimitila, jossa voisi olla esimerkiksi pienkirjasto, nuorisotila, kahvila ja tiloja, joita eri ryhmät voisivat vuokrata käyttöönsä. Tutustuimme lautakuntana Kuokkalan nykyisiin nuorisotiloihin, jolloin totesimme, että uudet tilat olisivat todella tarpeen. Toivon, että kaupunkimme päättäjät huomioisivat Kuokkalan tarpeet. Koska jo tutkimukset kiistatta osoittavat kulttuurin merkityksen ihmisen terveydelle, niin henkiselle kuin fyysiselle hyvinvoinnille, olisi järkevää huomioida tämä asia. Tällä tavoin voidaan ennalta ehkäistä syrjäymistä ja jopa sairauksien lisääntymistä. Näin pystytään jopa pienentämään terveyspalveluiden ja sosiaalitoimen aiheuttamia kuluja. Ihmisen henkinen ja hengellinen hyvinvointi on tärkeä fyysisen hyvinvoinnin perusta. Niinpä kannatan kaikkia niitä toimenpiteitä, joilla näitä asioita voidaan edistää. Kirjaston olisi oltava kohtuullisen matkan päässä jokaista jyväskyläläistä, olipa hän vanhus tai lapsi. - Konsertisalin tämä kaupunki myös tarvitsisi vihdoinkin. Suostuisivatkohan muut ammatinharjoittajat kuin Jyväskylä Sinfonian muusikot työskentelemään sellaisissa olosuhteissa, joissa he nyt joutuvat olemaan Kolmikulman tiloissa ja raahaamaan soittimensa esiintymistä varten kaupunginteatterimme tiloihin. Tästä huolimatta orkesterimme on yltänyt kansainvälisesti merkittäviin tuloksiin. Kaupunkimme museot sinnittelevät urheasti pystyäkseen ylipäätään toimimaan. Monelle voi olla yllätys se, että myös museoissa käyminen edistää terveyttä. Näin ovat tutkijat todenneet. Asun Ristonmaalla, jonne muutin keskustasta mieheni kuoleman jälkeen yli seitsemän vuotta sitten. Viidyn täällä hyvin, koska täällä on keskustaan verrattuna raikas ilma ja luonto lähellä. Käyn kesäisin mielelläni uimassa Myllyjärvessä, jonne on pyörällä vain viiden minuutin matka. Myös palvelut ovat lähellä eikä Jyväskylän keskustaan ole kuin kolmisen kilometriä. Harrastan lukemista, kirjoittamista, lausun runoja ja myös kirjoitan niitä. Onpa joitakin runojani myös kustantaja julkaissut. Käyn myös mielelläni sinfoniakonserteissa, teatterissa KUOKKANEN - MARRASKUU 2007 JYVÄSKYLÄN KAUPUNGIN KULTTUURI- JA NUORISOLAUTAKUNTA Kuokkalalaisia lautakunnan jäseniä ovat Mirjami Asikainen, Eeva-Maria Inkinen ja Raimo Lapiolahti. Heiltä kysyttiin: -mitä pidät lautakuntatyöskentelystä - miten paljon se työllistää, onko paljon kokouksia - Kuokkala- näkökulmaa: monitoimitilan saaminen - Onko turhauttavaa kun asiat palloilevat vrt. Kuokkalan kirjasto, konserttisali, sinun mielipiteesi niihin - kuka olet - mitä teet - missä asut, viihdytkö - mitä harrastat -KL ja taidenäyttelyissa. Osallistun seurakuntani toimintaan. Olen yli kymmenen vuotta ollut mukana Mission Possible ry:n vapaaehtoistyössä. Tämä järjestö auttaa Itä-Euroopan katulapsia. Olin mukana juuri päättyneessä Missio Jyväskylässä rukouspalvelutehtävissä. Pyöräilen ja sauvakävelen mielelläni sekä käyn viikottain joissakin liikuntaryhmissä. Eeva-Maria Inkinen, ihan tavallinen kansalainen, joka toimii päättäjänä kulttuuri- ja nuorisolautakunnassa, 29-v. Asuu Kuokkalassa (muutin tänne 3 kuukautta sitten keskustasta). Ammatti: kirkon nuorisotyönohjaaja. Harrastukset: matkustelu, lenkkeily, lukeminen ja kitaransoitto Olen toiminut Jyväskylän kulttuuri- ja nuorisolautakunnan jäsenenä kolmisen vuotta ja vielä olisi tätä pestiä jäljellä vuosi. Kokouksia meillä on kerran kuukaudessa ja sen lisäksi on iltakouluja, joissa syvennymme käsittelemään erilaisia lautakuntaamme koskevia asioita vielä laajemmin. Lautakuntamme työskentely on ollut tähän mennessä mielenkiintoista ja haastavaa. Tosin kaupungin talouden tasapainottaminen on asettanut tarkkoja vaatimuksia sille, kuinka paljon rahaa meillä on ollut käytettävissä asukkaidemme hyvinvointiin kulttuuri- ja nuorisopuolella. Kulttuuri luo hyvinvointia ja kulttuurin harrastamiseen ja kokemiseen tulisi mielestäni jokaisella olla mahdollisuus. Valitettavaa on se, kuinka tiukalla lautakunnan alaisten yksiköiden taloudelliset resurssit ovat olleet. Esimerkiksi Jyväskylän museot ovat kitkutelleet hyvin minimaalisilla resursseilla jo pitkään. Museot tarjoavat upeita taide-elämyksiä ja tekevät hyvää kulttuurikasvatusta lasten parissa. Siksi heille tulisi antaa paremmat edellytykset tarjota näitä tärkeitä palveluja meille kaupunkilaisille. Mielestäni hienoin asia, jonka puolesta lautakunnassa olemme taistelleet, oli kirjastojen säilyttäminen. Itse vastustin kirjastojen lakkauttamista ja onneksi niin ei käynytkään. Kirjasto on mielestäni ihmisen peruspalveluja ja toivottavasti myös Kuokkala tulee saamaan oman kirjastonsa pian. Lautakunnassa kannatimme monitoimikeskuksen perustamista tänne ja siihen yhteyteen olisi myös tulossa pienkirjasto. Koulukirjastohankehan täällä on jo edennyt loistavasti Pohjanlammen koululla. Lautakuntamme ei pelkästään ole vain kulttuurilautakunta, vaan myös nuorisolautakunta. Valitettavaa on se, että rahaa on harmittavan vähän jaettavissa nuorisopuolellekin. Kipeästi kaivattaisiin lisää nuorisotyönohjaajia, jotta esimerkiksi nuorisotilat voisivat olla laajemmin avoinna ja nuorten käytettävissä. On aivan järkyttävää tavata nuoria, jotka hengailevat päihtyneinä keskustassa, koska ei ole mitään paikkaa mihin mennä tai mitään muutakaan tekemistä. Meillä aikuisilla on vastuu ja velvollisuus nuoristamme. Haluammeko siis satsata enemmän nuorison hyvinvointiin vai emme? Tällä hetkellä itseäni mietityttää myös konserttisalin tilanne ja toivoisin todella, että saisimme tuon kauan kaivatun salin tänne Jyväskylään. Arvostan suuresti Jyväskylä Sinfoniaa ja on ollut hieno todeta se, kuinka kansainvälisesti menestynyt ja korkeatasoinen orkesteri meidän kotikaupungistamme löytyy. Ja aivan upeaa on myös se, kuinka laaja kulttuuritarjonta täällä on! Lukuisat harrastajaryhmät ja taiteen ammattilaiset tarjoavat meille runsaasti elämyksiä ja mahdollisuuksia irtiottoon arjesta. Nautitaan näistä upeista palveluista iloisin mielin. Antoisaa kulttuurisyksyä jokaiselle lukijalle! Raimo Lapiolahti Pohjanlammen koulun rehtori Asuu Nenäinniemessä Olen kokenut toiminnan kulttuuri- ja nuorisolautakunnassa positiivisena asiana. Jos niin ei olisi, tuskin istuisin siellä jo yhdettätoista vuotta. Koen, että katse on tulevaisuudessa. Vastaahan kulttuuri- ja nuorisolautakunta osaltaan sivistystoimen muiden lautakuntien kanssa kaupunkilaisten sivistys- ja hyvinvointipalveluista. Lautakunta kokoontuu noin kerran kuussa muiden kaupungin lautakuntien tapaan. Tavanomaisten kokousten lisäksi lautakunta pitää iltakoulutyyppisiä kokouksia pari kertaa vuodessa. Ensimmäistä kauttaan lautakunnan työssä mukana olleille tämäntyyppiset kokoukset tarjoavat mahdollisuuden tutustua lautakunnan alaisten toimipaikkojen työhön, kun kokouksia pidetään useimmiten eri puolilla kaupunkia kulttuuri- ja nuorisotoimen tiloissa. Muistan hyvin toimintoihin tutustumisen merkityksen, kun vuosituhannen vaihteessa lautakunnan puheenjohtajana toimiessani minulle tarjoutui opastettuun käyntiin kaikissa kirjastotoimen toimipisteissä. Kuokkalassa on jouduttu sinnittelemään kirjastoauton varassa, vaikka kiinteän kirjaston ajan olisi suonut alkaneen, sillä niin moni valtuustoon pyrkivä ja siellä istuva on vannonut sen nimeen ainakin vaalien lähestyessä. Mikään hanke ei voi kuitenkaan toteutua ilman johtavien virkamiesten, poliitikkojen ja valtuuston tahtoa. Olemme lautakunnan piirissä tulleet tietoiseksi, että se tila, joka aikaisemmin oli varattu Kuokkalan kirjastoa varten, on nyt saamassa suojiinsa useita muitakin toimijoita. Monitoimitilaan on varattu mm. nuorisotilojen ohella Kypärämäen pienkirjaston kokoluokkaa oleva kirjastotila. Pieni se on asuinalueen olohuoneeksi Kypärämäkeä kolme kertaa väkirikkaammalle Kuokkalan asujaimistolle, mutta erinomaista, jos hanke toteutuu. Tässä tilanteessa vuoden 2006 kesäkuussa kulttuuri- ja nuorisolautakunnassa tekemäni aloite koulukirjastotoiminnan kehittämiseksi osoittautuu kauaskantoiseksi merkitykseltään. Kun nyt Kuokkalasta alkavat koulukirjaston kehittämistoimet laajenevat vuoden 2009 jälkeen kaikkiin kaupungin kouluihin, vähenee eri alueilla pienkirjastoiksi muuttuvien sivukirjastojen paine, kun lapset ja nuoret lainaavat kirjoja oman koulun kirjastosta. Toivon, että koulukirjastohanke saa jatkossakin varauksettoman tuen kirjastolaitokseltamme, kulttuuri- ja nuorisolautakunnalta sekä opetuslautakunnalta. Politiikassa monen asian pitää asettua paikoilleen, jotta ihmisille mieluisat hankkeet etenisivät. Ajallisesti pitempään on kulttuuriväen haaveissa ollut akustisen musiikin esittämisen vaatimukset täyttävä konserttisali. Kerta toisensa jälkeen suunnitelmat ovat kariutuneet. Toivottavasti mahdottomasta tulee lähivuosina mahdollinen ja konserttisali rakennetaan. Kuokkala ja sen asiat ovat minua lähellä, sillä olen ollut kuokkalalainen vuodesta 1989 lähtien ja vuotta pitempään olen toiminut Pohjanlammen koulun rehtorina. Viihdyn Kuokkalassa niin hyvin, että vakituinen asunto ja kesämökki ovat samalla tontilla Nenäinniemessä. Ratkaisu on hyvä, sillä talonmiehen työt keskittyvät yhteen paikkaan. Näin säästyy luonnonvaroja ja aikaa. Hiihto, pyöräily ja kävely harrastuksina onnistuvat hyvin kaupunginosassamme. Välttämättömän kuntoilun lisäksi kannatan elinikäistä oppimista. Olen toteuttanut sitä eri tavoin. Erityisen hyvin koen sen toteutuvan mm. kuoroharrastuksessa. Tähän aukeaa Kuokkalan Monitoimitila, johon sijoittuvat mm. kirjasto ja nuorisotilat keväällä 2008.\n9 9 YLÄKAUPUNGIN ASUKKAITTEN ILTAPUHTEITA HARJU 8 TALOKERHO Maija Oinonen ja Eetu-poika. Ostamme toisiltamme Kuvassa vasemmalta talokerholaiset Ritva Haapasalo, Liisa Suomäki, Maija Salo, Irene Hannula. Istumassa Pirkko Suomäki, Anna Väisänen ja Kerttu Weitonmäki. KIRSTI LESKINEN Yliopistonkatu 8 vanha halkovarasto on ollut talon naisväen ahkerassa käytössä syksystä Totta puhuen kyllä siihen miesväkeäkin tarvittiin, että vanhasta halkovarastosta kerhohuone saatiin. Talokerhon ohjaajana on toiminut Irene Hannula, joka on käsityönopettaja. Maija Salo on toiminut rahastonhoitajana, tehnyt mainokset ja keittänyt kahvin. Tilaan on saatu kangaspuut ja loimien luomisesta ja tarvittaessa kudonnan ohjauksesta on vastannut Liisa Suomäki. Kerho on toiminut erkoisopintokerhona vuoteen 2005 asti. Opinnäytteeksi valittiin käsitöiden myyntinäyttelyt, joita pidettiin marras- joulukuun vaihteessa. Ensimmäinen huivi Kerttu Weitonmäki on asunut talossa vuodesta Onpa taloa naistentaloksikin kutsuttu, runsaan naisasujaimiston vuoksi. Siitä kun ensimmäinen silkkipainettu huivi keväällä 2001 valmistui, niitä on ystävien ja omaisten iloksi syntynyt vallan runsaasti. Weitonmäen käsistä viimeksi lähteneet 60 huivia ja 30 kravattia tulivat sukulaisten iloksi. Kaikkein paras solmio meni näytille keskussairaalaan. Sieltä joku halusi sen välttämättä ostaa, kertoo Kerttu Weitonmäki. Irene Hannula kuvaa silkinmaalausta lähes riehaantumiseksi. Huiveja ja solmioita syntyi itselle, lahjoiksi ja myyntiin. Syynä oli luultavasti käyttämämme tekniikan helppous, silkkitöiden näyttävyys ja työn keveys, jatkaa Hannula. Silkkimaalauksen lisäksi on painettu kangasta, huovutettu ja valmistettu paperia. Huopalevyjen rullaus osoittautui raskaaksi. Nuoret kerholaiset ovat huovutusta jatkaneet. Kankaanpainantaa kokeiltiin myös. Ikäihmisten viisaus paljastui kysymyksessä, että miksi painaa kankaita kun niitä on saatavilla valmiina joka lähtöön! Liinoja ja puseroita ja jyvillä täytettyjä kylmä/kuumapusseja on kuitenkin pitkin matkaa valmistunut. Kangaspuut tilaan saatiin vuonna Vuosien mittaan on syntynyt eniten poppanaa, yksi liinakangas paperinarusta ja pieniä mattoja. Paperinvalmistusta on ohjannut ulkopuolinen ohjaaja. Korujakin syntyy. Helmineulottu ranneke on lämmin ja tyylikäs arkeen ja juhlaan. Niitä käyttävät sekä nuoret että vanhat. Rannerengas-ihmiselle sopii metallilangasta valmistettu viikinkiajan rannerengas, joka erehdyttävästi muistuttaa Kalevala-korua. Kierrätysmateriaalinkäyttö on kaksipiippuinen juttu. Ne vaativat paljon suunnittelua, kehittelyä ja testaamista, sanoo Irene Hannula ja jatkaa, että kerholaiset itse eivät välttämättä tarvitse saatavasta materiaalista tehtyjä töitä ja ilman toimivaa markkinointikanavaa, ne ovat vain uuteen muotoon saatettua kierrätyskamaa. Talokerhossa käy myös nuorta naisväkeä. Anna Väisänen on mm. valmistanut puuhiokkeesta joulukortit firmansa vip-asiakkaille. Maija Oinonen tuli talokerhoon tekemään kutsukortteja häihinsä. Hän opiskelee taidehistoriaa ja valmistuvan gradun aihe liittyy taiteilijamyytteihin ja bisnekseen. Eetu-poika kulkee äidin mukana kerhoilemassa. Talokerhon tärkein anti on yhdessäolo. Talokerho on oivallinen foorumi kuulla mitä maassa ja maailmalla tapahtuu. Kerho kokoontuu viikoittain, maanantaisin klo Kumppanuuden kokemiseen liittyy, että pidetään huolta toisista. Kysellään jos ei näy. Ja se pelihimo! Talokerholaiset valmistavat tavupelejä ja pelaavat niitä tietysti itsekin. Joulu lähestyy. Kortteja, liinoja valmistuu taas tänäkin vuonna. Niitä ostamme toisiltamme. Puuro- tai lauluilta koko talolle järjestetään ja Maija tekee mainokset. Kirsti Leskinen ja Päivi Räsänen Kuokkalan Asukkaat ry:stä vierailivat talokerhossa Lähteenä on käytetty myös Irene Hannulan pitämiä talokerhon vuosikirjoja. ERKKI TUOMIOJA: TASA-ARVO JA YHTEISÖLLISYYS SOSIALIDEMOKRATIAN PÄÄMÄÄRINÄ Kuvassa vasemmalta kuokkalalainen Leo Turunen, kansanedustajat Reijo Laitinen ja Erkki Tuomioja sekä kuokkalalainen kaupunginvaltuutettu Kalevi Olin. KIRSTI LESKINEN Kansanedustaja Erkki Tuomioja vieraili Jyväskylässä kaupungintalolla pidetyssä Jyväskylän sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön 100-vuotisjuhlaseminaarissa. Tuomiojan näkemyksen mukaan sosialidemokratian keskeisimmät arvot ovat olleet ja ovat tasa-arvo ja yhteisöllisyys. Hän asettaa pohdittavaksi olemmeko tämän edelleen kestävän suunnan suhteen oikealla kurssilla vai emme. Sosialidemokratian olemassaolon oikeutus ja sen saavutusten arvioimisen tärkein kriteeri on hänen mielestään se, miten yhteiskunnassa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ihmisten ja ryhmien asema kehittyy. Jos tässä tapahtuu suhteellista heikkenemistä, olemme Tuomiojan mukaan epäonnistuneet. Tämä ei muodosta vastakkainasettelua keskiluokan tarpeiden kanssa, päinvastoin sanoo Tuomioja: Juuri universaaleihin, koko väestön kattaviin tulonsiirtoihin ja palveluihin perustuva sosiaalipolitiikka on se, josta myös keskiluokka saa eniten, samalla kun se tehokkaimmin torjuu köyhyyttä ja syrjäytymistä. Siksi pidän nyt tärkeimpänä tehtävänämme sellaisen kehityksen pysäyttämisen ja kääntämisen, jossa ulkoisen vaurauden kasvaessakin yhä suurempi osa ihmisistä tulee eri tavoin marginalisoiduiksi ja jossa raha ja vauraus antavat kasvavia etuoikeuksia ja erivapauksia, jatkaa Tuomioja. Pohjoismaisesta hyvinvointiyhteiskuntamallista luopumisen Tuomioja arvioi johtavan eriarvoistavaan yhteiskuntakehitykseen. Meidän ei tietenkään tule haikailla paluuta juuri siihen ja sellaiseen hyvinvointivaltiomalliin, jota sodan jälkeen olimme rakentamassa. Ihmisten ja yhteiskunnan odotukset ja tarpeet muuttuvat ja kehittyvät ja niihin voidaan vastata myös toimimalla eri tavoin kuin ennen. Hyvinvointivaltion on kyettävä vastaamaan laatutietoisten kansalaisten odotuksiin ja erilaisten elämäntapavalintojen lisäämiin valinnanmahdollisuustoiveisiin. Kyky joustavasti vastata tällaisiin kehitystarpeisiin kuuluu pohjoismaisen hyvinvointimallin ja sosialidemokratian parhaisiin ominaisuuksiin, ja juuri se on pitänyt pohjoismaat jatkuvasti kansainvälisten kilpailukyky- ja elämisen laatuvertailujen kärkikymmenikössä. Sosialidemokraattisessa maailmankuvassa on luonnollista, että ihmiset tavoittelevat vaurastumista, sen avaamia hyvän elämän mahdollisuuksia ja sen tuomaa turvallisuutta. Tässä katsonnassa ei rikkaidenkaan rikastuminen ole sosialidemokraattien tavoittelemassa yhteiskunnassa pahasta, kunhan se ei tapahdu yhteisöllisyyden, tasa-arvon ja köyhempien kustannuksella ja yhteiskunnan kokonaishyvinvointia heikentäen. Ei suuria tuloja sinänsä tule vastustaa vaan sitä, jos ne ovat kasvaneet tavalla jota ei koeta ansaituksi ja oikeudenmukaiseksi. Viime vuosien tuloerojen kasvu ja varsinkin sen edistäminen veroratkaisuin ovat olleet ristiriidassa sosialidemokraattisten solidaarisuutta korostavien arvojen kanssa. Oleellista on myös se, että kasvava eriarvoisuus heikentää yhteisöllisyyttä ja johtaa erilaisiin ihmisten arjen turvallisuutta heikentäviin seurauksiin. Yksityisen ja julkisen vastuun suhdetta Tuomioja pitää keskeisenä kysymyksenä. Vaikka hänen mielestään Suomessa on toistaiseksi säästytty pahimmilta yksityistämisen, ulkoistamisen ja kilpailuttamisen ylilyönneiltä on meilläkin kokemusta kielteisistä seurauksista, joiden pitäisi johtaa siihen, että sosialidemokraatit nostavat sen kriittiseen tarkasteluun. Peruspalvelujen toteuttaminen ei tietenkään edellytä sitä, että kaikki kyseiset palvelut tuotetaan julkisella sektorilla - olen itse tätä monimuotoisuutta hyvin varhain myös puolustanut - mutta kylläkin sitä, että torjutaan eriarvoistavien ja luokkajakoa luovien rinnakkaisjärjestelmien muodostuminen, sanoo Tuomioja.\n10 10 KUOKKANEN - MARRASKUU 2007 HYVÄ RUOKA, PAREMPI MIELI! Atrian aikanaan televisiossa pyörinyt mainos osui naulan kantaan! Kuinka monta kertaa onkaan käynyt niin, että pinnaani on alkanut kiristämään ja mikään ei kertakaikkisesti suju. Mies saa kuulla kunniansa, kun tulee hakemaan töistä viisi minuuttia myöhässä. Elämä murjoo. Välttämättä en edes tajua nälän tunnetta, ennenkuin saan eteeni tuoksuvan, herkullisen aterian. Syötyäni minusta kuoriutuu (useinmiten) enkeli, joka ei edes muista tiuskineensa kaikkihan on loistavasti! Vaikka pidän hyvästä ruuasta, ei minusta ole sukeutunut gourmetkokkia ei edes oikein tavallistakaan kokkia. Muutettuamme yhteen mieheni kanssa oli minulla mielikuva itsestäni hehkeänä, pullantuoksuisena kodinhengettärenä, joka valmistaisi miehelle joka päivä aterian. Parisuhteemme edetessä ehkä noin parin viikon päästä totesin, että jos hän tarvitsee sapuskaa kotiin palatessaan, hän kyllä löytää kattilat kaapista itsekin. Kyllä voileivälläkin elää. Suhteemme alkuaikoina mummoni kantoi huolta miehestäni. Kuullessani minun olevan pois kotoa, hän tiedusteli saiko mieheni mennä äitinsä luo syömään nääntyisihän miespolo nälkään, kun en olisi kotona laittamassa hänelle ruokaa. Olen joutunut tunnustamaan karjalalaisia ruokaperinteitä vaalivalle mummolleni useampaan otteeseen, että minä se todennäköisesti meistä kahdesta kotona nälkään kuolisin; mies kun on meistä kahdesta se taitavampi ruuanlaittaja. Nykyään hän vain huokailee, miten ei aikanaan opastanut minulle ruuanlaiton saloja, ovathan muutkin suvun naiset melkoisia virtuooseja kauhan varressa. Aina silloin tällöin mieheni kanssa päätämme yhdessä aloittaa ruualaiton ikäänkuin harrrastuksena. Kirjahyllystä löytyy useita avaamattomia keittokirjoja, keittokirjojen välistä lehdistä leikattuja tämä näyttää herkulliselta, kokeillaanko joskus reseptejä sekä kirjainmerkkeihin merkattu Pastanjauhantaa blogiosoite. Jostain käsittämättömästä syystä päätöksistä huolimatta ruuanlaitosta ei kuitenkaan ole tullut meidän ykkösjuttua, vaan sorrumme viikonloppu toisensa jälkeen miilunpolttajan pastaan tai quesadilloihin. Parhaat ja toimivimmat reseptimme olemmekin kopioineet ystäviltä ja sukulaisilta. Muistan ikuisesti ensimmäisen kerran kun serkkuni tarjosi meille fajitaksia pöytään mennessämme mietimme kumpikin, josko kotimatkalla olisi syytä poiketa hampurilaisella, sen verran epäilyttävältä tarjottavat silloin näyttivät. Niistä tuli kuitenkin meidän perheen kestoherkku. Maistuvin viimeaikojen löytö on kuitenkin lasagne. Aina satunnaisesti mieheni on sitä laittanut ja minä protestoin väittäen äitini tekemää huomattavasti paremmaksi ei tosin mikään paras argumentti puoliskolle, joka hiki hatussa vääntää aterian Vasta äskettäin kysyin äitiltä vinkkejä lasagnen maistuvuuden parantamiseksi voi mikä makujen maailma sieltä avautuikaan! Tätä nykyä jopa minä osaan tehdä hyvää, ettenpä suorastaan loistavaa lasagnea. Minä, jolla on kokkipeukalo keskellä kämmentä! Sitä lasagnea sitten varmaan syödään joka viikonloppu mutta ainakin voin vakuutella mummolleni, että osaan minäkin tehdä ruokaa. Miisku VAELLUS TUNTURISSA Kuvat Gennadi Rattulin arkistosta Gennadi Rattuli lähdössä vaellukselle. Sateenkaaren päästä löytyy aarre? KIRSTI LESKINEN Gennadi Rattuli osallistui Jyväskylän kaupunkiseurakunnan syyskuussa järjestämälle Lapin matkalle. Matka suuntautui Pallas-Ounastunturin kansallispuistoon. Se on yksi Suomen ensimmäisistä kansallispuistoista. Se perustettiin vuonna Pallas-Ounastunturin kansallispuistolla on pinta-alaa noin viisisataa neliökilometriä ja sen nähtävyyksiä ovat muun muassa Pallaksen kerot, jotka kohoavat useita satoja metrejä ympäröivää luontoa korkeammalle. Tunnetuin vaellusreitti kulkee Enontekiöstä Ounasjärven yli kohti Pallashotellia, jonne kertyy matkaa 55 kilometriä. Retkeläiset tauolla. Reitin varrella on laavuja ja autiotupia. Matkan vetäjinä toimivat diakonit Juha Lappi ja Juha Halonen. Ryhmään kuului parikymmentä henkeä, joista kaksi oli naisia. Lähdimme matkaan varhain aamulla ja olimme perillä seitsemältä illalla. Matka kesti 14 tuntia, välillä pysähdyimme syömään, kertoo Gennadi Rattuli. Vaelluksen starttipaikka oli Hetta, josta lähdettiin matkaan venetaksilla. Ensimmäinen vaelluspäivä ei ollut helppo. Rinkka tuntui selässä raskaalta, mutta seuraava päivä oli jo helpompi, jatkaa Rattuli. Päivittäin kuljettiin 5-7 tuntia. Ruokatunti pidettiin, silloin nautittiin kuuma kuppi, ei paljon ruokaa, mutta lämmintä. Kävelimme kaikessa rauhassa ja katselimme tunturiluontoa. Tuntui, että maailma on iso ja vahva ja ihminen pieni lapsi. Lapin ruska hehkui värejään, keltaista, punaista, oranssia, vihreää. Vaeltajat tapasivat muita liikkeellä olevia ryhmiä, suomalaisia ja ulkomaalaisia. Saksalainen ryhmä oli ihastuksissaan päästessään Lappiin. Kamerat vain surrasivat ja kuvia kertyi. Korkein nousu reitin varrella oli 800 metriä. Ensimmäisenä yönä osa porukkaa nukkui teltoissa, osa mahtui tupaan yöksi. Sinä yönä oli pakkasta! Mikä meitä oikein kutsuu Lappiin kävelemään? Saa kokeilla omia voimiaan, vastaa Gennadi Rattuli, ei ole helppoa, mutta saa tunteen, että on elämän voimaa. Ilman muuta uudestaan. Voi olla, että Lappi antaa energiaa. Vaikka illalla on väsynyt, on aamulla reipas ja valmis jatkamaan matkaa. Aina joku auttaa, voi nojata kaverin olkaan, sanoo Rattuli lopuksi ja kiittää vetäjiä hyvin järjestetystä matkasta.\n11 CONCRETUM - KUORO KUOKKALASTA LEENA RUOTONEN Jyväskylän kaupungin asuinaluefoorumeiden tavoitteena on käynnistää alueen asukkaiden, järjestöjen ja julkisten toimijoiden sekä luottamushenkilöiden kesken vuorovaikutteinen yhteistyö asuinalueen tarpeisiin vastaamiseksi. Kuokkalan asuinaluefoorumissa Nenäinniemitalolla luotiin tilannekatsaus edellisissä alueen foorumeissa nousseisiin teemoihin, kartoitettiin mahdolliset uudet tarpeet ja yhteistyön kohdat sekä sovittiin jatkotyöskentelystä. Yksimielisen kannatuksen ja tuen sai Kuokkalan monitoimikeskus hanke, jonka nähtiin lisäävän sekä toimijoiden että käyttäjien välistä yhteisöllisyyttä ja monipuolistavan palvelutarjontaa. Erityisesti pienkirjastopalvelut ja uudet tilat nuorisotoimintaan koettiin hyvin tarpeellisina. Voisiko Nenäinniemitalon iltakäyttöä lisätä, kysyttiin. Tarvetta olisi, mm vuotiaiden harrastustoiminnalle, kokoustilaksi vanhempaintoimikunnalle, asukasyhdistykselle tai järjestöille. Kuokkalan kotiseurakunta tarjosi yhteistyömahdollisuutta kaupungin vanhuspalvelulle ja tilaa senioreille kokoontua kotiseurakunnan tiloissa aamupäivisin. Vanhusten palveluiden kartoittamista pidettiin tarpeellisena. Yhteisiä keskustelutilaisuuksia kasvatusvastuusta ja vanhemmuuden kysymyksistä toivottiin vanhempien ja kaikille nuorten parissa toimiville. Yli sukupolvien tapahtuvaa yhteistä toimintaa nuorille ja vanhuksille ehdotettiin. Moni foorumilainen toivoi parempia liikuntamahdollisuuksia niin Pohjanlammen koulun yhteyteen kuin Nenäinniemeenkin. Urheilukenttien ja latujen hoidossa todettiin yhteistyön 11 Aivan sydäntä särkevän kauniin vanhan körttivirren - alunperin skålainen kansansaävel - melodia soi vielä korvissani. Autossa yritän sitä itsekin hyräillä palatessani syksyisenä sunnuntai-iltapäivänä Concretum-kuoron harjoituksista Kuokkalaan. Mua siipeis suojaan kätke oi Jeesus, Herrani, laulavat heleät naisäänet matalamman miesäänen antaessa melodiaan tummaa pohjavirettä. Concretum - kuoro, vaikka kuokkalalainen kuoro onkin, pitää harjoituksia kaupungissa keskusseurakuntatalolla. Tikan seurakuntakoti on usein sunnuntaisin varattu kirkollisiin toimituksiin, ja silloin kuorot ja muu seurakunnan toiminta joutuvat väistymään muualle. Harjoituksia pidetään siis Tikan seurakuntakodin lisäksi kaupungissa ja Keljon kirkossa. Ainakin kirkon valmistumiseen asti. Nimi Concretum on aikanaan syntynyt ajatuksena yhteen liitetystä joukosta. Se on 1990-luvun alkupuolella perustettu alueen ensimmäinen seurakuntakuoro. Lähtökohtana on ilo laulaa yhdessä ja mukaan voi aina liittyä. Näin kertoilee kuoron johtaja Kuokkalan alueen kanttori Eija-Liisa Väisänen, jo reilut parikymmentä vuotta Jyväskylässä kanttorina toiminut kuoronjohtaja. Kirjoita, että tarvitaan lisää miehiä. Ei, ei tarvita vain miehiä. Myös naiset ovat tervetulleita. Tulkaa kaikki mukaan laulamaan. Näin todistaa pieni mutta aktiivinen kuorolaisjoukko, joka harjoitusten alussa toivoo, että Kuokkasen toimittajakin astuisi mukaan kuororivistöön. Saan siis mahdollisuuden olla mukana alkuvoimistelussa, äänten virittelyssä ja jopa laulamisessa. Ja mukavaltahan se tuntuu. Eija Väisänen esittelee kuoron toimintaa: Kuoron lauluohjelmisto on monipuolinen. Äänenhuollon lisäksi lauletaan moniäänisesti (vähintään sopraano/altto/basso) erilaisiin tilaisuuksiin sopivaa musiikkia, klassista tai perinteistä, uutta sekä gospelia. Concretum-kuoro esiintyy erilaisissa tilaisuuksissa kuten messuissa ja kirkollisissa toimituksissa, perheiden sekä työpaikkojen juhlissa, kauneimmissa joululauluissa ja muuallakin. Muutakin kuorotoimintaa Kuokkalan seurakunta järjestää. Concretum-kuorosta ja muustakin kuorotoiminnasta ja musiikkitoiminnasta saa lisätietoa seurakuunnan nettisivuilta YHDESSÄ TEKEMISEN PAIKKOJA ETSITTIIN KUOKKALA FOORUMISSA kaupungin ja urheiluseurojen välillä olevan välttämätontä ja talkootyön tarpeellista. Liikuntapaikkojen kunnossapito vaatii myös rahaa. Naattiantielle toivottiin ajonopeuden rajoittamista hidastetöyssyillä. Autoilu Nenäinniemen koulun yhteydessä olevaan sivutaskuun nähtiin vaarallisena. Foorumissa esille otettuja asioita, joista ei nyt ehditty keskustella olivat mm. Nenäinniemen koulun tilanne sekä huoli väkivallan lisääntymisestä alueella. Vapaaehtoistoiminnan mahdollisuuksia ammattityön rinnalla nähtiin monissa paikoissa sosiaali-, terveys-, vanhus-, nuoriso-, kulttuuri- ja liikuntapalveluissa. Kuokkalan alueen foorumeissa esille nostettujen teemojen ja asioiden jatkotyöstö tapahtuu avoimessa noin 10 hengen yhteistyöryhmässä, johon jo ilmoittautui alueella asuvia asukkaita, toimijoita ja luottamushenkilöitä. Seuraava foorumi Kuokkalassa on tarkoitus järjestää syksyllä Yhteistyötä ja yhteistyöryhmää Jyväskylän kaupungin puolesta koordinoi Jukka Laukkanen, p , Jukka Laukkanen Jyväskylän Kaupunkiseurakunta TOIMINTAA MARRASKUUSSA 2007 Tervetuloa Tikan seurakuntakotiin, Toritie 24: Pyhäinpäivän sanajumalanpalvelus la klo 16, Arto Kauppinen, Sirpa Lampinen, kanteleryhmä joht. Ulla Honkonen Messu su klo 10, Pekka Mustonen, Eija Väisänen, Marjo Nieminen, kitararyhmä, rippikoululaiset Neljä keskustelua kristinuskosta tapaa Kuokkalan papit: klo 18 Arto Kauppinen, klo 18 Pekka Mustonen, klo 18 Riku Bucht. Isien ja lasten iltakirkko ke klo 18, Arto Kauppinen, Eija Väisänen, Tiina Korhonen, Henna Luomala. Iltapala, tervetuloa koko perhe! Meidän iskä lasten piirustusnäyttely Tikan srk-kodilla Sanan ja rukouksen ilta to klo 18.30, Jukka Jämsen Messu su klo 10, Riku Bucht, Sirpa Lampinen, Henna Luomala, kitararyhmä, rippikoululaiset Messu su klo 10, Arto Kauppinen, Eija Väisänen, Tiina Korhonen Sanan ja rukouksen ilta to klo 18.30, Eliina Heinonen Messu su klo 10, Minna Korhonen, Eija Väisänen, Marjo Nieminen, kirkkokahvit Jouluaskarteluilta ti klo 18. Kortit 0,10 e/kpl, koriste-esineet 1-4 e/kpl. Mukaan mahtuu 60. Ilmoittautumiset mennessä p (ma-pe 9-15) tai Lisätietoja Tiina Korhonen tai Henna Luomala LAPSILLE JA PERHEILLE: Pyhäkoulu alle kouluikäisille ja koululaisille su klo 10 Tikan srk-koti. Kaakaopyhäkoulu 6-10-v. ma klo Polttolinja 37. Päiväkerhot: Tikan srk-koti p , Polttolinja 29 p , Jenkkakuja 1 p , Hauhontie 2 C p Avoimet päiväkerhot ke klo Jenkkakuja 1, tied. ja ilm. p , to klo Hauhontie 2 C, tied. ja ilm. p Perhekerhot ti Tikan srk-koti ja Polttolinja 29. Vauvaperhepesät to klo Jenkkakuja 1, pe Polttolinja 37. Iskän kaa! ilta ke klo Polttolinja 29. Koululaisten jälkkäri ma-pe klo Polttolinja 37, tied Muskarit tied. Sirpa Poikolainen p Lapsityön tied. Tiina Korhonen p VARHAISNUORET: Toimintakerho 3-5-luokkal. MA klo Polttolinja 37. Puuha- ja leikkikerho 1-3-luokkal. MA klo Polttolinja 29. Sählykerho 3-6-luokkal. pojille TI klo Nenäinniemen koululla. Sanaleikkikerho 4-5-luokkal. KE klo Polttolinja 37. Tutustutaan ilmaisutaitoon monin eri tavoin. Kippola 3-4-luokkalaisille TI klo Polttolinja 29. Kuppila 5-6-luokkalaisille TO klo Polttolinja 37. Ilmoittautumiset kerhoihin p tai Tyttöjen kaa lauantai 4-6-luokkal. tytöille klo Polttolinja 37. Ilm. Henna Luomalalle mennessä p tai evl.fi NUORET: Nuortenilta ke klo (ei ) Polttolinja 37, teemallinen osuus klo Jouluaskarteluilta ke klo 18 Polttiksella. Nuorten leiri Keuruun Isossahiekassa. Leirin hinta 20 e. Ilm mennessä > Ilmoittaudu TAI puh (ma-pe 9-15). Nuorisotyön tied. Ulla-Maija Grönholm , Marjo Nieminen , Henna Luomala RYHMÄTOIMINTAA: Diakonia-lähetyspiiri ke klo 13 (parilliset viikot) Tikan srk-koti. Elämässä eteenpäin ryhmä ke klo 13 (parittomat viikot) Polttolinja 37. M-klubi miehille ke klo 13 (parilliset viikot) Polttolinja 37. Tied. Juha Lappi p , Pekka Niinivirta p Kuokkamiehet miesten keskustelu- ja kohtaamisillat ti klo 18 (parilliset viikot) Polttolinja 37, tied. Timo Kovanen tai Heikki Hannula Avoin raamattupiiri Eläköön elämä ma 19 Polttolinja 37:ssä, tied. Aino Jokela p MUSIIKKIRYHMÄT: Lapsikuoro Tikan koululla ke klo ja Nenäinniemitalolla pe klo Tied. Eija Väisänen p Concretum-kuoro su klo 16, tied. Eija Väisänen. Putkikellot: Koululaisten kelloryhmä Polttolinja 37 ti klo Tied. ja ilm. Sirpa Lampiselle p Aikuisten putkikelloryhmä ti ja klo 18 Taulumäen kirkossa. Ohjaaja Sari Eirtola-Loukola p Kehittyvät laulajat: ohjelmassa Negro spiritual messu. Tied. Sirpa Lampinen p Kanteleryhmä: ti klo Tikan srk-kodilla. Liturgisen tanssin ryhmä ja klo 18 Keskussrk-talon jumppasalissa. Orkesteri Toivon siivet harj. ma Taulumäen kirkossa klo 18 (5.11, ja ) sekä ti klo 19 Tikan srk-kodilla, tied. Niina Sapattinen Äänen harmonia ryhmä Hyminäkuoro: Kampuksen Vanha Paja ke ja klo Kaikki ovat tervetulleita laulu- ja rentoutumishetkeen. Tied. Sirpa Lampinen. Ylistysryhmä, tied. Minna Salla p VARTTUNEELLE VÄELLE: Eläkeläisten kerho to klo 13 (parittomat viikot) Polttolinja 37. MAAHANMUUTTAJATYÖ: tied. Mirja Hytönen ti ja ke klo DIAKONIATYÖNTEKIJÖIDEN vastaanotto: ma-ke klo 9-11 Polttolinja 37, p Tikan seurakuntakoti p. (014) www. kirkkojyvaskyla.net Tikan seurakuntakoti p. (014) Toritie 24 Diakonia- ja nuorisotyön toimisto Polttolinja 37\n12 12 KUOKKANEN - MARRASKUU 2007 ÄITIEN TEKEMÄÄ RUOKAA Nina, Anne, opettaja Raili, Maria ja Liisa. Kuvassa vasemmalta Mirva, Liisa, Kata, Anne ja Nina. KIRSTI LESKINEN Nina Juhonen oppii tekemään myös äitien tekemää ruokaa. Hän opiskelee Jyväskylän palvelualojen oppilaitoksessa elintarvikealaa. Hänestä tulee elintarvikkeiden valmistaja. Koulutus kestää kolme vuottaa. Ryhmään kuuluu 11 opiskelijaa. Haastatteluviikolla oli vuorossa kuuden viikon opiskelujakso einesleipomossa. Karjalan piirakat, lihapiirakat, muut suolaiset ja makeat piirakat, patonki valmistuivat. Opintoihin kuuluu marjojen, kasvisten, kalan, lihan käsittely. TOP eli työssäoppimista harjoitellaan teollisissa paikoissa kuten Valio, Saarioinen, Ninan resepti: Possuwokki kuudelle -5 lihanmakuista nuudelipakkausta -n. 600 gr possusuikaleita -1 pss wokkivihanneksia -soijakastiketta -chiliä -suolaa Nuudelit keitettään pakkauksen ohjeen mukaan. Possusuikaleet kypsennetään sopivassa tilkassa öljyä wokkipannussa. Lisätään wokkivihannekset. Lisätään keitetyt nuudelit, joista vesi on valutettu pois. Maustetaan maun mukaan. Annetaan hetki hautua. Panda sekä keskuskeittiöissä. Kaupassa opitaan asiakaspalvelua ja kassan käyttöä. Nina viihtyy parhaiten keskuskeittiössä, koska hän pitää ruuan laitosta. Hänellä on viimeinen opiskeluvuosi menossa. Opintoihin kuuluu ammattiaineiden lisäksi sivistäviä aineita kuten matematiikka, äidinkieli, englanti, kemia ja fysiikka. Taide- ja kulttuuri kuuluvat myös opintoihin. Teatterimatkan ryhmä tekivät viime elokuussa Ainolaan katsomaan Saapasjalkakissa ja Velhokuningatar- näytelmää. Vapaavalintainen esitelmä suomalaisesta musiikista tai kirjallisuudesta kuuluu tehtäviin. Ninan aiheena oli Juice Leskinen. Ninan kesä kului Ainolan kesäteatterissa vapaaehtoistyössä Ainolan kahvilassa. Hän suunnitteli ja osallistui ensi-ilta- ja päätösjuhlien ruuanvalmistukseen. Hän suunnitteli ja valmisti asiakasryhmien pikkusuolaista -tilauksia. Elintarvikealan opettajat Raili Lehmonen ja Markku Suominen ovat hyvillään opiskelijoiden hyvästä sijoittumisesta työelämään. Työssä oppimisjaksot paikallisissa yrityksissä kuten Valio, Panda ja Saarioinen poikivat usein myös työpaikan. Yritykset arvostavat elintarvikealan koulutusta ja tietävät saavansa sieltä hyvin koulutettuja työntekijöitä. Nina Juhonen ELINTARVIKKEI- DEN VALMISTA- JAKSI OPISKELU Sopivatko sinuun seuraavat ominaisuudet? Olet taitava käsistäsi ja ahkera toimissasi. Sinulla on hyvä makuaisti ja värisilmä. Olet yritteliäs ja haluat tehdä työtä yhdessä muiden kanssa. Tietoja työtehtävistä: Elintarvikealan perustutkinnon suorittaneet työllistyvät sekä isoihin elintarviketehtaisiin että pieniin lähituotteita valmistaviin yrityksiin. Työtä tehdään asiakkaiden parissa heitä palvellen, työtoverien kanssa tiiminä ja osaajana tuotantoketjussa. Tietoja koulutuksesta: Keskeisen oppisisällön muodostavat käytäntö ja alan taidot. Opintoihin sisältyy lisäksi matematiikkaa, kieliopintoja, kemiaa ja yhteiskunnallisia aineita. Koulutuksen tavoitteena on yrittäjähenkisyys sekä vastuullisuus työelämässä. Elintarvikealan perustutkinnon (120 ov) ammatillisissa perusopinnoissa (30 ov) opiskellaan leipomista, ruuanvalmistusta, kala- ja lihatuotteiden sekä makeisten valmistusta, ympäristötietoa, elintarvikehygieniaa, työturvallisuutta ja palvelua. Lisäksi kaikki opiskelevat yritystoimintaa, ammatillista englantia ja tuotepakkaamista. Elintarvikkeiden valmistajan opinnoissa (30 ov) perehdytään kasvis-, marja- ja hedelmätuotteiden, maitotaloustuotteiden, makeisten sekä säilykkeiden valmistukseen.\n13 13 TAIDEARVOSTELU Niilo, 9 ja Iisakki, 6, Koivisto kävivät syyslomaviikolla sekä teatterissa että elokuvissa. Elokuvan Rotatuille ja näytelmän Viulunsoittaja katolla he katsoivat yhdessä. Lisäksi Niilo kävi kaverinsa kanssa katsomassa elokuvan Shrek 3. ROTATUILLE Iisakin perustelut: Ruokakriitikko melkein pyörtyi, kun näki rotat keittiössä. Rotta ohjaili nukkuvaa kokin poikaa hyvin. Ravintolan johtaja yritti saada paperia kiinni mopolla. Niilon perustelut: Kaksi tähteä tuli alussa nähdystä trailerista, jossa lentävä lautanen yritti kidnapata nukkuvaa poikaa. Se sopi hyvin johdannoksi elokuvaan. Yksi tähti tuli kriitikolle, joka tilatessaan jälkiruokaa sanoi rottakokille: Yllätä minut! Yhden tähden arvoinen oli takaa-ajokohtaus, jossa kateellinen johtaja ajoi mopolla takaa rottaa, jolla oli mukanaan tärkeitä papereita. VIULUNSOITTAJA KATOLLA Niilon perustelut: Ei ollut kauheasti lapsille suunnattu, mutta kaksi pistettä tulee siitä, kun se mies (maitomies Tevje) puhui Jumalalle, kun ei olisi enää jaksanut vetää rattaita: Miksi sinun piti loukata minun hevoseni jalka? Juu, juu minä tiedän, että voisin vaihteeksi työntää niitä. Ja yhden tähden saa leijuva luuranko. Iisakin perustelut: Luuranko saa yhden tähden, samoin viulunsoittajan liikehdintä näyttämöllä. Häistä tulee yksi tähti. Orkesteri ansaitsee oman tähtensä. Viulunsoittajan istuminen yläkerran ikkunalaudalla on myös tähden arvoinen. Mää vasta tajusin, että oikealla viulunsoittajalla oli mustat vaatteet ja väärällä (näyttelijä, joka pisteet sai) oli valkoinen liivi, josta roikkui narut. Niilo IKINUORTEN KULTTUURIKERHO SHREK 3 Niilo antoi kolme tähteä oopperakohtauksesta, jossa Shrek sanoo pahikselle: Hieno puku. Saako noita miehillekin? Kaksi pistettä tulee, kun näytti niin hauskalta kun aasin ja lohikäärmeen vauvat leikkivät Shrekin lasten kanssa. Kuokkalan Ikinuoret ry on perustanut kulttuurikerhon, jonka tavoitteena on perehdyttää eläkeikään varttunutta väestöryhmää kulttuuritoiminnan eri osaalueille. Kulttuurin osa-alueet kerhossa voivat olla valistavia, viihteellisiä, liikunnallisia tai taloudellista hyötyä tuottavia. Pyrkimyksenä on kokoontua tai osallistua kaksi kertaa kuukaudessa Kuokkalan Yhteispalvelussa, Ainolassa tai muussa sopivassa paikassa. Ensimmäinen kokoontuminen oli Yhteispalvelussa. Koolla oli kahdeksan ikinuorta, joille Raija Kuorttinen kertoi opintokerhon toimintatavoista. Porukalla aiottiin lähteä katsomaan taidenäyttelyä Holvissa. Seuraava kokoontuminen on klo 13 Kissankellon parkkipaikalla, josta lähdetään yhdessä Ristikiven luontopolulle. Ainolassa kokoonnutaan klo 13, jolloin on aiheena kirjallisuus. Tutustutaan ainakin Kuokkala-kirjaan. Tiedustelut Aarre Mäkelä p. vtervetuloa mukaan! Iisakki AINOLA NYT JA TULEVAISUUDESSA! Ainolaan kokoontui huolestunutta väkeä kuulemaan ja keskustelemaan Ainolan alueen tulevaisuudesta. Kuulimme Esa Sirosen ajatuksia Ainolasta osana ainutlaatuista aidosti säilynyttä miljöötä, osana Jyväsjärven Kuokkalan puoleista rantaa, osana kaupunkikeskustaa yhdessä Survo-Korpelan kanssa. Sirosen mielenkiintoinen ajatus Ainolasta kolmantena tilana, tavata - kommunikoida - elää, antaa pohjaa ajatukselle Ainolasta yhteisenä alueena ja tilana tulevaisuudessakin. Veijo Koskinen tilapalvelun puheenjohtajana toi keskusteluun erilaisia vaihtoehtoja alueen tulevaisuudelle, vaihtoehdot nähtiin havainnekuvina keskustelujen pohjaksi. Rakennukset vaativat nopeita toimia, jotta ne pystyttäisiin vielä pelastamaan. Tanssipaviljonki on suojeltu eikä se voi enää odottaa kunnostusta. Yhteinen näkemys oli, että Ainolaa kehitettäisiin entistä monipuolisemmaksi tapaamis- ja toimimispaikaksi, ympärivuotiseen käyttöön paremmin sopivaksi. Kuitenkin niin, että kaupunkilaisilla on edelleenkin mahdollisuus nauttia alueella kahvilasta, teatterista ja muista kulttuuripalveluista tai ihan vain kauniista luonnosta ja omista eväistä, vehreydestä ja järvimaisemasta. Paikalla olleet jäävät odottamaan tilaisuutta jatkaa keskustelua ja vaikuttaa ratkaisuihin suunnitteluvaiheessa sekä päätöksenteossa. Aila Kruus MIELIPIDE KIRKON RUUSUT JA RISUT Minua on syytetty siitä, että näen kirkossa vain huonoja puolia. Varmaan sen kuvan ovat antaneet suolaiset tekstit. hyvää kirkossa on vapaaehtoistyö eli diakoniatyö, sitten Evankeliumiyhdistys, Kansanlähetys ja NMKY:n avioliittoleirit (Pieksämäki), vankilatyö, sairaala- ja katutyö sekä missio (Kalevi Lehtinen). Kirkon miinukset: 1.Pastorit eivät kehota riittävästi kuulijaa lukemaan itse Raamattua. Apt 17:11 Paavali ilotsi siitä, että Berean juutalaiset tutkivat kirjoituksia ja katsoivat onko asia näin. 2. Tuomiokapitulin tulisi olla kuuliainen Raamatun v. 33/38 käännökselle eikä äänestää selvistä opetuksista. 3. Yleinen ehtoollinen (mässäily Herran pöydässä). 1 Kor 11: Pappien tulisi opettaa selvästi kuinka ehtoolliselle osallistutaan ja kenelle se kuuluu. 4. kalastus kirkon jäsenyyteen vauvakasteen kautta. Raamattu ei tunne sylivauvojen kastetta, vain kuuliaisuus kasteen uskovien kohdalla Apt 10: Väärät opettajat kirkoissa miehet ja naiset, joilta puuttuu raamatun valtuutus. 1 Tim 2:12, Jaak 3:1 ja armolahjattomat 1 Kor 12: Kirkkoraamattu sanoo Snl 8:22 Jeesuksesta: Herra loi minut? Hebreaksi se kuuluu näin: Qaa naa nij. Suomeksi: Minä olin Herran omana. Jeesusta ei ole luotu vaan Hän on Jumala, Immanuel. Matt 1: V. -92 käännös on redaktio (mukailtu tekstilaitos), esim. VT-92 1 Moos Jakeesta on poistettu vaimon siemen ja käärmeen siemen. vaimon siemen on kristus. Näin ollen vanhan ja uuden testamentin (kaanon) välinen profetia on katkaistu. Samoin joh 1:12 Hän antoi oikeuden tulla Jumalan lapseksi. V-92 käännös sanoo oikeuden sana exousia tarkoittaa myös voimaa, niin kuin v. 38 käännös sen ilmaisee. Voima on Pyhän Hengen vertaus, esim. luuk 24:49. Room 8:9 kertoo, että jolla ei ole Kristuksen Henkeä, hän ei ole Jeesuksen oma. Siinä oli hyvää ja huonoa. Tosin hyvää löytyy kirkosta paljon, mutta miinukset on tuotava päivän valoon. Niin teki aikoinaan Luther. kirkon NMKY: n avioliittoleiri on tosi hyvä. Olen itse käynyt kahtena kesänä. Kiitos. Teologi Kalevi Tapper, Jyväskylä\n14 14 KUOKKANEN - MARRASKUU 2007 Marraskuun huikeat hiustuotekampanjat! Tarjoukset voimassa sekä Keskustan että Kuokkalan liikkeessä. GOLDWELL 4:n WELLA-tuotteen ostajalle 45 kpl ERÄ! 6 kpl LUHTA CASA -punaviinilasipakkaus KAUPAN PÄÄLLE! (Arvo 31.90e) 2:n normaalihintaisen GOLDWELL tuotteen ostajalle kätevä MATKAFÖÖNI KAUPAN PÄÄLLE! 60 kpl ERÄ! TIGIN JÄTTIPULLOT shampoo 750 ml + hoito 750 ml Useita eri tuoteperheitä YHTEISHINTAAN 39 e (Norm e) ALE YLI 50% Hintaesimerkkejä MIEHET Leikkaus, pesu ja kuivaus e Väri/vaalennus ja leikkaus e NAISET Leikkaus, pesu ja kuivaus e Monisävyvärjäys ja leikkaus... alk.76 e Ripsien ja kulmien kestovärjäys ja muotoilu e Ammattilaisten suosima hiuslakka. Revlon Hairdays 500 ml Jättikoko 100 kpl ERÄ! e (Norm e) TIGI muotoilutuote-, shampoo- ja hoitoainetarjouksia Useampia eri tuotteita -50% HIUSMUOTOILU MEIKKAUS STUDIO AKI KORPINEN K U O K K A L A Ammattilaisten hiuskosmetiikkaa asiantuntevan ja palvelevan henkilökunnan opastuksella. KESKUSTA: Hannikaisenkatu 29, Asema-aukio, Jyväskylä Avoinna ark , La AJANVARAUS: puh KUOKKALA: Polttolinja 1, Kuokkala Avoinna ark , La AJANVARAUS: puh Kevyesti kokkaillen 1 95 Findus Wok-vihannekset 500 g (3,90/kg) 0 25 Valio Valiogurtti 200 g (1,25/kg) Curry-omenariisi (4 annosta) 1 vihreä omena 1 2 lehtisellerin vartta 1 rkl öljyä 1 2 tl currya 4 dl riisiä 6 dl vettä 1 kasvisliemikuutio 3 rkl hienonnettua tuoretta persiljaa tai ruohosipulia Kuori ja kuutioi omena ja viipaloi sellerit. Kiehauta ne curryn kanssa öljyssä kattilassa. Lisää joukkoon riisi. Sekoittele hetken aikaa. Lisää vesi ja liemikuutio. Kypsennä kannen alla miedolla lämmöllä pakkauksen ohjeen mukaan. Lisää joukkoon yrtit. Tarjoile broileripihvien kanssa. Lue lisää: Olvi III 12-pack 3,96 l (1,89/l) (sis. 7,49 + pantti 1,20) 1 79 Valio Marjakeitot 1 kg Kariniemen Marinoidut broilerin fileepihvit, kg Snellman Kariniemen Sika-nautajauheliha 750 g (3,85/kg) kg 1 99 Portti Pita kebab 195 g (10,21/kg) 2 25 Uncle Ben s Riisi 1 kg 1 79 Vaasan Ruispalat 12 kpl 660 g (2,71/kg) Marinoidut broilerin fileepihvit 0 99 HK Kevyt lauantaimakkara 300 g (3,30/kg) Bonusta jopa 5 % Lisätietoja: Kuokkala, palvelemme ma pe 7-21, la 7-18\n15 15 KARTANOLLA TARINOIDAAN Kuokkalan kartanon yläkerran salissa on alkanut lauantaiseura, jossa joka kuukauden toisena lauantaina kello kuullaan tuore esitelmä jyväskyläläisyydestä. Sarjassa on tarkoitus lähteä liikkeelle läheltä tilaisuuden kuulijaa ja esitelmän pitopaikkaa eli Kuokkalan kartanoa. Lauantaina YTT Esa Valon perinteinen palkintojenjakotilaisuus tiist klo Kuokkalan yläaste auditorio, Liitukuja 4. Johtokunta. JAPA RY Yhdistyksen sääntömääräinen syyskokous pidetään Keski- Suomen museon kahvilatiloissa perjantaina klo Kaikki asukkaat ovat tervetulleita! PALKINTO- JENJAKO Bussi on merkitty uimahallikyltillä. Kyytiin pääsee kaikilta reitin pysäkeiltä. Uinti/kylpylä ja ohjatut ryhmät ovat maksullisia. Kuokkalan reitti keskiviikkoisin. x = pysähtyy tarvittaessa. UIMAHALLI- KULJETUK- SET JATKU- VAT SAAKKA. Sironen kertoo, mitä hänen koppaansa on kertynyt kirjailijoiden jalanjäljiltä Kuokkalassa. Tilaisuuksiin on vapaa pääsy, mutta niiden aluksi on kartanon yläkerrassa kahvitarjoilu hinnaltaan 5 euroa. Ennakkoilmoittautuminen puhelimitse emännälle (kepe klo 10-17, la-su klo 12-17). IKINUORTEN KULTTUURI- KERHO alkaen klo 13 Ristikiven luontopolku. Lähtö Kissankellon parkkialueelta klo 13. Kokoonutaan Ainolassa, Aiheena, kirjallisuus ja paikallishistoria Teatteriretki Tampereelle (Eila, Rampe ja likka), sitä ennen käynti Ideaparkissa. Lähtö klo 11. Maksu yhteensä 35 euroa/hlö. Tiedustelut Aarre Mäkelä, puh TOIMINTAA IKÄÄNTY- VILLE Kotikaaren päiväkeskuksessa, Polttolinja 39, 2. krs. toimintaa ikääntyneille: - ke klo 13 Tanssit Eurosetin tahtiin - ma klo 13 Kuokkalan ikääntyneiden kerhon aloituskokous, tervetuloa suunnittelemaan toimintaa! - to klo 10 tietoa apuvälineistä Lisäksi tuolijumppa aina keskiviikkoisin ja torstaisin klo Tervetuloa mukaan! Lisätietoja arkisin puh MEIDÄN ISKÄ Isien ja lasten iltakirkkoa vietetään Tikan seurakuntakodilla keskiviikkona klo 18. Mukana Arto Kauppinen, Eija Väisänen, Tiina Korhonen ja Henna Luomala. Saarnassa kuullaan lasten ajatuksia isistä. Tarjolla myös iltapalaa, tervetuloa koko perhe! Meidän iskä lasten piirustusnäyttely on esillä Tikan seurakuntakodin aulassa NENÄINNIEMI Nenäinniemen perinteinen syystapahtuma, lauantaina klo Talossa tarjolla: Kirpputori (varaa oma pöytäsi 5 ), Myyjäiset, Kahvila (ja suussa sulavat leivonnaiset), Askartelupajoja (maalaus, askartelu), Arpajaiset, Kasvomaalausta, Makkaranpaistoa, ym. Lapsille lämärikisa ja satuhetki. Vapaa pääsy. Järjestää Nenäinniemitalon vanhempaintoimikunta. Ajoohje: Nenäinniemen päiväkoti ja koulu. Naattiantie 15, Jyväskylä Pöytävaraukset Päivi Rajala puh JYVÄSKYLÄN TYÖVÄENTE- ATTERIYH- DISTYS RY Sääntömääräinen syyskokous keskiviikkona klo 18 Ainolassa. Pikkujoulut lauantaina klo 16 alkaen Ainolassa. Lauluryhmä Mollin Duuraajat laulaa lauluja laidasta laitaan. Soita ja varaa puh tai KESKI-SUOMI MATKALLA MONI- KULTTUURISUUTEEN LUENTOSARJA MINNANSALILLA VALON KAUKALOPALLO Kasvojaan uudistanut joukkue aloittaa II divisioonassa. Pelit harjotushallissa rata II. Su klo Valo-GB Jyväskylä Lauantaina ostos- ja teatterimatka Lempäälään ja Tampereelle. Lähtö klo Kuokkalan ostoskeskukselta Lempäälän Ideaparkkiin ja sieltä Tampereen Työväen Teatteriin katsomaan klo 19 alkavaa esitystä Eila, Rampe ja likka. Paluu teatteriesityksen jälkeen suoraan Jyväskylään. Hinta Su klo Valo- Duo Jämsä Jos olet kiinnostunut pelaamaamisesta ota yhteys, Toni Lavia OSTOS- JA TEATTERIMATKA 35. Järj. KuoSo ry. Kuokkalan Asukkaat ry on varannut linja-autosta 10 paikkaa. Jäsenmaksunsa maksaneille matkan hinta 25. Ilmoittaudu ke mennessä: kirsti. p , maksu yhdistyksen tilille: Sampopankki, Kuokkalan Sosialidemokraatit KuoSo ry:n sääntömääräinen syyskokous su klo Survonkulman takkahuoneella os. Siltakatu Jyväskylä. Käsitellään sääntöjen 13 määräämät asiat. Puoluekokousvalmistelu ja kunnallisvaalityö Keski-Suomen Sos.Dem. piirin varapuheenjohtaja Ahti Ruoppila. Kahvitarjoilu, tervetuloa kaikki sosialidemokraattien toiminnasta kiinnostuneet! Aila Kruus puheenjohtaja Vesa Asp sihteeri VALON SYYSPETANKIN TULOKSET Pentti Pöyhönen Kuokkala-Tikka-Keskusta: Jokivarrentie 9.25 Sulkulantie x Lampitie-Isokatu x Hämeenlahdentie-rekitie x Hämeenpohjantie x Ristikivi 9.35 Pohjanlahdentie-Syöttäjänkatu 9.40 Siltakatu x Survontie-Kekkolantie x Toritie (Tikan srk-keskus) 9.45 Pohjantie x Rantaväylä x Hannikaisenkatu x Vapaudenkatu, Forum Cygnaeuksnkatu x Uimahalli Paluu Kuvassa Alexsander Stubb ja vasemmalla Geovana Kimari, Perusta ja Mo Vatanen, Kiinasta Suomeen muuttanut Luennoi europarlamentaarikko Alexsander Stubb aiheenaan Monikulttuurinen Eurooppa tänään. Stubb kirjoitti Kuokkasen vieraskirjaan kolumnin samasta aiheesta (sivu 2). Luentosarjassa on klo aiheena Japani suuren murroksen keskellä. Alustamaan tulee Teppo Turkki, Sitran Japanin asiantuntija, Suomen taideyliopistojen koulutus- ja kehittämisinstituutin johtaja. Palkinnon saajat Yrttisuon kentällä Singeli pelattiin Pentti Kauppinen 22 pistettä 2 Paavo Turunen 20 p 3 Kauko Honkanen 18 p 4 Pertti Sarja 18 p 5 Heli Vornanen 18 p 6 Keijo Holmberg 16 p 7 Pekka Lähteelä 16 p 8 Heikki Palokangas 16 p 9 Juha Karppanen 14 p 10 Erkki Metsä 12 p 11 Riitta Sarja 10 p 12 Urho Ottelin 8 p 13 Ulla Lähteelä 8 p 14 Esa Maukonen 8 p 15 Ismo Papinniemi 6 p Duppeli pelattiin , tulokset: 1 Kari Penttinen - Jouko Jouhiaho 2 Erkki Metsä - Pekka Lähteelä 3 Heikki Viinikainen - Martti Keskinen 4 Juha Karppanen - Jirka Moilanen 5 Heikki Palonkangas - Pentti Kauppinen 6 Urho Ottelin - Juha Pitkänen 7 Ulla Lähteelä - Heli Vornanen 8 Raija Kytönen - Pentti Kytönen 9 Pentti Pöyhönen - Pentti Heinonen 10 Matti Kinos - Kauko Honkonen 11 Esa Maukonen - Timo Seppäläinen mini-seurapiiripalsta K I I T O S Tiinalle, Riitalle, Kaija-Leenalle, Ailalle, Mollin Duuraajille ja kaikille! 60-vuotissyntymäpäiväjuhlani Ainolassa olivat lämpimät. Kirsti Leskinen\n16 16 KUOKKANEN - MARRASKUU 2007 KELJON KUPONKITARJOUKSIA TÄLLÄ KUPONGILLA K-Citymarket KELJOSTA LOPPUIKO MUSTE! TUO KASETIT MEILLE! TÄYTETÄÄN NE! MEILTÄ MYÖS erikoissileät tulostuspaperit Suomessa uusioidut laserkasetit alkuperäispatruunat Testaamme, puhdistamme ja TÄYTÄMME tulostimien VÄRIKASETIT jopa odottaessasi EDULLISESTI! Polttolinja 1 Kuokkala, Jyväskylä Avoinna ma-pe puh Kuponki voimassa saakka Kuponki voimassa saakka Hansa Candle Magnum ULKOTULI 3 kpl 4 50 erä (á 1,65) SÄÄSTÖHINTAAN TÄLLÄ KUPONGILLA K-Citymarket KELJOSTA Serla Toilet WC-PAPERI 24 rl valkoinen (0,33 /rl) 7 80 säkki (8,19) SÄÄSTÖ -5 % KELJONKESKUS Kylmälahdentie 6, puh MA PE 9 21, LA 9 18, SU


Tietoa meistä - Teamit\nTeamit on Open Source-teknologioihin erikoistunut ohjelmistoratkaisuja ja IT-palveluja tarjoava yhtiö.\nTeamit on vuonna 2013 perustettu ohjelmistoratkaisuja ja IT-palveluja tarjoava yhtiö. Autamme asiakkaitamme löytämään ja toteuttamaan parhaat ohjelmistokehitys-, laadunvarmistus-, testaus-, data-analytiikka- ja tekoälyratkaisut.\nKestävien ohjelmistokehitysratkaisujen kehittäminen on meille sydämenasia. Tavoitteemme on olla Suomen asiakaslähtöisin IT-palvelutalo.\nAsiantuntijamme ovat kokeneita syväosaajia, joita yhdistää jano kehittyä ja haastaa itseään ja asiakkaita löytämään tehokkaimmat ratkaisut.\nElämäntehtävämme on tehostaa maailmaa älykkäillä Open Source-ratkaisuilla.\nPerustaja ja toimitusjohtaja: Jussi Heikkilä\nOmistus: Henkilöstö ja Jussi Heikkilä\nPalvelut: Ojelmistokehitys, ohjelmistotestaus, laadunvarmistus, palvelumuotoilu, verkkokauppa-, analytiikka- ja tekoälyratkaisut


Husqvarna FE 350 350 cm³ 2014 - Porvoo - Moottoripyörä - Nettimoto\nValkokilpinen. Myydään vakio iskareilla ja äänenvaimentimella. Mukaan mustat käyttämättömät muovit, sekä 5 kpl yhden kisan ajettuja takarenkaita ja 2kpl eturenkaita, sekä hyvät enduronastarenkaat, sekä gorillateipillä teipattu ruma FMF-änkkäri (toimii). Pyörä täysin läpi käyty ennen päitsiä 2016 (Racepros), ja päitsin jälkeen ei ole ajettu. Lisähinnasta kaupan mukana Trax -2015 takaiskari (+1100,-) erikseen 1400,- sekä kerran käytetty Hussen oma ohjausiskari (arvo 1100,-) lisähintaan +300,- (erikseen 500,-) asennetaan tangon alle. Tästä kahvalämppäreillä varustettu hyvä laatuenska talven spooreihin!\nMittarilukema 207 h Omistajia 1\nValkokilpinen. Myydään vakio iskareilla ja äänenvaimentimella.\nMukaan mustat käyttämättömät muovit, sekä 5 kpl yhden kisan ajettuja takarenkaita ja 2kpl eturenkaita, sekä hyvät enduronastarenkaat, sekä gorillateipillä teipattu ruma FMF-änkkäri (toimii).\nPyörä täysin läpi käyty ennen päitsiä 2016 (Racepros), ja päitsin jälkeen ei ole ajettu.\nLisähinnasta kaupan mukana Trax -2015 takaiskari (+1100,-) erikseen 1400,-\nsekä kerran käytetty Hussen oma ohjausiskari (arvo 1100,-) lisähintaan +300,- (erikseen 500,-) asennetaan tangon alle.\nTästä kahvalämppäreillä varustettu hyvä laatuenska talven spooreihin! Piilota »\nNettimoto ID 2200964