epätrendikäs ruokablogi: Pakastimen tyhjennystä: riimihirvi ja tattiohratto\nPakastimen tyhjennys jatkuu. Sieltä löytyi pari pussia herkkutatteja sekä jokunen pikku pätkä graavisuolattua hirvenfileetä. Niistä saakin aikaan todellista herkkua.\nTämä ateria on kotimaista lähiruokaa parhaimmillaan, ei kuitenkaan luomua. Kaupoissa on kyllä myynnissä luomuohraa, mutta tatit ja hirvihän eivät missään tapauksessa ole luomua. Vaikka ne kasvavat luonnossa ihan itsekseen ”villinä ja vapaana”, ne eivät täytä luomusääntökirjan pilkuntarkkoja normeja, joten luomubyrokraatti ei voi niille luomuleimaa myöntää. Tattihan saattaa kasvaa peräti jossain lannoitetussa metsässä ja hirvikin kuljeskelee aterioimassa taimikoita vaikka minkälaisissa kasvatusmetsissä. Huhheijaa. Toisaalta, kaupasta ostettuna kummankaan hintaan ei onneksi näin ollen voi myöskään sisällyttää luomulisää, joka kaupasta ja tuotteesta riippuen nostaa ostoksen hinnan jonnekin "selvästi kalliimman" ja "törkeän hintaisen" välille :)\nRiimihirven resepti löytyy täältä. Ohratto on kotimainen vaihtoehto risotolle. Ohjeen määrästä riittää neljälle hengelle.\n235 g pakastettuja esikäsiteltyjä herkkutatteja (käyttämäni pussin paino)\n(voit käyttää myös kuivattuja)\n1,5 dl (rikottuja) ohrasuurimoita\n7 dl lihalientä (tai kanalientä tai kasvislientä)\nSulata voi kattilassa öljyn kera ja lisää yrtit, silputtu salottisipuli sekä ohrasuurimot. Kokonaisista suurimoista tulee kauniimpi ohratto, mutta kaapissa oli nyt vain rikottuja ohrasuurimoita. Kuullottele sipulit ja ohrat ja varo, etteivät ne ruskistu. Kaada joukkoon vermutti ja anna kiehahtaa. Siirrä kattila lieden sivuun ja anna seistä hetki maustumassa. Poista yrttioksat. Lisää noin puolet käyttämästäsi liemestä ja anna kiehua. Liemen imeydyttyä lisää lientä erissä vähitellen kunnes ohrat ovat sopivan kypsiä. Tähän menee aikaa noin tunnin verran. Tarkista kypsyys maistamalla. Vaikka risoton kuuluu olla todella kosteaa ja valuvaa, ohratto saa jäädä hiukkasen kuivemmaksi.\nJos käytät kuivattuja tatteja niin liota niitä vedessä. Valuta liotetut tatit ja lisää vähän liotuslientä lihaliemen joukkoon. Se antaa ohratolle voimakkaan tatin maun eikä itse tatteja tarvita niin paljon. Itse käytin pakastettuja tatteja, jotka ruskistin voissa erikseen pannulla ja lisäsin puolivälissä ohraton kypsymistä joukkoon. Samassa vaiheessa voit lisätä myös liotetut kuivatut tatit.\nMausta lopuksi parilla rouhaisulla mustapippuria ja suolalla jos tarpeen. Mikäli käytät liemikuutiosta valmistettua lientä siinä saattaa jo olla riittävästi suolaa. Myös parmesaanissa on suolaa. Sekoita lopuksi joukkoon parmesaaniraaste ja voi.\nLeikkaa riimiliha ohuiksi viipaleiksi. Liha on helpoin leikata hiukan kohmeisena.\nLähettänyt M klo 20.30\nTunnisteet: herkkutatti, hirvi, ohratto, riista, risotto, sienet


Vuoden pimein aika on meneillään ja siitä johtuen oli aivan pakko asennella vanha ja huonokuntoinen vakopuu pihan piristeeksi. Osa puun oksista on jo pimeänä, mutta ajattelin että ole siinä nyt vielä tämä syksy, olethan palvellut valoisuudellasi tarpeeksi kauan, ruosteisista piuhoistasi huolimatta.\nJoka päiva oppii jotakin uutta, niin se vaan on. Jouluruusu on uudelta nimeltään lumiruusu.\nPihalle istutettuihin lumiruusuihin on tullut niukasti kukkanuppuja. Laitoin suojaverkot niiden päälle, etteivät fasaanit popsi meheviä nuppuja nokkiinsa.\nHyvänlaatuinen asentohuimaus pääsi yllättämään lauantai aamuna totaalisesti. Herättyäni käänsin pääni sivulle yöpöydän suuntaan, kelloaikaa tarkistaakseni ja hups.....huone pyöri rajusti....makailin silmät kiinni tovin, kunnes pahin pyöriminen laimeni. Yritin nousta istualleni leuka toiseen olkapäähän suunnattuna ja onnistuin hitaasti nousemaan loppujen lopuksi jaloillenikin. Huimaus oli sillä kertaa ohi. Seuraavat tunnit voin pahoin, annoin pari kertaa ylen.\nMuistin saaneeni pari vuotta sitten terkkarista itsehoito-ohjeet ja ne löydettyäni menin sängyn reunalle riiputtamaan päätäni reunan yli puolelta toiselle. Liikesarja on n.s. Epleyn menetelmä, jolla sisäkorvan käärikäytävän kide saadaan kaadettua pois käärikäytävästä. Muutaman hoitokerran jälkeen tilanne alkaa helpottua.\nLiikesarjaan kuuluva päänasento ja koko hoito ei ole miellyttävä kokemus, se aiheuttaa oksettavan olotilan. Sain taas itsehoidolla kurjan vaivan hoidettua, eikä tarvinnut hakeutua terveyskeskukseen.\nHarmitti sekin että piti perua synttärijuhliin osallistuminen, pitikin moinen vaiva iskeä juuri tänä lauantaina.\nOnneksi Suvi haki Ipa-koiran omaan laumaansa, niin sain "koiranhoitosaikkua" ja sain keskittyä oman tilani hoitoon.\nKolmen kopla jälleen koolla, heijastinliivitkin liikenteessä kaikilla yllä. Kyllä tekee Ipalle hyvää päästä kunnon juoksulenkille, sulattaen vähän kerääntyneitä liikakiloja ja vahvistaen lihaskuntoa, porukassa vauhti on hurjan paljon kovempaa kun yksikseen juosten.\nIpa-koira on taas vahtinani ja huolehtii pääosin liikunnastani. Voi miten pieni ihminen voikaan nauttia arjen pienistä asioista, kun saa olla terveenä ja pystyy suoriutumaan itse omista askareistaan. Olen erittäin huono sairastelemaan, tuskastun olotilaani ja siitäkös verenpaine lukematkin ponnahtavat taivaisiin. Kannattais hiukan hidastaa ja hyväksyä iän tuomat rempat "ikälisänä", opetellen niiden kanssa nöyrästi elämään.\nSyystyöt pihamaalla ovat pääosit tehdyt, tosin pientä haravointia voisi vielä harrastaa poutapäivinä hyötyliikunnan verran.\nMarraskuu asettaa meidät nauttimaan sisätiloissa takkatulien ja kynttilöiden valosta ja lämmöstä. Ei yhtään haittaa vaikka aurinko ei käy edes pilkistämässä piven raosta, on vaan niin ihana loikoilla sohvalla torkkupeiton alla ja nauttia hämärähyssystä.\nLähettänyt marjamatilda klo 13:57 Ei kommentteja:\nTunnisteet: asentohuimaus, itsehoito, Jouluruusu, kirjat, koirat, lumiruusu, valopuu\nLähettänyt marjamatilda klo 13:49 Ei kommentteja:\nPuut ja pensaat ovat saaneet upean värityksen.....\n"ruskaroihahti" tosiaan omalla pihallakin....\nupeasta väriloistosta saa nautti omalla pihalla.....\npilvikirsikkan keltainen väritys ei oikein päässyt kamerani otoksessa esille....\npieni punertava kirsikkapuuni 💖\npupujussi vahtimassa pensasmustikkaa....\nvihreätäkin vielä jäljellä.....\nSyksy on vuodenajoista ihanin, koska saamme nauttia ruskan kaikista vivahteista aivan kylliksemme, eipä tule hinkua lähteä lapin ruskaa kokemaan.\nVärikylläistä syksyä kaikille 🍁🍂🍄\nLähettänyt marjamatilda klo 15:01 Ei kommentteja:\nTunnisteet: piha, puutarhatyöt, ruska, syksy\nKeijunkukka on osoittautunut ihanteelliseksi hautakukaksi. Kuivan ja sateettoman kesän aikana ei ole tarvinnut huolehtia kasteluista, eikä ole ollut tarvetta kerätä kuihtuneita kukkia pois. Tosin nurmikko vaatii oman leikkuunsa lehtien edustalta, onneksi eivät aja leikkurilla perennan lehtiä rikki, koska se on pikkuhomma käydä saksimassa ruohot mataliksi.\nKeijunkukan lehdet ovat sinällään erittäin kauniit.... rauhaa huokuvat...... pirteät lehdet....\nPerennat sopivat hautakukiksi siinä missä kesäkukatkin. Luulen että hoitamieni miespuolisten henkilöiden haudoille sopivat parhaiten juuri hillityt perennat paremmin kuin räikeän väriset kesäkukat.\nKuunliljakin on kaunis perenna ja sopii hautakukaksi erittäin hyvin. Rauhanomaisen tunnelman rikkoo heti pienikin räikeän värinen kesäkukan jäänne, joka yrittää pilkistää perennan lehtien alta.\nYleisilme hautausmaalla on siisti ja rauhaa huokuva. Seurakunta on hoitanut hyvin nurmikot ja käytävät. Kaunis kukkaistutukset portinpielissä antaa tulijalle hoidetun vaikutelman.\nTavallaan tekemäni havainnot ympäristöstä ovat toisarvoisia huomioita, tärkeintähän on kunnioittaa läheistensä muistoa, hoitamalla heidän viimeisen leposijansa muistopaikkaa. Puutarhanhoitoa harrastavana ei vaan jää ympäristön siisteys- ja viihtyvyystaso huomioimatta, se on ns verissä.\nSytytän kynttilän Matin haudalle, hiljennyn....\nLähettänyt marjamatilda klo 18:00 Ei kommentteja:\nTunnisteet: haudanhoito, hautausmaat, keijunkukka, kuunlilja\nVaikka mustikkasato jäi huonohkoksi tänä vuonna niin omenia on puutarhat pullollaan. Onneksi omassa pihassani on vaan kaikkiaan 3 omppupuuta, kun niitä alkujaan oli 15. Nyt ei tuota vaikeuksia päästä liioista omenista eroon, toista oli ennen, tehtiin puristamolla mehua ja kuskattiin sukulaisen pellonreunaan peurojen ruuaksi loput. Kasaan osan nytkin metsäpeuroille talviruuaksi, niin saan kuvata niitä kotipihallani ja tietysti ihailen luontokappaleiden kauneutta ja sulavia liikkeitä.\nPuutarhan kukat jatkavat kukoistustaan, huolimatta sateettomasta hellekaudesta, kaikki arimmatkin yksilöt ovat vielä hengissä.\nParhaillan on menossa se aika kun keräilen kukkien siemeniä ja osan monivuotisten kukkien siemenet kylvänkin jo syksyllä erilliseen kylvölaatikkoon. Näin tulee luonnostaan kylmäkäsittely niille jotka sitä vaativat, lähteäkseen itämään.\nKyökin ikkunalla orgideat ovat täydessä kukassa. Kukinta alkoi keväällä ja jatkunee varmaan taas tulevaan kevääseen asti. Jopa itsekasvattamani taimikin yllätti pienellä kukkavanallaan.\noma monivuotinen kukitus.....\n"kolmenkopla" joista kaksi "päivähoidossa".....\nTyyppi, Velmu ja Ipana\nlopultakin....väsähtivät.... että ne jaksaakin.......energiaa riittää yli mummelin sietokyvyn 😍\nVarsinainen sohvanvaltaaja; Ipana....\nLähettänyt marjamatilda klo 16:21 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Belgianpaimenkoirat, kukat, omenasato, orkideat, putarhanhoito, puuhastelut\nVesiastia oraville, siileille ja linnuille\nNäillä helteillä jano yllättää luontokappaleitakin, joten olenkin laittanut pihalle laakeaan vatiin vettä tarjolle oraville, linnuille ja siileille.\nMustarasta oli aamun ensimmäinen vierailija.....\njuotuaan, piristäytyi vielä pikaisella kylpyhetkellä.....\njano oli yllättänyt kurrenkin.......\nlöytyihän sieltä syötävää......\nposket täyteen ja mutustelemaan.....\nolisikohan vielä vettä tarjolla.....\non siellä vielä juotavaa....\nolipas iso jano.\nIpana-koira seuraa tyynen rauhallisesti pihan tapahtumia, liekö aamuinen pitkä metsälenkki kuluttanut ylimääräiset energiat, vai onko hän hoksanut että paikallaan ollen tapahtuu enemmän katseltavaa kuin haukkuen ja hyökkäillen "rakkikoirien" tapaan. Aina viisas Ipana.\nLähettänyt marjamatilda klo 17:30 Ei kommentteja:\nTunnisteet: eläimet, Ipana, koirat, linnut, oravat, puuhastelut, Puutarha, siilit, vesi


Dinner4U2: Man Friday, Kinsale, Irlanti 23.3.2012\nMan Friday, Kinsale, Irlanti 23.3.2012\nVietimme mukavan päivän Corkissa, mutta itseasiassa määränpäämme oli Kinsale. Kinsalea tituleerataan Irlannin kulinaristiseksi pääkaupungiksi, joten pakkohan tänne oli suunnata! Jatkoimme Corkista matkaa bussilla Kinsaleen, joka sijaitsee noin 20km päässä Corkista. Bussilla matkaan meni 45 minuuttia.\nOlimme varanneet hotellin Kinsalesta noin kuukautta aikaisemmin, mutta hotelli, johon alunperin halusimme oli jo tässä vaiheessa täynnä. Saimme kuitenkin huoneen perjantai-lauantai yöksi saman hotellin toisesta kohteesta. Hotelli sijaitsi aivan Kinsalen keskustassa. Lauantai-sunnuntai yöksi jouduime vaihtamaan hotellia, mutta siitä myöhemmin lisää. Väsyneitä matkalaisia piristi huoneessa ihana irlantilainen siideri.\nHotellimme oli aivan ylisympaattinen. Henkilökunta oli todella ystävällistä. Huoneemme oli pieni, mutta ylisöpö. Ja mikä parasta, kylppärissä oli amme!\nIhanan rentouttavan kylvyn ja muutaman virkistävän juoman jälkeen lähdimme kävelemään ravintolalle, johon olimme varanneet pöydän hyvissä ajoin. Ravintola sijaitsi noin 20 minuutin kävelyn päässä Kinsalesta, pienessä Scillyn kylässä.\nRavintolan ulkoseinä oli päällystetty erilaisilla palkinnoilla, joita ravintola on voittanut vuosien varrella. Vaikuttavaa.\nPäätiime nauttia Proseccoa koko aterian läpi. Olimme liikenteessä hyvissä ajoin, joten hyödynsimme ravintolan Early Bird -tarjouksen, joka sisälsi kolme ruokalajia 25 €, oikein hyvä diili!\nRavintola oli kotoisa. Sisustuksessa oli muutamia romanttisia yksityiskohtia, kuten ihania kukkia.\nMyös vessa oli symppis.\nMutta sitten itse ruokaan. Alkuruoaksi valitsin simpukoita, korppujauho/valkosipuli kuorrutuksella. Näihin muuten ihastuin viime kesän Italian reissulla. Ystäväni valitsi friteerattua brie -juustoa. Molemmat annokset olivat maistuvia. Niin, ja talon leipä oli aivan loistavaa!\nPääruuaksi valitisin kanaa ja ystäväni ulkofilepihvin. Molemmat annokset jäivät alkuruokien varjoon. Maut olivat kohdallaan, mutta kana oli kuivaa ja liha olisi voinut olla mureampaa. Lisukkeita tuli aimo annos; ranskalaisia, kermaperunoita ja vihanneksia. Huh.\nJälkiruoaksi valitsimme talon jäätelöä, jota tuli kolmea erilaista. Aivan mahtavia! Jälkiruoka todella kruunasi aterian.\nMan Friday oli rento ja edullinen ravintola (ainakin jos valitsee Early Bird menun). Palvelu oli nopeaa, mutta hiukan persoonatonta. Esimerkiksi ruoista ei kerrottu mitään. Kun erikseen kysyimme esimerkiksi mitä jäätelölaatuja saimme, meille kyllä tämä ystävällisesti kerrottiin. Siltikin voin suositella tätä ravintolaa, jos Kinsaleen matka käy. Manfridaykinsale/earlyBird\njoka päivä koko vuoden 5.30pm-10.00pm (viimeinen tilaus)\nNiin ja muuten hotellimme aamiainen oli todella loistava! Buffet pöydän lisäksi, ala carte aamiaislistalta sai valita mieleisensä annoksen. Minä valitsin mustikkapannukakkuja, jotka olivat herkullisia. Annos oli valtava, jaksoin syödä siitä vain puolet. Huone kannattaa varata hyvissä ajoin (useita kuukausia etukäteen), hotellissa on vain 16 huonetta. Oldbankhouse\nTunnisteet: Around the world, Irlanti, Kinsale, Man Friday, The old bank town house Lähettänyt Dinner4u2 klo 16.52


Helsingin HAO 29.11.2018 18/0879/4 - Oikeus.fi / Tuomioistuimet / Hallinto-oikeudet / Helsingin hallinto-oikeus\nIngångssidan » Kontakt » Helsingfors förvaltningsdomstol » Helsingin HAO 29.11.2018 18/0879/4\nSähkön syöttötariffijärjestelmä - Tuotantotuki - Veron peruste\nX Oy:lle on maksettu syöttötariffina yhtiön tuottaman tuulisähkön perusteella tuotantotukea. Tuen tarkoituksena on lisätä uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantokapasiteettia. Verohallinto oli tehnyt päätöksen arvonlisäveron maksuunpanematta jättämisestä syöttötariffin osalta. Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on valituksessaan vaatinut, että yhtiölle maksettu syöttötariffi on käsiteltävä arvonlisäverollisena eränä.\nHallinto-oikeus totesi, ettei pelkästään se, että tuki voi vaikuttaa sen saajan toimittamien tavaroiden tai suorittamien palvelujen hintoihin, vielä riitä tekemään tuesta veronalaista. Myös muiden edellytysten on täytyttävä, jotta tuki voidaan lukea arvonlisäveron perusteeseen.\nSähkötariffina maksettavalla tuella ei pyritä edistämään sähkön kulutusta. Sillä ei pyritä kannustamaan kuluttajia ostamaan tuulisähköllä tuotettua energiaa sen tuen ansiosta markkinahintaa alhaisemman hinnan takia vaan kattamaan tuulisähkön tuottajalle sähkön markkinahintaa korkeampia tuotantokustannuksia. Tukijärjestelmällä pyritään mahdollistamaan se, että kuluttajat voisivat ostaa tuulivoimalla tuotettua energiaa markkinahinnalla eli samalla hinnalla, jolla ne joka tapauksessa voisivat ostaa ympäristöä enemmän kuormittavalla tavalla tuotettua sähköä. Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö oli valituksessaan todennut, että tuulisähkön markkinahinta on uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotuesta annetussa laissa (1396/2010) todettu tavoitehinta. Hallinto-oikeus totesi tähän, että tuulisähkön markkinahinta määräytyy sen mukaan, mitä kuluttajat ovat valmiita siitä maksamaan vapaassa kilpailutilanteessa. Myös tuulisähkön markkinahinta määräytyy Pohjoismaissa Nord Pool sähköpörssin hinnoittelun mukaisesti, mikä ei vastaa laissa määritettyä tavoitehintaa.\nSähkö on keskivertokuluttajalle ominaisuuksiltaan samanlainen tuote tuotantotavasta riippumatta. Valituksen hyväksyminen olisi merkinnyt sitä, että tuulisähkön tuottamisesta kertyvät sähkön markkinahintaa korkeammat tuotantokustannukset joutuisivat arvonlisäverotuksen piiriin. Arvonlisäverotuksen neutraalisuuden tavoitteen näkökulmasta ei voida pitää hyväksyttävänä, että varsinkaan ympäristöystävällisesti tuotetun sähkön myyntiä verotettaisiin ankarammin kuin ympäristöä enemmän kuormittavalla tuotantotavalla tuotetun sähkön myyntiä. Sähkön myynnin arvonlisäverotuksen neutraalisuus toteutuu parhaiten siten, että hinnasta kannettava arvonlisävero kattaa kaiken tavaran markkina-arvon eli sen hinnan, jonka kuluttajat sähköstä vapaassa kilpailutilanteessa maksavat.\nX Oy:n ja sen asiakkaan välillä on sopimussuhde, jonka perusteella X Oy myy sähköä asiakkaalleen markkinahintaan. Sen sijaan Energiaviraston ja X Oy:n välillä ei ole sopimussuhdetta. Syöttötariffi maksetaan X Oy:lle Energiaviraston yksipuolisella viranomaispäätöksellä. Tuki ei ole Energiaviraston X Oy:lle maksama korvaus siitä, että X Oy tuottaa asiakkaalleen tuulisähköä. Syöttötariffi ei ole osapuolten välillä palvelun suorittamisesta sovittu verollinen vastike vaan Energiaviraston tuulisähkön tuottajalle maksama veroton tuki. Näistä syistä Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön valitus oli hylättävä.\nAsiaa ratkaistaessa on toimitettu äänestys. Vähemmistöön jäänyt hallinto-oikeuden jäsen katsoi, että maksetussa syöttötariffissa on kyse suoraan hintaan liittyvästä tuesta/kokonaisvastikkeen osasta, jonka avulla sähköntuottajalle taataan käytännössä 83,50 euron suuruinen kokonaisvastike myyntiin tuotetulta sähkömegawattitunnilta. Maksettu syöttötariffi on näin luettava Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön vaatimuksen mukaisesti veron perusteeseen.\nArvonlisäverolaki 1 § 1 mom 1 kohta, 17 §, 73 § 1 mom ja 79 § 1 mom\nArvonlisäverodirektiivi 2006/112/EY 73 artikla\nUusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotuesta annettu laki (1396/2010) 23 § 1 mom ja 25 § 1 mom\nUnionin tuomioistuimen tuomio C-495/01, Euroopan yhteisöjen komissio vastaan Suomen tasavalta\nUnionin tuomioistuimen tuomio C-184/00, Office des produits wallons ASBL vastaan Belgian valtio\nAsian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Olli Kurkela, Matti Haapaniemi (t) ja Pasi Mäkelä.\nAsian esittelijä Pasi Mäkelä.


ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA. Tahdomme Osaamme Teemme. Seppo Käkelä - PDF\nISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA. Tahdomme Osaamme Teemme. Seppo Käkelä\nDownload "ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA. Tahdomme Osaamme Teemme. Seppo Käkelä"\n1 40 VUOTTA\n3 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA Tahdomme Osaamme Teemme Seppo Käkelä\n4 Julkaisija ja kustantaja: Isännöitsijätoimisto Aimo Astala Oy r Seppo Käkelä ja Isännöitsijätoimisto Aimo Astala Oy Paino: Bookwell 2011 Taitto: Studio Ink Oy, Ari Helminen 4 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n5 JOHDANTO Isännöitsijätoimisto Aimo Astala Oy täyttää tänä vuonna 40 vuotta. Perheyhtiön perustaja toimitusjohtaja Aimo Astala ( ) oli pääkaupunkiseudun tunnetuimpia isännöitsijöitä. Aimo Astala syntyi Eurajoella Lapsuuden ja nuoruuden hän vietti Lapissa entisessä Turtolan pitäjässä (nykyinen Pello). Astala opiskeli Helsingin yliopistossa valtiotieteitä. Hän osallistui pitkään ja tarmokkaasti ylioppilaspolitiikkaan Pohjois-Pohjalaisessa osakunnassa ja Helsingin Yliopiston Ylioppilaskunnassa, toimien mm. HYY:n hallituksessa. Näissä luottamustoimissa hänen ominta alaansa olivat talousasiat ja kiinteistöt. Vuosina Astala toimi Domus Academican isännöitsijänä ja vuosina Vantaalla Kaivokselassa paikallisen huoltoyhtiön Kaivoslämpö Oy:n toimitusjohtajana ja taloyhtiöiden isännöitsijänä. Vuonna 1971 hän perusti oman isännöitsijätoimiston. Ensimmäinen toimisto oli Haagassa Ristolantiellä. Vähitellen toiminta laajeni ja isännöitäviä kiinteistöjä oli ympäri Helsinkiä. Sen jälkeen toimistoja on ollut eri puolilla Helsinkiä. Nyt toiminnot on keskitetty kahteen suureen toimistoon Munkkivuoreen ja Herttoniemeen. Aimo Astalan jälkeen yritys on kasvanut entisestään. Se on säilynyt perheyrityksenä, jossa vaalitaan perinteitä ja uudistutaan ajan hengessä. Espoossa, elokuun 30. päivänä 2011 Seppo Käkelä kiinteistöneuvos ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 5\n6 LUKIJALLE Astalan perheyritys 40 vuotta isännöintiala isojen haasteiden edessä Perheyrityksille yhteistä on perheomistuksen voima. Tämä voima korostuu Astalassa. Se antaa erilaisia mahdollisuuksia, mutta myös velvollisuuksia yrityksen ja liiketoiminnan hallintaan. Yrityksen ikä, toiminnan laajuus sekä yksittäisten omistajien lukumäärä määrittävät toimintatapojen valintaa. Valinnassa alati ratkaisevaa on huomioida yrityksen kilpailukyvyn ja jatkuvuuden turvaaminen. Omistajien omalla panoksella onkin perheyrityksissä merkittävä rooli. Hyvä hallinnointi ja omistajan vastuu liiketoiminnan kehittämisestä korostuu, sillä ulkopuolisten omistajien väliintulo ei yleensä ole mahdollista silloin, kun tarvitaan muutosta liiketoiminnassa. Ellei ole hyvin toimivaa ja aktiivista suhdetta omistajan ja johdon välillä, yrityksen taloudellinen perusta voi ajan myötä tyrehtyä omaan menneisyyteensä. Perheyrityksellä ei ole varaa passiivisuuteen. Isännöintiliiketoiminnassa kasvu hinnalla millä hyvänsä ei luo kestävää tulosta. Kestävä kasvu edellyttää pitkäjänteistä toimintaa sekä sidosryhmien ja muuttuvan yhteiskunnan huomioimista. Kiinteistöalan kannalta onkin ensiarvoisen tärkeää, että yrityksellä on omistajia, jotka sitoutuvat pitkäjänteisesti yrityksen kehittämiseen. Omistajavetoisissa yrityksissä kuten Astalassa pikavoittojen sijaan päämääränä on jatkuvuus sukupolvelta toiselle. Kvartaalitalous ei tarkoita neljännesvuotta, vaan neljännesvuosisataa. Astalan isännöitsijätoimistoon on sisäänrakennettuna kestävän kehityksen malli. Sisarusten vastuulliseen omistajuuteen liittyy paitsi pitkäjänteisyys, sitoutuneisuus ja kasvolli- 6 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n7 suus, myös paikallisuus. Astalalla onkin toimialueillaan erityinen asema, joka on samalla sekä henkilökohtainen että liiketoiminnallinen. Olen ylpeä siitä, että Astalan perhe kutsui minut jo vuonna 2004 pohtimaan yrityksen tulevaisuutta. Olen saanut olla mukana kehittämässä isännöintialalla palveluntuottajaa, jossa yhdistyvät monipuolinen osaaminen, ahkera työn tekeminen ja kannattava yritystoiminta. Kilpailu vastuullisista omistajista, kasvavista yrityksistä ja osaavista työntekijöistä kuitenkin kiihtyy yhteiskunnassa yleensä, korostetusti isännöintialalla. Alan vetovoimaa on lisättävä saadaksemme uusia tekijöitä. Toisaalta työuria on pidennettävä ja tuottavuutta nostettava. Jotta tämä toteutuisi, työssä pitää voida hyvin. Työntekijöillä on jokaisella omat elämäntilanteeseensa liittyvät haasteet. Nuorilla perheillä on vastuu lapsistaan ja monilla myös kasvava huoli omista vanhemmistaan, jotka kaipaavat apua omassa arjessaan. Poliitikoilta on syytä odottaa viisautta, jotta työnantajille laajennetaan mahdollisuuksia tarjota yksilöllisiä ja elämäntilanteiden mukaan joustavia omaehtoisia ratkaisuja työntekijöidensä työkyvystä huolehtimiseen. Paljon on tehtävää, jotta voimme menestyksellä odottaa seuraavan neljän vuosikymmenen kulumista. Mutta se tullaan tekemään, hyvällä sykkeellä. Helsingissä, elokuun 30. päivänä 2011 Timo A. Järvinen Asianajaja, hallituksen puheenjohtaja ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 7\n8 8 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n9 1 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 9\n10 Ostrobotnia, Pohjalaisten osakuntien talo Etelä-Töölössä 10 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n11 YHTIÖN PERUSTAJA AIMO ASTALA Aimo Astala syntyi Eurajoella vuonna Aimo oli puolen vuoden ikäinen, kun perhe muutti Lappiin Turtolan pitäjään ( nykyinen Pello ). Lapsuuden ja nuoruuden hän vietti Turtolassa. Isä toimi Turtolan seurakunnan kirkkoherrana. Kansakouluvuosien jälkeen Aimo siirtyi oppikouluun Tornion yhteiskouluun. Lapsuusajan mieleenpainuvin ja murheellisin muisto on Lapin sodasta lokakuulta Aimon perhe, niin kuin kaikki turtolalaiset, lähtivät evakkoon Torniojoen yli Ruotsin puolelle. Perhe näki sieltä joen yli kuinka kotitalo, Turtolan pappila, poltettiin maan tasalle. Oppikouluvuodet hän asui ns. kortteerissa Torniossa ja viikonloppuisin teki aina mieli päästä kotiin Turtolaan. Ensin oli matkustettava junalla Aavasaksalle ja siitä linja-autolla Turtolaan. Joskus oli Turtolaan niin paljon menijöitä, että kaikki eivät mahtuneet linja-autoon. Silloin oli yövyttävä junassa Aavasaksalla ja yritettävä taas aamulla linja-autoon. Ylioppilastutkinnon jälkeen seurasivat asevelvollisuuden suorittaminen Oulussa Pohjan Prikaatissa ja Reserviupseerikoulussa Haminassa. Varatuomari Risto Alaviuhkola oli Astalan luokkatoveri Tornion yhteiskoulussa ja elinikäinen ystävä. Aimo Astala ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 11\n12 Tiernapojat vuodelta 1979, vasemmalla Aimo, Murjaanien kuningas. 12 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n13 -Kirjoitimme samana vuonna ylioppilaiksi ja tulimme samoihin aikoihin opiskelemaan Helsingin Yliopistoon, Aimo valtiotieteellisen ja minä myös ensin valtiotieteelliseen ja myöhemmin oikeustieteelliseen tiedekuntaan. Astala toimi aktiivisesti ylioppilaspolitiikassa, mm. Pohjois-Pohjalaisessa osakunnassa ja Helsingin Yliopiston Ylioppilaskunnan hallituksessa ja ylioppilaskunnan eri elimissä. Aluksi hän toimi ylioppilaskunnan talousvaliokunnan jäsenenä ja myöhemmin sen puheenjohtajana. Näissä tehtävissä hän tutustui Suomen talouselämän tuleviin johtohenkilöihin kuten Teuvo Auraan, Tauno Angervoon ja Tyko Vanhalaan. Ylioppilaskunnan tehtävissä Aimolle alkoi muodostua se sosiaalinen verkosto, joka myöhemmin muodostui yritystoiminnassa tärkeäksi. Tuolloin oli menossa Helsingin Yliopiston Ylioppilaskunnan suuri rakennustyö Kaivotaloprojekti. Näissä tehtävissä Astala tutustui legendaariseen kiinteistöneuvos, isännöitsijä Kalevi Toivoseen, josta muodostui hänelle tärkeä henkilö ja jonkinlainen esikuva. -Aimo harrasti monia asioita ja oli osakunnan isäntä ja laulunjohtaja. Olimme molemmat musiikkimiehiä ja harrastimme musiikkia eri muodoissa. Joskus illan päätteeksi laulettiin Sillanpään marssilaulu, Aimo pöydällä seisten. Se oli vähän jonkinlainen pakkomielle ja tavaramerkki. Joku kiusoitteli Aimoa sanomalla, että laulat mieluummin kuin hyvin. Aimo sai vuonna 1961 osakunnan ansiomerkin. Hän toimi myös Vapauden Akateemisessa Liitossa ( VAL ). Se oli isänmaallinen järjestö, jossa oli mukana paljon akateemista nuorisoa, kertoo Alaviuhkola. Lauluharrastuksestaan Astala on kertonut seuraavan jutun: luvulla oltiin paljon Ostrobotnialla, pohjalaisten ylioppilaiden talolla. Kerran Kekkonen laulatti siellä omassa porukassaan Kotkan ruusua. Aloitimme siinä muutaman kaverin kanssa Sillanpään marssilaulun - Kotikontujen tienoita tervehtien. Siitä tuli pikkuinen kilpa ja kyllähän siinä Kekkosen ruusut äkkiä kuihtuivat. ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 13\n14 Risto Alaviuhkola kertoo yhteisestä tiernapoikaharrastuksesta: -Pohjois-Pohjalaisen osakunnan ja osakunnan senioreiden tilaisuuksissa esiintyivät aina joulujuhlien aikaan omat tiernapojat. Olimme Aimon kanssa pitkäaikaisempia tiernapoikia. Aimo esiintyi Murjaanien kuninkaana, minä Herodeksena ja Esko Prokkola Knihtinä. Mänkin osan esittäjät vaihtuivat usein sen mukaan, kuka oli milloinkin saatavilla. Useimmiten Mänkkinä oli tunnettu kuoromies Aapeli Vuoristo. Esiinnyimme myös paljon Ostrobotnian ulkopuolella, mm. Helsingin Suomalaisella klubilla ja Aimon toimiston pikkujouluissa. Parina jouluna kiertelimme ilahduttamassa myös tiernapoikien perheitä. Tiernapoikien varusteet (tähti, miekat, jihängit ym.) olivat seuraavaa joulua odottamassa joko Aimon tai minun varastoissa, josta roudasimme ne sitten aina esiintymispaikalle. Perinne jatkuu edelleen - nyt uusituin voimin. Aimo Astala piti juhlapuheen isänmaalle vuonna 1959 pidetyssä Pohjois-Pohjalaisen osakunnan vuosijuhlassa. Puheensa hän lopetti seuraavasti: Aimo Astala pitämässä puhetta isänmaalle Pohjois-Pohjalaisen osakunnan vuosijuhlassa Meidän velvollisuutemme ja oikeutemme on kulkea eteenpäin eheyttämisen ja yhteistunnon tiellä, missä ei ole kansan yhtenäisyyttä repiviä ristiriitoja. Meidän ei siitä huolimatta tarvitse unohtaa historian karvaita opetuksia. Älkäämme muistelko menneitä, synkkiä, meille epäoikeudenmukaisilta tuntuvia kohtalon iskuja katkerina, vaan opettakoon nuo menneet vaiheet meitä pysymään jatkuvasti valppaina. Älyn valppaus ja perinteitä kunnioittava isänmaallinen moraali olkoot aina akateemisen nuorisomme johtotähtiä. Meidän on aina turvattava isänmaan tulevaisuus. 14 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n15 Ylioppilaskunnan tehtävissä Aimon taloustaidot huomattiin ja niinpä hänet valittiin vuonna 1960 Domus Academican isännöitsijäksi. Astalan tullessa Domukseen olivat A-, B-, ja C- rakennukset valmiit ja D-rakennusta Hietaniemenkadun varteen suunniteltiin. Työura Domuksessa kesti kahdeksan vuotta eli vuoteen 1968 asti. Nämä vuodet Domuksessa antoivat Astalan elämälle lopullisen suunnan; hänestä tuli kiinteistömies. Domuksen virka oli määräaikainen ja sen päätyttyä Astala sai isännöitsijän paikan Helsingin kiinteistövirastosta. Hän viihtyi siinä tehtävässä vain puolisen vuotta. Työ virastossa oli energiselle ja idearikkaalle Astalalle liian yksitoikkoista. Sopiva ja kiinnostava työ löytyi Vantaalta Kaivokselan Lämpö Oy:n toimitusjohtajana ja isännöitsijänä. Yhtiöllä oli kolme lämpökeskusta, jotka tuottivat lämpöenergia osakasyhtiöille ja koko Kaivokselan alueelle. Tehtävään kuului myös osakasyhtiöiden isännöinti. Työ Kaivokselassa kesti kolmisen vuotta. Siinä hän pääsi laajemmin tutustumaan asunto-osakeyhtiöiden hallintoon ja hoitoon. Lämpövoimaloiden hoitaminen oli myös hyvää oppiaikaa tulevia kaukolämpöasioita varten. Astalalle oli vuosien mittaan tullut muutamia taloyhtiöitä isännöitäväksi firaabelitöinä. Hän oli toiminut mm. oman taloyhtiönsä isännöitsijänä Lauttasaaressa jo vuodesta 1965 alkaen. Ne olivat alku omalle isännöitsijätoimistolle. Alaviuhkola sanoo, että Astala oli oivallinen isännöitsijätyyppi. Hänellä oli monia vahvuuksia, joita tehtävässä tarvitaan. Hän oli sosiaalinen ja hänessä oli ikään kuin jotain lavasäteilyä, josta oli hyötyä ihmisten kanssakäymisessä. Erityisesti hän muistaa Astalan tarkkuuden talousasioissa. -Taloyhtiöt varmasti hyötyivät tästä tarkkuudesta. Joskus se saattoi vaikuttaa jopa saituudeltakin. Ainakin se, kun hän perustamassaan yrityksessä alkuaikoina käännätti kirjekuoret uutta käyttöä varten. Saattoi se olla sodan jälkeistä oppiakin, jatkaa Alaviuhkola. Astala itse kertoi säästämisestään lehtihaastattelussa vuonna 1999 näin: -Olen ansainnut omaisuuteni kovalla työllä ja yrittämisellä. Luonteeni on säästeliäs, kirjekuoret ja paperitkin käänsin nurinpäin uutta käyttöä varten. ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 15\n16 16 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n17 2 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 17\n18 18 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n19 1970-LUKU ENSIMMÄINEN TOIMISTO HAAGASSA 1970-luvun alussa kiinteistöjen isännöinti oli vielä pääosin sivutoimisten isännöitsijöiden hoidossa. Yrittäjähenkinen Astala näki isännöinnissä itselleen sopivan ja mielenkiintoisen ammatin. Niinpä hän vuoden 1971 lopulla sanoutui irti Kaivoslämpö Oy:stä ja perusti oman isännöitsijätoimiston nimellä Aimo Astala Ky. Äänettömänä yhtiömiehenä toimi vaimo Anja Astala. -Päätin tuolloin, että kun olen rehellinen ja vilpitön, niin toimin omalla nimellä, enkä piileksi minkään markkinointinimen takana. Vastaan tekemisistäni kasvoista kasvoihin, hölmöilyihin ei ole varaa, muisteli Astala yhtiön nimen valintaa. Ensimmäinen toimisto sijaitsi Haagassa Ristolantie 8:ssa olevassa kaksiossa. Tämä taloyhtiö oli toimiston ensimmäinen asiakas. Asiakassuhde on nyt kestänyt 40 vuotta. Astala työskenteli aluksi pari kuukautta yksin. Pian työt lisääntyivät niin, että oli otettava ensimmäinen apulainen. Piakkoin toimistotilaa laajennettiin ostamalla naapuriyksiö. Yksiön keittokomerosta puhkaistiin seinä kaksioon ja näin saatiin lisää tilaa. Vuonna 1976 toiminta oli laajentunut niin paljon, että oli hankittava uudet tilat. Ne löytyivät Ristolantie 14:sta. ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 19\n20 Asunto Oy Ristolantie 8, ensimmäinen toimisto. 20 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n21 Yritteliäs ja markkinointihenkinen Astala sai nopeasti lisää asiakkaita ja toiminta laajeni. Yhtiön 30-vuotisjuhlajulkaisussa Astala kertoo toiminnan alkuajoista: -Isännöintipalvelujen tarjonta oli 1970-luvulla vähäistä. Isännöitsijöinä toimi tuolloin useimmiten sivutoimisesti kolmannen kerroksen jämpti herra, joka hankki varsinaisen elantonsa jollakin muulla tavalla. Huomasin, että tässä on olemassa selvä markkinarako. Astala jakoi postiluukkuihin runsaasti mainoskirjeitä. Tällainen mainostaminen oli silloin aivan uutta luvulla alettiin taloyhtiöissä vähitellen ymmärtää, että isännöinti on ammattilaisten työtä. Tuolloin ei alalla ollut vielä vakiintunutta isännöintikoulutusta. Isännöitsijätarvetta lisäsi lukujen runsas rakentaminen pääkaupunkiseudulla. Vuonna 1971 Haagaan jaetussa tiedotteessa Aimo Astala Ky kertoo toiminnastaan: Isännöitsijätoimistoni on lähtökuopissa ja valmiina ottamaan uusia tehtäviä. Nykyaikana erikoistutaan alalla kuin alalla. Kiinteistöjen hoito vaatii nykyisin ammattitaitoa. On toki paljon ns. osakasisännöitsijöitä, jotka asuvat talossa ja pystyvät seuraamaan talon elämää. Välttämättä tämä ei ole kuitenkaan taloudellisesti paras ratkaisu, vaikka omaksutun käytännön mukaisesti taloyhtiöiden hallitukset usein ajattelevat näin. Poiketen varmasti joistain isommista isännöitsijätoimistoista omiin toimintaperiaatteisiini kuuluu, että isännöitsijänä käyn usein kiinteistöllä ja seuraan jatkuvasti kiinteistön toimintoja. En aio ottaa tehtäviä vain kirjallisten rutiinitehtävien hoitamiseksi vaan koko talokokonaisuuden kunnollisesti käsissä pitämiseksi. Isännöimieni talojen ilmoitustauluille tulee ilmoitus toimiston osoitteesta ja puhelinnumerosta. Niin ikään palveluperiaatteiteni mukaisesti tulen myös ilmoittamaan kotinumeroni samassa ilmoituksessa. Olen siis vaivattomasti asukkaiden tavoitettavissa aamusta iltaan. Ottakaa yhteyttä, annan mielelläni suosittelijoitteni nimiä, jotta voitte varmistua luotettavuudesta sekä henkilökohtaisista ominaisuuksistani. ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 21\n22 Pikkujoulukutsu vuonna ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n23 Astalan toiminnalle oli koko hänen uransa ajan tyypillistä avoimuus ja suora kontaktointi asiakkaiden kanssa luvulla kiinteistöalaa ja koko valtakuntaa koetteli energiakriisi. Sillä oli kauaskantoiset vaikutukset koko yhteiskuntaan. Isännöitsijätoiminnassa se merkitsi aivan uutta tilannetta; jatkuvat energian hinnan nousut teettivät paljon töitä ja energian käyttöön kiinnitettiin runsaasti huomiota. Talouselämän säännöstelystä annetun lain nojalla annettiin lukuisia määräyksiä energian säästämisestä. Niitä olivat mm. asuntojen ja toimistotilojen ylimpien lämpötilojen rajoitukset, autotallien ja autojen lämmitysrajoitukset, valaistusrajoitukset ja yleinen 80 kilometrin nopeusrajoitus. Kauppa- ja teollisuusministeriö suositteli muun muassa peseytymään suihkussa ammekylpyjen sijaan ja käyttämään sähköä säästäviä saunomistapoja. Isännöitsijät saivat koulutusta ja monenlaista neuvontaa energian käytössä. Myös Astalan toimisto oli innokkaasti mukana näissä toimissa; taloyhtiöitä ja asukkaita neuvottiin energian käytössä. Vuonna 1978 tuli uusi osakeyhtiölaki, jota silloin sovellettiin myös asunto-osakeyhtiöihin. Isännöitsijän asema yhtiön toimitusjohtajana korostui ja päätoimisten isännöitsijöiden määrä kasvoi. Vuonna 1978 perustettu Kiinteistöalan Koulutuskeskus alkoi kouluttaa isännöitsijöitä ja kiinteistöväkeä. Astalan laajeneva toiminta alkoi saada koulutettua henkilökuntaa. Astala arvosti suuresti kiinteistöalan kehittyvää koulutusta. Hän ymmärsi sen merkityksen, koska oli itse saanut koulutuksen käytännön hommissa niin kuin muutkin sen ajan ammattilaiset. ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 23\n24 24 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n25 3 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 25\n26 26 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n27 1980-LUKU Toiminta laajenee Asiakaskunta laajeni eri puolille kaupunkia ja vuonna 1980 perustettiin toimisto Kulosaareen ja vuonna 1982 Munkkiniemeen. Asiakkaiden määrä lisääntyi. Kasvua tarvittiinkin, sillä Atk teki tuloaan noihin aikoihin ja sen kustannukset olivat liki samat pienellä kuin suurellakin toimistolle. Tarvittiin lisää koulutusta ja ammattitaitoista henkilökuntaa. Vuosikymmenen alussa Lemminkäinen Oy:ssä kehiteltiin parvekelaseja. Ensimmäisiä parvekelasin kehittäjä yhtiössä oli Niilo Karhu ja myöhemmin Rolf Heikel. Ongelmaksi muodostui se, että Helsingin rakennusvirasto ei myöntänyt rakennuslupia parvekelaseille. Sama ongelma oli Espoossakin. Astala oli mukana asiassa alusta alkaen ja ajoi innokkaasti asiaa. Koelasi asennettiin Hattelmalantie 5-7:ään taloyhtiön puheenjohtajan asuntoon. Rakennusvalvonnan edustajia kutsuttiin tutustumaan parvekelasiin. Lopulta lupia heltisi, kun asia virastossakin todettiin kaikin puolin hyväksi. Vuonna 1987 perustettiin valtakunnallisten kiinteistöalan järjestöjen toimesta Isännöitsijöiden Auktorisointiyhdistys ISA ry. Yhdistyksen tavoitteena on isännöitsijöiden toiminnan ja arvostuksen nostaminen mm. koulutuksen ja valvonnan avulla. Astalan toimisto oli ensimmäisiä Suomessa auktorisoituja toimistoja. Auktorisointiin liittyvä kolmen vuoden välein tapahtuva toimiston auditointi suoritettiin viimeksi huhtikuussa luvulla kaikki Astalan neljä lasta tulivat mukaan isännöitsijätoimistoon. He ovat edelleen toimiston palveluksessa. Vuosikymmenen lopulla yhden miehen yhtiöstä alkanut yritys työllisti jo 15 henkilöä. ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 27\n28 28 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n29 Valtiotieteiden maisteri Ukko Laurila toimi Suomen Kiinteistöliiton toimitusjohtajana vuosina : -Tapasin Aimo Astalan piakkoin alalle tultuani. Tutustuminen oli helppoa, koska Astala oli hyvin mutkaton ja avoin luonteeltaan. Hän oli syvästi isänmaallinen, perinteisiä arvoja ja vanhempiaan kunnioittava. Astala on niitä harvoja isännöitsijöitä, jotka ovat tallentaneet isännöintialan tietoa ja perinnettä seuraavalle sukupolvelle ja onnistunut sukupolvenvaihdoksessa. Uusi sukupolvi on ottanut vastuun ja yhtiö on saatu entistä parempaan iskuun hyvin vaativalla alalla. Astalan toimissa oli rivakkuutta ja rohkeutta. Hänellä oli laaja tuttavapiiri ja hyvät yhteiskunnalliset suhteet ja hänen sanaansa saattoi luottaa. Astalan seurassa ei aika käynyt pitkäksi. Hän oli hyvä seuramies. Hänessä oli temperamenttia. Kiinteistöalan juhlatilaisuuksissa Astala toimi loppuillasta usein laulunjohtajana yleisön pyynnöstä. Hänelle tuotiin laulunjohtajan miekka ja pyydettiin johtamaan laulua pöydällä seisten, muistelee Laurila. Varatuomari Juhani Reen toimi Uudenmaan Asuntokiinteistöyhdistyksen toiminnanjohtajana vuosina Samoina vuosina Aimo Astala oli yhdistyksen hallituksessa: -Astala oli toimelias ja edistyksellinen hallituksen jäsen. Hän oli hyvin aktiivinen, kun puuhasimme Kiinteistölehden jakelua kaikille kiinteistöyhdistyksen jäsenyhtiöiden hallitusten puheenjohtajille. Astala ymmärsi tiedottamisen merkityksen varsin hyvin, kertoo Reen luvulla tuli voimaan uusi jätehuoltolaki, joka mahdollisti kunnan järjestämän jätekuljetuksen kaikkiin kiinteistöihin. Suomen Kiinteistöliitto ja helsinkiläiset kiinteistöyhdistykset olivat yksimielisesti lain salliman ns. sopimusperusteisen mallin kannalla, jossa kiinteistöt saivat itse kilpailuttaa jätehuollon. Vapaasta sopimusoikeudesta taisteltiin vuosikausia. -Toimin itse tuolloin YTV:n teknisessä lautakunnassa ja sain suoraa tietoa jätteen kuljetukseen liittyvästä kehityksestä. Astala oli oivallinen partneri, kun taistelimme ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 29\n30 sopimusvapauden ja yrittäjyyden puolesta. Yrittäjähenkinen Astala vastusti tosissaan kunnallista jätteenkuljetusta, varsinkin kun palvelutaso oli laskenut ja kustannukset olivat vuosina kaksinkertaistuneet kunnan hoitamilla alueilla. Yhdistyksen ja liiton ansioista Helsingin niemi säilyi pisimpään sopimusperusteisen jätehuollon piirissä, kertoo Reen luvulla taloyhtiöiden omien talonmiesten määrä alkoi vähetä huomattavasti. Taloyhtiöt siirtyivät paljolti ostamaan hoitopalvelut huoltoliikkeiltä. Astala näki kehityksessä monia puolia: -Eräänä syynä muutokseen on se, että talonmies tuli työhön lähinnä asunnon takia, joka yleensä kuitenkin oli pieni yksiö. Viihtyvyys oli huono ja sen myötä työkään ei oikein maittanut, sillä se oli yleensä talonmiehen sivutyö. Ongelmia oli myös päivystyksen kanssa, kun talonmies piti esimerkiksi viikonloppuvapaata. Vaihtuvuuskin oli suuri, mikä aiheutti taloyhtiölle vaivaa ja kustannuksia. Tietysti oli ja edelleenkin on olemassa hyviä talonmiehiä, joita moni edelleen kaipaa. Pienehköjen taloyhtiöiden kannalta huoltoliike on joustavampi ja edullisempi tapa ostaa kiinteistönhuoltopalvelut ulkopuoliselta. Kannatan edelleenkin talonmieskäytäntöä suurissa kiinteistöissä ja laitoksissa, esim. vanhustentaloissa, missä talonmiehellä on kunnon asunto ja työ on päätoimista ja motivoivaa. Vuosikymmenen puolivälissä Astala kiinnostui kiinteistönvälityksestä. Sitä varten hän perusti aivan oman toimiston Tunnetielle ja myöhemmin Munkkiniemen puistotielle. -Ajattelin, että kiinteistönvälityksessä liikkuu rahaa ja että isännöinti ja kiinteistövälitys ovat keskenään synergiassa. Myyntitehtäviä ei tullutkaan kuin kaupan hyllyltä eikä kiinteistökauppa sittenkään sopinut luonteelleni. Kiinteistövälitystoiminta lopetettiin kokonaisuudessaan ja samoissa toimitiloissa aloitettiin isännöitsijätoiminta vuonna ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n31 Mainosluonnoksia 1980-luvulta ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 31\n32 32 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n33 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 33\n34 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n35 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 35\n36 36 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n37 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 37\n38 38 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n39 4 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 39\n40 40 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n41 1990-LUKU Aimo Astala jää eläkkeelle Uusi sukupolvi ottaa vastuun Kiinteistöalalla tapahtui suuria muutoksia. Merkittäviä olivat uusi asunto-osakeyhtiölaki, kiinteistöverouudistus ja arvonlisävero. Kiinteistövero korvasi aikaisemmin perityt katumaksut, kiinteistöjen harkintaverot ja asuntotulon. Tarkkana talousmiehenä Astala laski huolellisesti isännöimiensä talojen uudet kiinteistöverot. Korjattavaa ja huomautettavaa verottajalle löytyi luvun lama aiheutti epätervettä hintakilpailua ja ongelmia kiinteistöjen korjauksissa. Lama vaikutti kiinteistöalaan monin tavoin. Aluksi korjaustoiminta hiipui arveluttavan vähäiseksi. Korjauksia siirrettiin parempien aikojen toivossa. Valtiovallan korjausavustukset tulivat apuun ja korjaustoiminta piristyi niin, että puhuttiin jopa korjausaallosta. Vuosituhannen vaihteessa Astala kommentoi kehitystä näin: -Edistystä on mm. se, että nykyisin kiinteistöjä korjataan ja perusparannetaan aktiivisesti. Vanhan kansan tyyli oli sitä, että ei korjattu mitään ja isännöitsijä oli hoitanut työnsä hyvin, jos joulukuussa ei tarvinnut maksaa vastiketta. Muistan kuinka asiakkaiksemme tuli paljon iltaisännöinnissä olleita taloyhtiöitä, jotka piti panna heti täysremonttiin ja siitähän ei juuri kiitosta saanut. ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 41\n42 Aimo Astala tuli hyvin toimeen erilaisten ihmisten kanssa. Kiinteistölehden haastattelussa 1990-luvulla otsikolla On tärkeätä kuunnella hän kuvaili isännöitsijän roolia: -Isännöitsijän tulee kohdella ihmisiä arvokkaasti. Ihan siitä huolimatta, vaikka saisi itse minkälaista kohtelua tahansa. Isännöitsijän on huolehdittava ja valvottava kaikki asiat taloyhtiössä. Se on isännöitsijän homma, ei sitä kukaan muu tee. Kaikki kysyvät kaikkia asioita isännöitsijältä. Isännöitsijä on pomo ja palvelija. On erittäin tärkeätä kuunnella ihmisiä, heidän ongelmiaan ja vaivojaan ja tehdä sitten se, minkä voi ja vähän enemmänkin. Vuonna 1997 Aimo Astala jäi eläkkeelle 65 vuoden ikäisenä ja siirtyi harrastustensa pariin. Uusi sukupolvi otti vastuun. Astala kiinnostui vanhoista autoista 1980-luvulla. Jäätyään eläkkeelle hän sanoi siirtyvänsä kiinteistömaailmasta automaailmaan. Hän oli perustanut muutamaa vuotta aikaisemmin Helsingin Automuseon. Siitä muodostuikin eläkeiän mieluisa ja rakas harrastus. Toimelias mies sanoikin, että ilman automuseota hänen olisi vaikeata elää ja että pitää olla semmoista hommaa ja tekemistä, että on eloa ja mielenkiintoa. -Isännöitsijänä menin aina aamulla klo 7 töihin. Noin klo käväisin kotona syömässä ja sitten menin melkein joka arkipäivä iltavuoroon pitämään kokouksia. Sitä kesti useimmiten klo 21:een saakka. Olen tottunut siihen, että pitää olla tekemistä, muuten tuskastuu ja aika käy pitkäksi. Vanhojen autojen harrastukseni alkoi 1980-luvulla, kun ostin vuoden 1951-mallia olevan Mercedes Benzin. Vuosien varrella on kokoelmaan kerääntynyt mm. T-mallinen Ford vuodelta 1925 ja vuoden 1931 mallia oleva Viipurissa taksina toiminut Ford A, kertoo Astala yhtiön 30-vuotisjuhlajulkaisussa. 42 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n43 Ruutulippu-lehti ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 43\n44 Opettaja-lehti ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n45 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 45\n46 Ford, vuosimalli 1939, sodassa palvellut yksilö. 46 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n47 Museossa oli monia muitakin harvinaisuuksia kuten valtioneuvoston käytössä ollut Buick vuosimalli 1938, jolla tasavallan presidentti Kyösti Kallio teki viimeisen matkansa Helsingin rautatieasemalle ja Mannerheimin käytössä ollut massiivinen, upeasti entisöity Flint avoauto vuosimallia Automuseossa on pienimuotoinen vahakabinetti: Mannerheim, Ryti, Linkomies, Kallio jne. sekä muuta Suomen historiaan kuuluvaa esineistöä, kuten Suojeluskunnan sotilaspojan pusero, josta Astala on sanonut: -Tällainen päällä sitä silloin harjoiteltiin Astalan jäätyä eläkkeelle vastuu yhtiön toiminnasta siirtyi hänen neljälle lapselleen. He olivat siihen hyvin valmistautuneet. Kaikki olivat hankkineet alalla tarvittavan koulutuksen. Toimitusjohtajan tehtävät siirtyivät Mikko Astalalle. Muista sisaruksista Sirpa Lehkosuo ja Kaisa Astala toimivat isännöitsijöinä ja Pirjo Aro toimistopäällikkönä. Aimo Astala on kertonut Mikon kiinteistöalan alkuvuosista. -Mikko oli pikku pojasta asti mukana kiinteistöillä. Monet vuodet hän mielellään jakeli hallituspostia siinä sivussa, kun itse tein katselmuksia kiinteistöillä. Mikko Astala kommentoi asiaa näin: -Kyllä se niin oli. Asialla oli sekin puoli, että lähdin mielelläni aina isän mukaan, kun häntä näki kotona kovin harvoin iltakokouksien vuoksi. Kotona oli kyllä muutoin mukava olla, koska äiti oli aina kotona. Suuren perheen hoitamisessa äidillä olikin todella merkittävä rooli. Tehtävien pitkä siirtymisaika, isällinen ohjaus ja sisarusten mukana pysyminen yrityksessä ovat luoneet vahvaa yrityskulttuuria. ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 47\n48 48 ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA\n49 Haagalainen-lehdelle vuonna 1997 antamassaan lausunnossa Astala kertoi isännöinnistä ja sukupolvenvaihdoksesta: -Isännöitsijän tehtävä on viedä läpi vaikeitakin päätöksiä, jotka ovat taloyhtiölle eduksi pitemmällä aikavälillä. Hänen on tiedettävä asioista enemmän kuin asiakkaansa. Jos kuitenkin taloyhtiön hallitus on asiasta eri mieltä, on isännöitsijän se hyväksyttävä ja toimittava parhaan kykynsä mukaan hallituksen antamin eväin. Sukupolven vaihdos tapahtui kivuttomasti. Perilliset ovat pienestä saakka kasvaneet työhönsä. He osaavat isännöitsijän ammatin. Aimo Astalan perinteinen isänmaallisuus, ihmisläheisyys ja ahkeruus ovat olleet yhtiön toiminnan ohjeena ja kannustimena. Kokemus ja tietotaito ovat yhdistyneet operatiiviseksi toiminnaksi. Vuosikymmenen lopulla yhtiön isännöinnissä oli noin 200 taloyhtiötä, joissa oli noin 6000 asuntoa. Varatuomari Seppo Riski muutti perheineen asumaan Helsingin Viiskulmaan 1990-luvun loppupuolella: -Taloyhtiössämme oli silloin edessä paljon erilaisia korjausremontteja. Heti aluksi huomioni kiinnittyi yhtiökokouksessa isännöitsijä Mikko Astalan hyvään otteeseen ja asiantuntemukseen taloyhtiön asioissa. Riski korostaa isännöitsijän operatiivisen johtamisen merkitystä. Se tapahtuu tietysti hallituksen linjausten mukaisesti. Asunto-osakeyhtiössä eri toimijoiden on ymmärrettävä asemansa ja tehtävänsä. Lisäksi on huomioitava asukkaiden ja omistajien vaatimukset. Isännöitsijä on onnistunut tehtävässään, kun hän on toiminut annettujen tehtävien mukaisesti. Mutta se ei vielä riitä. Isännöitsijä alan ammattilaisena on velvollinen tuomaan aktiivisesti hallituksen tietoon yhtiön ja osakkaiden edunvalvontaan liittyviä asioita. ISÄNNÖITSIJÄTOIMISTO AIMO ASTALA OY 40 VUOTTA 49


Lähde: Science Centre Ahhaa in Tartu\nHei lapset ja lapsenmieliset. Tervetuloa Tarttoon tieteilemään, taiteilemaan ja tunteilemaan ja tuunailemaan eri kohteiden lapsille tarkoitetuissa ohjelmissa. Kalkkikset voi jättää raatihuoneentorin kahviloihin säilytykseen, kun itse rientää seikkailusta toiseen. Perheen pienimmille omat ohjatut puuhailuparkit. Tartossa on kaikkea - ole sinäkin! Tarton maukupalat löytyvät tästä: http://www.rantapallo.fi/lapset-ja-matkailu/lasten-kanssa-tartossa-tassa-viisi-erinomaista-vierailukohdetta-lapsiperheille/\nTarton tähtitorni, aikoinaan astronomian tärkeimpiä keskuksia maailmassa, on Viron tiedehistorian helmi. Tähtitorni rakennettiin vuosina 1808-1810 yliopiston arkkitehdin Johann Wilhelm Krausen suunnitelmien mukaan Toomemäen kaakkoisosaan keskiaikaisen piispanlinnan paikalle. Tähtitornin entisöinti aloitettiin vuonna 2009. Tarton tähtitornin 200-vuotispäivää juhlittiin 27.4.2011, jolloin se avattiin museona. Tähtitornista löytyy nähtävää niin suurille kuin pienillekin! Tarton tähtitorni kuuluu vuodesta 2005 osana Struven geodeettistä ketjua UNESCO:n maailmanperintökohteisiin.\nTartu maakond, Ülenurme alevik\nViron maatalousmuseo toimii historiallisen Ülenurmen kartanon tiloissa Tartumaalla. Museon päätehtävänä on maatalouteen ja maaseudun kehitykseen liittyvän aineiston keräily ja esittely. Uusia trendejä esitteleviä näyttelyjä, koulutusohjelmia, takoma- ja puutyötä, restaurointia, naisten käsitöitä, ruisleivän leivontaa ja paljon muuta. Museo tunnetaan myös monien perhetapahtumien ja perinteisten rotueläinkilpailujen paikkana. Museon tiloja voivat yksityishenkilöt ja organisaatiot vuokrata tapahtumien järjestämiseen. Ryhmille ennakkotilauksesta virolaista kansallisruokaa.\nTarton vanhassakaupungissa sijaitseva lelumuseo vie aikuiset takaisin lapsuuden valoisiin päiviin ja tarjoaa lapsille paljon jännittävää katsottavaa ja puuhattavaa. Pysyvässä näyttelyssä on esillä leluja, joilla täkäläiset lapset ovat leikkineet kautta aikojen. Lisäksi näytteillä on taidenukkeja, maailman eri kansojen matkamuistonukkeja sekä perinteisiä suomalais-ugrilaisia leluja. Avoinna on myös leikki- ja askarteluhuone. Piharakennuksessa on esillä virolaisten animaatioelokuvien nukkeja ja siellä järjestetään vaihtelevia näyttelyitä. Vuodesta 2010 alkaen lelumuseon yhteyteen on kuulunut teatteritalo Teatteri Kodu, jossa on teatterisali, teatterinukkemuseo ja lastenstudio.\nRaadin kaupunginosassa Narvan maantien varrella entisessä sorakuopassa sijaitsee Tarton seikkailupuisto, johon on maan ja taivaan väliin rakennettu kiipeilyä varten 50 erilaista osiota. Seikkailunhaluisille on asennettu 4 metrin korkeuteen puiden väliin erilaisia reittejä. Jännitys on taattu reitit päättävällä ilmamatkalla, joka muodostuu 300-metrisestä köysilaskusta laakson laidalta toiselle. Unohdettu ei myöskään ole puiston pieniä kävijöitä, joille on perustettu erillinen alue. Heille on seikkailuun erilliset radat, joissa on 15 osiota ja kaksi pitkää köysirataa. Talviaikana ovat avoinna snowtube-radat ja jääkiekko- ja luistelukaukentät.\nHaluatko yllättää itsesi? Tiedekeskus AHHAA tarjoaa sinulle tieteitä, jännittävää toimintaa, seikkailua, hyödyllisiä taitoja ja hauskaa viihdettä. Keskuksessamme on houkutteleva opiskeluympäristö, jonka avulla saat lisää tietoa. Useimmat näyttelyt ovat interaktiivisia. Voit nähdä omin silmin ja kokeilla omin käsin kaikkea: planetaariota, koululaboratorion pilottiohjelmaa, oppimateriaalien laadintaa tai tiedeteatteria. Meillä voit järjestää jopa syntymäpäiväkutsusi. Sen lisäksi on Lõunakeskuksessa päivittäin avoinna myös 4D-elokuvateatteri. AHHAA odottaa sinua! Huom! Lipunmyynti suljetaan yksi tunti ennen keskuksen sulkemista.


Nuori Suomi voi pahoin\nVs: Nuori Suomi voi pahoin\n« Vastaus #15 : 16.09.11 - klo:17:29 »\nLainaus käyttäjältä: Kaapo - 16.09.11 - klo:15:58\n"Winner takes it all" ja sitten listaat kasan ihmisiä, jotka kaikki saavat paljon, mutta kukaan ei kaikkea. En edes ymmärrä, että mitä se pitäisi ketään kiinnostaa, että kuinka paljon Kimi tekee enemmän kuin Heikki, vaikka joku nyt suurella tietämysmäärällään päättäisi, että ei ole sen arvoinen. Eihän sen pitäisi olla kenenkään muun kuin Kimin ja Kimille maksavan asia.\nSuomesta löytyy satoja samanikäisiä kartingjunnuja kuin Kimi (tai Heikki) jotka eivät lähtötilanteessa ole olleet kuin sen sadasosan nopeampia. Voittajalla sitten parempi auto, enemmän treeniä ja voittajankierre alkoi.\nKun näistä sadoista alunperin suht' tasaväkisistä junnuista lopulta 1-2 tekee miljoonatilin, toiset 1-2 elättää ajamalla itsensä ja muutama sata jää rannalle, niin eikös tilanne ole aika selkeä?\n« Vastaus #16 : 17.09.11 - klo:12:26 »\nLainaus käyttäjältä: Kaapo - 16.09.11 - klo:22:04\nMinulle se on selkeä. Joku haluaa maksaa niille, jotka ovat millisekuntteja nopeampia. Jotkut tekevät parempia diilejä kuin toiset. Mitä sitten? Ei sinulla, tai kenelläkään niistä karting-junnuista, ole mitään oikeutta niihin rahoihin enivei elleivät niitä maksavat niitä halua antaa.\nMitä vaahtoat? Missäs kohtaa olen vaatinut rahoja jaettavaksi muille?\nLainaus käyttäjältä: Pchan - 15.09.11 - klo:20:32\nTästä on seurauksena se, että vaikka osallistuisi kilpailuun ja häviäisi ykkössijan, niin todennäköisesti kakkossijankin palkinto on ihan jees. Käytännössä elämme suomessa yhteiskunnassa jossa jokainen edes hieman kilpaileva pärjää elämässään todennäköisesti erittäin hyvin.\nKommentoin siis alunperin tätä tekstiä, sillä jokainen edes hieman kilpaileva ei käytännössä pärjää. Menestys kasautuu, koska vain yksi voi yleensä voittaa (uusi työpaikka, ylennys, kilpailun/kilpailutuksen voitto jne.) ja saa tästä voitostaan selkän kilpailuedun seuraavan koitokseen hävinneeseen verrattuna. Siis alunperin pieni ero aiheuttaa massiivisen eron menestyksessä, onko se sitten oikein vai väärin riippuu tulkitsijasta.\nKarkeasti: kaksi osa-aikaista tasaväkistä veijaria kisaa vakkariduunista, mutta vain toinen voi voittaa. Seuraava kisa on ylennys tiimipäälliköksi, jossa vakkaripaikan saaneella on jo selkeä etulyöntiasema tulla valituksi. Kun ensimmäisen kisan hävinnyt lopulta saa vakkariduunin, on etulyöntiaseman saanut jo osastopäällikkö. Ja alunperin se ensimmäisen kisan ratkaissut pienenpieni ero on voinut tulla vaikkapa esimiehen silmää enemmän miellyttäneestä, hyvin istuvasta puvusta.\nLukemalla Malcolm Gladwellin kirjan Outliers pääsee jyvällä.\nToki työelämässä on liian iso kasa työhönsä leipääntyneitä, aivot narikassa kahdeksasta neljään touhuavia, jotka eivät panosta osaamiseensa kehittämiseen eikä urakehitys edes kiinnosta. YT:t kun tulee niin huonosti käy. Heihin verrattuna jokainen edes vähän yrittävä on voittaja.\n« Vastaus #17 : 17.09.11 - klo:12:49 »\nLainaus käyttäjältä: JHL - 15.09.11 - klo:23:02\nToinen asia mikä ihmisiltä tuntuu täysin unohtuvan, on se, että kilpailu ei ole nollasummapeliä, vaan yleensä uutta luovaa.\nTosin aika usein "winner takes it all", kuten esim. taiteilijat, urheilijat ja yritysjohtajat.\nMainitsemasi voittajat ovat äärimmäisen harvinaisia, eli eivät mitenkään mahdu määreeseeni 'yleensä'.\nLisäksi esim. yritysjohtajat eivät edes kuulu tuohon listaamaasi joukkooon, koska ei heitä mistään pystymetsästä palkata. Esimerkiksi Nokian uuden toimitusjohtajan palkka oli ihan ok edellisessäkin firmassa ja hommaan ei harkittu millisekuntiakaan ketään alle 10k€ kuussa tienaavaa. Nokian tapauksessa kakkospalkinnon miehet johtavat mm. Konetta ja Outotecia.\nViihdealan ja urheilijoiden kohdalla sitten toimii ns. superstar economics, jolla ei ole tavallisen ihmisen kannalta mitään merkitystä. Tosin yllättävän moni kuvittelee, että sieltä ulkojäältä olisi ihan realistinen mahdollisuus 'änäriin' ja hassaa siinä sivussa tulevaisuutensa.\n« Viimeksi muokattu: 17.09.11 - klo:13:08 kirjoittanut Pchan »\n« Vastaus #18 : 20.09.11 - klo:22:01 »\nSuomessa käänne tapahtui 90-luvun alkupuolella kun talous rysähti monen tekijän yhteisvaikutuksesta reippaasti alas. Ennen sitä oli kohtuullisen varmaa että koulutuksella ja ahkeruudella pystyi takaamaan itselleen ja perheelleen mukavan ja turvallisen elämän. 90-luvun lama muutti tämän.\nHenkinen ilmapiiri muuttui Suomessa paljon kalseammaksi ja pessimistisemmäksi. 90-luvun alun jälkeen syntyi kokonaan uudenlainen ilmiö; Sukupolvi joka ei edeltäjiensä tapaan siirtynytkään sujuvasti nuoruudesta ja opiskeluista aikuisuuteen ja työelämään vaan jäi killumaan jonkinlaiseen limboon, satunnaisten pätkätöiden ja toistuvien työttömyysjaksojen värittämään näennäiselämään.\nLama tuhosi myös paljon pieniä ja keskikokoisia yrityksiä pudottaen paitsi niiden työntekijöitä, myös omistajaperheitä puille paljaille. Ilkeimpiä kohtaloita oli suurten lainojen takaajilla jotka saattoivat menettää hetkessä koko omaisuutensa ja saada tilalle ikuisen velkataaakan.\n90-luvun jälkeen Suomessa ei keskusteltu vaihtoehdoista eikä valtalinjasta eroaville mielipiteille ollut juurikaan sijaa. Kriisijohtaminen ikäänkuin hirtti päälle läpi koko yhteiskunnan kaikilla tasoilla ja kaikkien oli vain nieltävä se, mitä ylhäältä annettiin, mukisematta. Ja nyt 9/11 jälkimainingeissa ihmisiä pelotellaan järjettömiksi hyväksymään koneistoja joista edes Georg Orwell ei olisi uskaltanut uneksia.\nMillaisessa maailmassa ovat kasvaneet tämän päivän teini-ikäiset jotka ovat syntyneet muutama vuosi ennen vuosituhannen vaihdetta? Pelon, epävarmuuden ja toivottomuuden maailmaan.\nMeidän päällemme vyörytetään jatkuvalla syötöllä uhkakuvia ja toivottomuutta: Öljy loppuu, ilmasto lämpenee, luonnonvarat ehtyvät, Kreikka kaatuu, terrorismi nousee, euro sortuu ja jos ei muuta niin kaikki duunit häpyvät Kiinaan tai Intiaan.\nTätä siis on syötetty ja syötetään koko ajan 24/7 kaikista tuuteista. Pelkoa, ahdistusta ja toivottomuutta.\nPahinta mitä ihmiselle vai tehdä on viedä häneltä toivo. Toivo siitä että huomenna asiat voisivat olla paremmin. Ja tätähän me olemme tehneet toisillemme kilpaa viimeiset kaksikymmentä vuotta.\nIhmisessä on tehdasasennettuna taipumus nähdä vaarat ja uhkat terävämpinä ja suurempina kuin ne todellisuudessa ovat ja vastaavasti vähätellä kaikkea hyvää, kaunista ja mahdollisuuksia: Eloonjäännin kannalta oli hyödyllistä nähdä ja reagoida ennemmin sadan metrin päässä löntystävään karhuun kuin viiden metrin päässä oleva marjapuskaan. Ja tätähän media käyttää häpeämättä hyväkseen.\nEi mikään ihme että nuoriso voi huonosti.\n« Vastaus #19 : 20.09.11 - klo:22:09 »\n« Vastaus #20 : 20.09.11 - klo:22:29 »\nLainaus käyttäjältä: salaryman - 20.09.11 - klo:22:01\nTämän sekä muun kirjoittamasi allekirjoitan täysin. Kaikki loppuu, kuolee, katoaa tai unohtuu. Nyt jälkiviisaana (Jälkiviisas, wink-wink) totean etten olisi halunnut kasvaa töllön ja netin parissa.\nTosiaan, lisäahdistusta toi tämä huomio noin vuosi sitten: minä kasvoin aikuiseksi Matti Vanhasen Suomessa. Luoja minua armahtakoon.\n« Vastaus #21 : 20.09.11 - klo:23:20 »\nItse olen viettänyt lapsuuteni pienviljelijän tyttärenä; kantanut vedet sisään, tiskivedet pihalle, käynyt huussissa asioillani, katsonut mustavalkotöllöä, ollut peltohommissa, heti vaipoista päästyäni (joskin kuulemma usein vain hidasteena), katsellut Anttilan yms. joulukuvastoja ja toivonut huimia joululahjoja (joista toteutui ehkä max. 10%), ollut crash-test-dummyna, kun isommat sukulaiset ja sisarukset rakensivat mäkiautojaan yms. vekotteitaan... Useimmilla ikätovereillani oli paremmin tienaavat vanhemmat, hienommat vaatteet, ja väritöllöt, mutta koskaan en ollut heille kateellinen, kun kotona oli niin hyvä olla.\nMutta maailmassa on nuoria, jotka OIKEASTI voivat pahoin...\n« Vastaus #22 : 21.09.11 - klo:00:15 »\nLainaus käyttäjältä: Nti Tursti - 20.09.11 - klo:23:20\nTästä voisi saada sellaisen kuvan, että pitää olla aliravittu, jotta voi voida pahoin.\n« Vastaus #23 : 21.09.11 - klo:08:44 »\nSamalla kaikkinainen yhteisöllisyys on kadonnut. Ei pelata enää palloa ulkona vaan dataillaan ja puihin ei saa kiivetä kun se on vaarallista yms. Jos ei lapsena leikin kautta opi omia rajojaan ja ota pieniä riskejä, niin miten voi edes kuvitella pärjäävänsä alati kylmenevässä maailmassa...\nTaide on ainoa vakava asia maailmassa. Ja taiteilija on ainoa henkilö, joka ei ole koskaan vakavissaan - Oscar Wilde.\n« Vastaus #24 : 21.09.11 - klo:09:03 »\nLainaus käyttäjältä: Kaapo - 21.09.11 - klo:00:15\nSe ei suinkaan ollut tarkoitukseni, eikä myöskään oikeasti pahoinvoivien suomalaistenkaan nuorten vähättely. Suurilta osin kuin nyt se pahoinvointi vain sattuu johtumaan siitä, mitä kotioloissa on opetettu. Jos "Kaikki mulle heti, nyt" ei toimi, niin siitähän seuraa ykskaks ahdistus ja kurjuus. Joskus se, että oppii tyytymään vähän vaatimattomampaan, kuin mitä ideaalimaailmassa on tarjolla, riittää siihen, että maailman näkee paljon parempana ja positiivisempana paikkana elää. Ei ole ihme jos Suomen kokoisessa maassa ei ole tarjolla koulutusta vastaavaa työtä, kuin pätkissä, jos ollenkaan. Mutta mikä ihme siinä sitten on, että on niin nöyryyttävää ottaa vastaan minimipalkkaista työtä?? Ainahan esmes siivoushommista pääsee pois, jos tuleekin tarjolle koulutusta vastaava työ. Onpahan kuitenkin sen luppoajan käyttänyt hyödyllisesti.\n« Vastaus #25 : 21.09.11 - klo:09:48 »\nSuomessa käänne ----Ei mikään ihme että nuoriso voi huonosti.\nKirjoitit täyttä asiaa.\n« Vastaus #26 : 21.09.11 - klo:10:58 »\nSärähtää korvassa aina kun joku sanoo "ennen sitä...". Talous rysähti 90-luvun alussa mutta kasvoi reippaasti ennätystasolle 90-luvun lopussa ja uuden vuosituhannen alussa. Samaan aikaan oli käynnissä teollisuuden rakennemuutos. Mielestäni tuo mitä sanot on vähän liioiteltua, ja pätee ehkä jos ottaa aikaikkunaksi tyyliin vuodet 1985-1995. Sitä paitsi sosiaalinen liikkuvuus on kasvanut kaiken aikaa 90-luvun lamasta huolimatta. En usko että 60-luvulla pystyi takaamaan itselleen ja perheelleen mukavaa ja turvallista elämää yhtä helposti kuin 90-luvulla, vaikka olisi ollut kuinka ahkera ja koulutushaluinen, jos sosiaaliset lähtökohdat vain olivat väärät.\nJa nyt 9/11 jälkimainingeissa ihmisiä pelotellaan järjettömiksi hyväksymään koneistoja joista edes Georg Orwell ei olisi uskaltanut uneksia.\nOrwell kirjoitti mm. valtion väkivaltakoneistosta joka seuraa keskiluokkaisen ihmisen elämää sillä tarkkuudella ettei valtapuolueen linjasta eriäviä mielipiteitä uskalla edes kirjoittaa itselleen päiväkirjaan. Ja jos jotain tällaista tekee niin joutuu kidutettavaksi ja aivopestäväksi. En itse osaa uneksia että maapallolla olisi yhtäkään tällaista yhteiskuntaa tällä hetkellä. Pohjois-Korea yltää lähelle mutta siellä on tekniikka niin kehittymätöntä että ihmisiä tuskin kytätään videokameroilla. Ja jos jonkun mielestä esimerkiksi siinä Lex Nokiassa on jotain orwellilaista niin saisi tarkistaa mielipiteensä vaikka lukemalla sen Orwellin kirjan.\nSen sijaan Orwell ei ehkä lehtimiehenä uskaltanut uneksia siitä että meillä on lehdistö joka vainoaa poliitikon uran valitsevia niin etteivät nämä voi edes ihmissuhteisiin ryhtyä ilman että siitä väännetään "kohu" ja pakotetaan eroamaan. Tai siitä että meillä on internet joka mahdollistaa kaikki moraalirajat rikkovan anonymiteetin ja siitä aiheutuvat ääri-ilmiöt, kuten sen että lapset voivat kiusata toisensa hengiltä Youtube-videoilla. Sen sijaan että "orwellilainen" yhteiskunta toteutuisi jonkun väkivallalla valtaan nousseen diktaattorin sanelemana, ihmiset toteuttavat sen itse, vapaaehtoisesti kyttäämällä toisiaan tuottaen uutisiksi ja viihteeksi naamioitua vahingoniloa.\nTuo on vähän suhteellista. Kannattaa muistaa että 1900-luvulla eläneet ihmiset ovat joutuneet kokemaan mm. kokonaisia yhteiskuntia tuhonneita maailmansotia, kommunistisia diktatuureja, väestönkasvusta johtunutta nälänhätää, kaiken tuhoavan ydinsodan uhkaa...\n« Vastaus #27 : 21.09.11 - klo:11:07 »\nLainaus käyttäjältä: Viitanen - 21.09.11 - klo:08:44\nPitää tähänkin kommentoida, että ei se yhteisöllisyys ole mihinkään kadonnut, miksi olisi? Yhteisöllisyys eli sosiaalisuus on vahvasti ihmismäistä eikä me siitä mihinkään päästä. Se on vain muuttanut muotoaan. Voisin vaikka mainita erään nettifoorumin jolla ihmiset keskustelevat pukeutumisesta ja alati kylmenevästä maailmasta.\n« Vastaus #28 : 21.09.11 - klo:12:09 »\n90-luvun jälkeen Suomessa ei keskusteltu vaihtoehdoista eikä valtalinjasta eroaville mielipiteille ollut juurikaan sijaa.\nMiten tämä eroaa Kekkosen ajan Suomesta tai ylipäätään Suomesta suunnilleen ikinä?\nSuomi on aina ollut yhden totuuden yhteiskunta ja sama meno näyttää nykyäänkin jatkuvan, tosin nykyään yhden totuuden tarjoajia on enemmän, mutta juuri kukaan ei pyri sellaiseen yhteiskuntaan, jossa saisi olla eri mieltä asioista.\nYksi syy voi tietysti olla, että nuorisoa on kautta aikain syytetty kaikesta...\nNykymaailma ei ole sen pelottavampi kuin entinenkään, mutta epävarmempi ja massalle on erilaisia identiteettejä tarjolla enemmän. Nyky-Suomi on tässä suhteessa paljon vapaampi kuin yhtenäiskulttuurin Suomi, joka murtui 1980-luvulla. Suurin 1990-luvun laman ongelma nuorten kannalta oli, että säästöt kohdistuivat nuoriin ja mahdollisuuksiin puuttua nuorten ongelmiin ajoissa. Ennaltaehkäisevästä työstä siirryttiin seurausten hoitamiseen.\nLainaus käyttäjältä: rjs - 21.09.11 - klo:10:58\nSen sijaan Orwell ei ehkä lehtimiehenä uskaltanut uneksia siitä että meillä on lehdistö joka vainoaa poliitikon uran valitsevia niin etteivät nämä voi edes ihmissuhteisiin ryhtyä ilman että siitä väännetään "kohu" ja pakotetaan eroamaan.\nKoskas näin on käynyt?\nTähän mennessä kun kohu on noussut vain jos poliitikko tai poliitikon kumppani on ollut naimisissa ihmissuhteen aikana tai poliitikko on valehdellut asiasta.\nEiköhän siis olisi parempi hiljentää lehdistö ja siirtää valtion valvontaan, niin ei pääsisi selllaiset ikävyydet kuin demokratia, julkisuus, avoimuus ja poliittinen vastuu häiritsemään puuhasteluja.\n« Vastaus #29 : 21.09.11 - klo:17:01 »\nOmat vanhempani tekivät oman päivätyönsa valtionhallinnan pikkuvirkamiehinä jääden täydelle eläkkeeelle 55-vuotiaina. Kummallakaan ei ole edes ylioppilastutkintoa. Kuitenkin lapsuudessani 1970 luvun alussa meitä lapsia hoiti äitini palkaama kotiapulainen. Muistan miten enoni ylpeili siitä miten hän vaimonsa kanssa sai kymmenessä vuodessa luokanopettajien palkasta säästöön omakotitalon rakentamiseen tarvittavat rahat vaikka lapsiakin oli neljä. Setäni taas teki pitkän pankkiuran kauppakoulun papereilla jääden eläkkeelle kolmen konttorin paikallispankin johtajan paikalta.\n« Viimeksi muokattu: 21.09.11 - klo:19:24 kirjoittanut Ville »


HD - Videoita ja ilmaista pornoa ilman lakkaa - clogla.com\nHD - Videoita ja ilmaista pornoa ilman lakkaa\n11 vuotiaana saatu ensimminen spermasatsi ksille tiesi suunnan olleen oikean. Kyhn terveellinen ruoka ei ole niin terveellist kuin rikkaan. Tottakai katson, ja samoin mys vaimoni. En emme tuhlaa rahojamme filmeihin, vaan ostamme vlineit ja esittelemme nautintoamme aidosti koko maailmalle nettikameran vlityksell ;)) Porno oksettaa, kuten kaikki silikoni muhkujensa esittelijt, jotka eivt malta pit tehtyj tissejns vaatteen alla.\nKatso Onkel Toms Htte Suomalaisia Elokuvia Netiss (1965) Kuulun enemmistn, eli katselen pornoa snnllisesti. Tuskinpa katselisin, jos suomalaisessa naisessa keskimrin arvioituna olisi katseltavaa. Valitettavasti minun ikluokkani (seniori) naiset ovat kaikkea muuta kuin katseltavia. Pmppmaha, vaatteet kuin supermarketin keryskontista, ja ulkoinen olemus ja itsest huolehtiminen yleens ksittmttmn huonot. Pornossa olen Emätin Boss Porn Video Tube aika valikoiva, katson vain laadukkaita tallenteita, joita onneksi mys lytyy.\nYhden illan laadukkaita naisia lytyy kyll tanssitaloilta ja -lavoilta, karanneita yleens, mutta mist lyt samalla tavalla miehen eroottisen silmn miellyttmiseen haluava nainen, joka haluaisi jakaa jokaisen HD - Videoita ja ilmaista pornoa ilman lakkaa. Niinp on sitten lhes pakko katsella laadukasta pornoa, timmej, HD - Videoita ja ilmaista pornoa ilman lakkaa naisen alastomia kroppia ja seksitaitoja, jotka vain sellln makaavien suomalaisten lahnojen jlkeen antavat sentn kiihokkeen itsetyydytykseen.\nNykyn seuraan nettipornoa 2-3 tuntia pivss. Yleens silloin kun muija on tiss (itse opiskelen). Oppikirjamaisesti esitettyn ihmisen biologinen sukupuoli mrytyy hedelmitymisen hetkell ja riippuu munasolun ja siittin kromosomivalikoimasta. Ratkaisevaa on nimenomaan Y-kromosomin lsnolo: sen sisltm SRY-geeni saa aikaan kivesten kehittymisen sikille. Katselen pornoa Tissit ja Alaston julkkis tllin ja nauhoittanut suurenosan itse kun mulla oli maksukanava jonkinaikaa ja ne tuli yll joten nauhoitin,mutta aihepiiri on suppea.\nkun on yhden nhnyt toiset ovat samanlaisia. nykyisin tulee harvoin katsottua vaikka mulla on noin 30 tuntia sex filmi. mik on pornoa ja eroottinen filmi se on veteen piiretty viiva.\nsexi on normaalia jota jokainen tekee omalla tavalla. tarpeet jokaisella. jne. Onhan se porno tietty trkeimpi asioita maailmassa, eihn sit ilma voi ihminen el. Eik tyttkullalla ole suurempaa haastetta, kuin naida kameran edess ja nytt se maailmalle?.\nEn katso, kauhistuttaa miten varhais teini-ikinen tyttreni 10v keikistelee jo nyt peilin edess, kun annetaan kuva, ett naisella pit olla isot tissit ja kaunis pyre pikkupylly, jotta kelpaa tlle yhteiskunnalle ja varsinkin tuleville poikaystville.\nKuvaisin vain erilaisia ptki niin kauan, kunnes saisin klipeist rvitty kokoon jotain suht koht kelvollista. Nyt kakkaa vain saada bndi paikalle. Lastenpsykiatriaan erikoistuva lkri Jaana Wessman rht kollegansa, lastenpsykiatri Jari Sinkkosen tylyst arviosta liittyen sukupuolen moninaisuuteen. Sinkkonen sanoi Lnsivyllle pitvns ilmit aikuisten keksintn. Espoon kaupunginvaltuutettu Wessman (vas. ) pernkuuluttaa lhdekritiikki. Tutkija Wessman, joka toimii lastenpsykiatrina perheneuvolassa, toi turhautumisensa lausuntoihin ilmi Facebook-pivityksessn.\nHn kertoi miettineens jo jonkun aikaa, ett valtakunnanlastenpsykiatri olisi jo aika korvata nuoremmalla. Hn HD - Videoita ja ilmaista pornoa ilman lakkaa pidttytyneens aiemmin kommentoimasta asiaa, koska on koulutuksensa aikana tyskennellyt Sinkkosen ohjauksessa ilmwista tiet hnet kliinisesti taitavaksi lastenpsykiatriksi. Vidwoita prosenttia ei loppujen lopuksi ole kovin marginaalista: se tarkoittaa keskimrin yht nuorta jokaisessa koululuokassa. Oikeassaolivat eivt HD - Videoita ja ilmaista pornoa ilman lakkaa tieteellisi perusteluita kaipaa.\nSopiva puoluekanta ja maailmankatsomus tuottaa oikean vastauksen. Sen sijaan erittin fiksu oli Mannerheimin lastensuojeluliiton entinen puheenjohtaja lastenpsykiatrian professori Tuula Tamminen, jolla oli rohkeutta kritisoida aikamme spn-ideologiaa ja hn vetosi nimenomaan tutkimuksiin, eik mennyt kuin nykyiset pttmt kanat muotiajattelun mukana. Ilmankos hn saikin Setan kunniarotta-palkinnon, jota voidaankin pit todella arvokkaana ja omilla aivoilla ajattelevan ihmisen tunnustuspalkintoja.\nIhmisell on kromosomimrltn kahdentyyppisi soluja: sukupuolisoluja ja somaattisia soluja. Sukupuolisoluissa on venäjä on nuorten pornoon - blowjob, brunette, hardcore autosomaalista jz (autosomia) ja yksi sukupuolikromosomi. Sukupuolikromosomeja on kaksi, jotka on nimetty termeill X- ilmqn Y-kromosomi. Sukupuolisolujen 23 kromosomia mr yksinkertaisen eli haploidisen kromosomiston. Hedelmityksess kahden sukusolun yhdistyess mys niiden kromosomisto yhdistyy muodostaen kaksinkertaisen eli diploidisen kromosomiston.\nHedelmittyneen munasolun sukupuolikromosomit mrvt kehittyvn yksiln sukupuolen siten, ett kaksi X-kromosomia saa aikaan naisen ilmiasun, kun taas X,Y-kromosomisto johtaa miehen ilmiasuun.


Henri Autero: Lisää järkipointteja\n- "Aktivoidulla" olisi varaa kuluttaa enemmän. Tämä hyödyttäisi myös kansantaloutta.\n- "Aktivoitu" voisi myös opiskella rauhassa työajan ulkopuolella kun toimeentulona olisi oikea palkka. Opiskelijalle kun ei ole lain mukaan velvollisuutta järjestää kuntouttavaa työtoimintaa. Kuten tiedetään niin opiskelijan sosiaalituet ovat tosi heikot.\n- Mikä tärkeintä niin työsuhde olisi oikea. Kuntouttava työtoiminta kun harvoin johtaa oikeaan työsuhteeseen.\nTyöttömien syyllistämisen sijaan kannattaa käyttää järkeä! Eikö työllisyyden hoitamisen tarkoituksena pitäisi olla yhteiskunnan rakentaminen työttömien moralisoimisen sijaan? Työttömien syyllistäjille ja "aktivoinnin" kannattajille sanoisin, että opetelkaa ajattelemaan omilla aivoillanne.\nAlla olevasta THL:n tutkimuksesta otetusta tilastosta näet, että tavoite siirtyä oikean työsuhteeseen työtoiminnan jälkeen on toteutunut vain 8 prosentissa tapauksissa kun palkkatuettu työ huomioidaan mukaan. Tämä on siis totuus sen paljon mainostetun polun eteenpäin löytymisen kohdalla. Aivan. Se voi olla myös kyykyttämisen jatkuminen. Polku eteenpäin ei tarkoita välttämättä parempaa.\nLähettänyt Henri Autero klo 17.00


Viime yö Helsingissä: 50 pahoinpitelyä ja tapon yritys - Rikos - Uutiset - MTV.fi\nRikos Julkaistu 05.07.2008 11:44 (Päivitetty 08.07.2008 10:12)\nHelsingissä sattui eilisillan ja tämän aamun aikana viitisenkymmentä pahoinpitelyä, joista yhtä tutkitaan tapon yrityksenä, kertoo komisario Mikko Halme Helsingin poliisista.\nRautatieaseman edustalla puukotettiin aamulla parikymppistä somalitaustaista miestä hengenvaarallisesti. Mies jouduttiin leikkaamaan Meilahden sairaalassa. Tapon yrityksestä epäillään samassa noin kymmenen hengen joukossa ollutta parikymppistä. Poliisin ensipuhuttelussa kukaan porukasta ei ollut nähnyt mitään.\nSuvilahdenkadulla Sörnäisissä tapahtui törkeä pahoinpitely. Joukko miehiä tunkeutui myöhään illalla parikymppisen miehen asuntoon ja viilteli häntä puukolla. Asia tuli ilmi, kun ohikulkija törmäsi veriseen mieheen Sörnäisten rantatiellä.\nKuristajan tuomio koveni hovissa Lastenvaunuihin autolla törmännyt kiinni Tampereella


blog*i*loinen: Turhakin tarpeellista\nLähettänyt Anu klo 7.31\nJokaisella on omat turhansa ja tarpeellisensa. Tästä yhteiskunnasta sais aika paljon heittää romukoppaan jos oikeesti jätettäis vain TARPEELLINEN jäljelle. Joten sie nauti työstäs, se tuntuu tekevän siule hyvää ja olet hyvä siinä, anna mennä vaan!\nPapu - Nautin työstäni, mutta en koe olevani siinä riittävän hyvä. Joka päivä opin onneksi jotakin uutta. =)\nTuo animaatio on ihana. Minä tulkitsen sen niin, että kaiken uurastuksen keskellä pitäisi olla jotakin kivaa ja piristävää. Silloin jaksaa.\nYhdelle turha on toiselle tärkeä.\nEi kukaan pysty sanomaan mikä toiselle on turha, en minä ainakaan!\nSinä saat paljon työstäsi ja olet siinä haka, se ei siis voi olla turhaa!\nMarjukka - Saan työstäni paljon. Tapaan paljon iloisia ihmisiä. Tapaan paljon upeita persoonia! Olen päässyt kurkistamaan sellaiseen maailmaan, josta en tiennyt aikaisemmin yhtään mitään. Ahmin tietoa, koen elämyksiä.\nNautin jokaisesta työpäivästäni. Otan ilon ja hyödyn irti jokaisesta päivästä.\nHaka en ole työssäni, mutta sellaiseksi pyrin.\nKuten sanoit niin yhdelle turha on toiselle tärkeä. Muiden mielipiteitä, harrastuksia, mieltymyksiä, tapoja jne pitäisi kunnioittaa. Fiksu ihminen pitää mölyt mahassaan edes joskus.


Jalkarannan monitoimitalo Jalon harjannostajaiset pe 30.1. - ePressi\nJalkarannan monitoimitalo Jalon harjannostajaiset pe 30.1.\nJalkarannan monitoimitalo Jalon harjannostajaiset 30.1.\nAika: pe 30.1.2015 klo 13\nPaikka: Kokoontuminen Jalkarannan monitoimitalo Jalon työmaalla, Sarvikuja 1, Lahti\nKutsuvierastilaisuus pidetään työmaalla, monitoimitalo Jalon tulevassa liikuntasalissa.\nAlueella ei ole parkkipaikkoja, autot voi pysäköidä Hiihtomajalle tai Sarvikadun varteen, siirtymiseen kannattaa varata aikaa. Työmaahan on mahdollista tutustua tilaisuuden jälkeen.\nJalkarannan monitoimitalo Jalon harjannostajaisissa päästään seuraamaan esikoululaisten ja ekaluokkalaisten esityksiä. Kaupungin tervehdyksen tuo kaupunginjohtaja Jyrki Myllyvirta ja rakennuttajan edustajana puhuu rakennuttajapäällikkö Leena Pirttilä Lahden Tilakeskuksesta. Myös kaupungin sivistystoimialalta perusopetuspalvelujen ja NCC Rakennus Oy:n sekä työntekijöiden edustajilla on puheenvuoro. Aarre Reijula Lahden kaupunginteatterista juontaa ja viihdyttää harjannostajaistilaisuudessa.\nHarjannostajaispäivänä Lahden Tilakeskuksesta rakennuttajapäällikkö Leena Pirttilä toteaa, että olemme saamassa talon, jossa tekniset, taloudelliset, toiminnalliset ja kaupunkikuvalliset seikat on sovitettu yhteen optimaalisella tavalla. Hankkeen toteutusaika on lyhentynyt tavanomaiseen vaihtoehtoon verrattuna noin vuodella ja urakoitsijan vastuu lopputuloksen laadusta on suurempi. Myös hankkeen budjetti on pitänyt.\n- Lisäksi eri osapuolet ovat oppineet tuntemaan toisensa paremmin, mikä on näkynyt erinomaisena yhteishenkenä hankkeen eri vaiheissa.\nViime viikolla Lahden kaupungille myönnetyn Vuoden Rakennuttaja 2014 -palkinnon perusteluissa korostuvat muun muassa juuri Jalkarannan monitoimitalo Jalon ja Liipolan monitoimitalo Onnin rakenteilla olevien toimitilojen uudenlaiset tilakonseptit ja monikäyttöisyys, jossa yhdistyvät eri käyttäjäryhmien tilatarpeet.\nRehtori Joni Luuri Jalkarannan koulusta toteaa, että uuden talon valmistuminen osuu hyvään saumaan, kun uutta opetussuunnitelmaa työstetään kaupunki- ja koulutasoisesti.\n- Jo senkin vuoksi tarkastelemme omia opetusmenetelmiämme ja tapoja muun muassa ryhmitellä oppilaita ja luokkia.\nLuurin mukaan oman mausteensa työhön tuo myös se, kun yhdessä alueen asukkaiden kanssa mietitään, miten jalkarantalaisten olohuoneajattelu ihan oikeasti toteutuu. - Mukana on innokkaita käyttäjien edustajia sekä todella aktiivinen koulumme vanhempainyhdistys. Maanantaina 16.2. kokoonnumme Jalkarannan asukkaiden kanssa miettimään, mitä iltaisin talossa tahdotaan tapahtuvan ja mitä kukin voisi olla omalta osaltaan tuomassa kaikkien hyväksi.\nMonitoimitalosta alueen olohuone\nJalkarannan monitoimitaloon tulee koulu, päiväkoti, kirjasto, Lahden Aterian palvelukeittiö sekä tilat oppilashuollolle. Liikuntatilat on mitoitettu koulun ja päiväkodin lisäksi palvelemaan myös alueen ja kaupungin asukkaiden käyttöä. Monitoimitalon olohuonetilat luovat hyvät edellytykset henkilökunnan ja oppilaiden sekä alueen asukkaiden yhteistyölle.\nToimintoja on alusta alkaen suunniteltu tiiviissä yhteistyössä kaupunkilaisten kanssa. Lähtökohtana on ollut tilojen monikäyttöisyys, muunneltavuus sekä energiatehokkuus. Erilaisten käyttäjäryhmien toiveiden ja tarpeiden kuulemiseksi kaupunki on hyödyntänyt useita osallistumisen kanavia, muun muassa yleisö- ja asukastilaisuuksia sekä oppilaskunnan kautta kuultu myös läntisen alueen nuorten mielipiteitä. Lapset ovat ideoineet tulevia tiloja osana päiväkodin ja koulun opetusta, tapahtumissa ja työpajoissa. Lahen D –asukaspaneelilta on sähköisesti kysytty toiminnoista ja palveluista.\nrakennuttajapäällikkö Leena Pirttilä, puh. 050 658 61 / Lahden Tilakeskus,\nJalkarannan koulun rehtori Joni Luuri, puh. 050 398 5330 / Sivistystoimiala, Perusopetuspalvelut\nJalkarannan koulu toimii perusopetuksen kaksisarjaisena 1-6 luokkien kouluna, jossa toimii myös erityisopetuksen luokkia. Oppilaita on 285.\nJalkarannan päiväkodissa toimii kymmenen lapsiryhmää, joista kolme on esiopetusryhmiä. Yhteensä paikkoja on 147. Lisäksi aamu- ja iltapäivisin toimivat kerhoryhmät. Koulussa järjestetään iltapäivätoimintaa 1 – 2 vuosiluokan oppilaille.\nMonitoimitalo Jalo rakennetaan Jalkarannan koulun nykyiselle tontille, joka on Lahden kaupungin omistama. Rakentaminen aloitettiin 2.1.2014 ja monitoimitalo on käyttövalmiina 31.8.2015. Monitoimitalon bruttoala on 8726,5 m2 ja veroton urakkahinta 17,3 milj. euroa. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat 22,3 milj. euroa. Runkoratkaisuna on pilari- ja palkkijärjestelmä sekä kantavat ulkoseinät. Sisäisiä kantavia seiniä ei juuri ole.\nMonitoimitalon rakentaminen toteutetaan SR-urakkana ja rakentamisesta vastaa NCC Rakennus Oy. Rakennuttajakonsulttina toimii FCG Suunnittelu ja tekniikka Oy.\nKaupungit ja kunnatKiinteistötKotimaaKoulutusRakentaminenSuunnittelu ja tekniikka


helmikuu 2020 - Kannelmäen Voimistelijat\nVielä mahtuu mukaan keskiviikolle ja torstaille! Kurssi- koululaisten talvilomaviikon voimistelumaistiaiset!\nKurssilla tutustutaan eri voimistelulajien peruslajiliikkeisiin. Kurssi pidetään KaVo-salilla (Kaarelantie 12 A, 00430 Helsinki) 17.-20.2.2020 klo 13:00 – 15:00.\nKurssi soveltuu hyvin 1.-3. lk alakoululaisille. Aikaisempaa voimistelutaustaa ei tarvita.\nTorstaina: Tanssillista voimistelua ja ilmaisua\nTule mukaan liikkumaan päiväksi tai koko kurssille!\nHinta 8 €/pv tai 30 €/koko kurssi.\nTästä kurssin sivuille ja ilmoittautumiseen.\nTule kokeilemaan ilmaiseksi Lempeää liikettä -tuntia perjantaina 21.2.\nTule perjantaina 21.2.2020 klo 10-11 KaVo-salille (Kaarelantie 12) tutustumaan ilmaiseksi uutta tuntiamme Lempeää liikettä.\nTunnilla liikutaan kevyesti ja rauhallisesti ja mukana on myös vaikutteita Rosen-liikunnasta. Tunnin ohjaa Jonna Kauranen. Ennakkoilmoittautumista ei tarvita. Tervetuloa!\nKevätkauden tunneilla on vielä tilaa\nKevätkausi on jo käynnissä, mutta vielä ehdit mukaan liikkumaan. Sekä lasten että aikuisten tunneilta löytyy tilaa.\nTässä esimerkkejä laajasta lasten tuntien tarjonnastamme:\nAkro tytöt 6-7v.\nAkro tytöt ja pojat 7-9v.\nCheerdance yli 8v.\nDance Junior alkeet 7-9v.\nDance Junior alkeisjatko 8-11v.\nDance Junior jatko yli 10v.\nFreegym/Akro tytöt ja pojat 7-9v.\nFreegym/Akro tytöt ja pojat yli 9v.\nAikuisille on tarjolla paljon erilaisia tunteja pilateksesta ja kehonhuollosta sporttijumppaan ja suosittuun lavikseen unohtamatta vesijumppaa ja hydrobicia. Tutustu aikuisten tuntitarjontaamme ja valitse itsellesi sopiva tunti.\nKaikilla aikuisten ja perheliikuntatunneilla, joissa on tilaa, on mahdollisuus käydä kerran kokeilemassa ja tunnustelemassa, onko tunti mieleinen. Lasten tunneille kokeilukerta tulee aina ensin ilmoittaa toimistolle (info@kannelmaenvoimistelijat.fi).\nZumba Gold 11.2. pidetään kevennettynä jumppana\nSairastapauksen vuoksi tiistain 11.2. Zumba Gold kello 11:00–12:00 pidetään kevennettynä jumppana.\nMaanantain 10.2. LAVIS pidetään Sporttijumppana!\nSaimme ohjaajan. Maanantain 10.2. Kanneltien Lavis klo 20-21 pidetään sairastapauksen vuoksi Sporttijumppana.\nTuo Ystävä jumppaamaan ystävänpäivänä 14.2.\nTule perjantaina 14.2. jumppaamaan ja tuo ystävänpäivän kunniaksi ystäväsikin mukanasi jumppaan.\nPerjantaina on Kavo-salilla tarjolla:\n10:00 – 11:00 Lempeää liikettä. Liikutaan kevyesti, rauhallisesti. Mukana mausteita myös Rosen liikunnasta.\n17:00 – 18:00 Niska-selkä\n18:00 – 19:00 Sporttijumppa\n19:00 – 20:00 Pilates keskitaso\nKevätnäytöksen 16.5. teemana maa\nJouluna näytöksissä seikkailtiin ilmassa, keväällä teemana on vuorossa maa. Kanneltalossa on taas luvassa lasten, nuorten ja aikuisten tanssiesityksiä. Esityspäivä on lauantaina 16.5. ja näytökset ovat klo 13.30 ja 17 (lopullinen esityksen määrä varmistuu lähempänä näytöspäivää).\nTässä kuvamuistoja joulukuulta. Nähdään taas Kanneltalossa!


Jo muinaiset roomalaiset tiesivät tämänkin... – tutkijat selvittivät ajan kuluessa yhä kovemmaksi muuttuvan betonin rakennetta - T&T\n4.7.2017 klo 09:21\nAntiikin roomalaiset osasivat valmistaa hämmästyttävän kestävää betonia. Tutkijat tarkastelivat ottamiaan näytteitä betonisista satamarakenteista, jotka ovat parin tuhannen vuoden ajan altistuneet merivedelle ja aalloille. Asiasta kertoo Science Alert.\nSementtiä kierrätysmateriaaleista – oma jäte vähentynyt 98 %\nOmasta toiminnasta syntyvä jäte on saatu vähentymään 10 vuodessa 98%.\n"Todellisia betoniongelmia löytynyt todistetusti vain kahdessa kohteessa Suomessa" – toimitusjohtajan mukaan ala leimautunut turhaan\nBetonikriisi leimaa turhaan koko alaa, esittää Lujabetonin toimitusjohtaja Mikko Isotalo Kauppalehdessä.


Kuitulaboratorion selluosaajat IPBC-konferenssissa Brasiliassa | READ Xamk\nMassan valkaisu tehdään tavallisesti useammassa peräkkäisessä valkaisuvaiheessa hapan ja alkalinen vaihe vuorotellen.\nKuitulaboratorion selluosaajat IPBC-konferenssissa Brasiliassa\nKemiallisen massan valmistuksessa hakepalat keitetään alkalisessa keittoliuoksessa liima-aine ligniinin poistamiseksi, jonka jälkeen massaa pestään useassa vaiheessa, happivalkaistaan ja lajitellaan ennen kuin se säilötään valkaisua varten syöttötorniin.\nItse valkaisu tapahtuu tavallisesti useammassa peräkkäisessä valkaisuvaiheessa hapan ja alkalinen vaihe vuorotellen. Tavallisimmat valkaisukemikaalit ovat klooridioksidi, peroksidi, otsoni ja natriumhydroksidi.\nValkaisuun keskittyvä asiantuntijakonferenssi ”International Pulp Bleaching” järjestetään 2-3 vuoden välein eri puolilla maailmaa. Paikaksi valikoitui ensimmäistä kertaa Euroopan ja Pohjois-Amerikan ulkopuolinen maa, Brasilia, joka on yhdessä Kiinan kanssa maailman johtava selluntuottajamaa.\nKonferenssissa kuulimme, mitä eri puolilla maailmaa tutkitaan ja mietitään valkaisun alalla. Yhtenä uutena asiana on kehitteillä katalyytillä tehostettu valkaisu, jonka avulla voitaisiin valkaisuvaiheiden määrää radikaalisti vähentää ja näin pienentää laitekustannuksia. Lisäksi keskusteluissa sovimme muun muassa University of Mainen professori Adriaan van Heiningenin kanssa happivaihetta koskevasta yhteistyöstä sekä neuvottelimme yhteistyön aloittamisesta Kanadan merkittävimmän tutkimuslaitoksen FPInnovationin väen kanssa.\nKonferenssissa oli noin 170 sellualan asiantuntijaa lähinnä Etelä-Amerikasta, Euroopasta ja USA:sta. Varsinkin Brasilian suurilta sellutehtailta oli laaja edustus, mikä antoi tutkijoille ja laitetoimittajille hyvän kentän esitellä tuloksia ja viedä viestiä tehdasväelle. Kolmepäiväisessä korkeatasoisessa konferenssissa esityksiä oli yhteensä noin 40. Kuitulaboratoriolta oli yhdessä yhteistyökumppanien Andritizin, Pixactin ja K-Patentsin kanssa kaksi esitystä, jotka liittyivät kemiallisen massan happivalkaisuun.\nRiku Kopra piti esitelmän aiheesta ”Using online total dissolved solids (TDS) measurements for investigating the performance of oxygen delignification” ja Jari Käyhkö ja Heikki Mutikainen (Andritz) aiheesta ”Measurement, state and effect of gas dispersion on oxygen delignification”. Kummassakin esityksessä kerrottiin reaaliaikaisten mittausten tuomista eduista happiprosessin seurannassa ja säädössä. Kuitulaboratorion ja laitevalmistajien yhteistyöprojekteissa on voitu muun muassa ensimmäistä kertaa maailmassa kuvata kuplia reaaliaikaisesti happireaktorin sisältä. Esityksemme kiinnostivat yleisöä ja saimme vastailla useaan kysymykseen.\nAntoisia keskusteluja asiantuntijoiden kanssa\nValaanpoikanen emonsa kanssa Porto Seguron edustalla Atlantin valtamerellä. Kuva: Jari Käyhkö.\nKonferenssiesitysten lisäksi parhainta antia olivat lukuisat keskustelut yliopistoja sekä sellu-, laite- ja kemikaalivalmistajia edustavien maailman johtavien asiantuntijoiden kanssa. Gaalaillallisella julkistettiin myös, että seuraava IPBC järjestetään vuonna 2019 Espoossa Aalto-yliopiston ja Paperi-insinööri-järjestön voimin.\nKonferenssin jälkeisenä päivänä tutustuimme yhdessä Aalto-yliopiston ja Valmetin edustajien kanssa Atlantin meren valaisiin risteilyllä. Oli upeaa nähtävää, kun 16 metrin pituinen valasemo leikki poikasensa kanssa.\nTEOLI-projekti (Teollisuuden lietteiden energia- ja materiaalitehokkuuden parantaminen)\nYhteistyökumppanit: Janesko Oy, StoraEnso Oyj, UPM-Kymmene Wood Oy, Metsä Group, Aquaflow Oy, Suur-Savon Energiasäätiö ja Savonlinnan Yrityspalvelut Oy. Päärahoittaja ELY-keskus, kesto 1.11.2015 – 31.12.2017.\nFOKUDEMO-projekti (Fotoniikkasensori- ja korkean teknologian kuvantamisen demonstrointi metsäbiojalostamon hallintaan). Yhteistyökumppanit: Andritz Oy, Janesko Oy, Pixact Oy, Savon Sellu Oy, Metsä Fibre Oy, Wetend Technologies Oy, UEF/SIB Labs. Päärahoittaja Tekes/EAKR. Kesto 1.1.2016 – 31.5.2017\nKirjoittaneet Riku Kopra ja Jari Käyhkö\nKirjoittajat työskentelevät TKI-asiantuntijoina Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun Kuitulaboratoriossa.\nThe World’s Next Silicon Valley\nKonferenssissa verkostoidutaan ja esiinnytään\nTeknologia-ala kehittyy yhteistyöllä\nMatkustaa vai eikö matkustaa?


* * * Vauva haaveissa 2015 * * * | Keskustelu | Kaksplus\n* * * Vauva haaveissa 2015 * * *\nViestiketjun aloittaja Na-dene\nEnsimmäinen viesti 31.05.2014\nPitkästä aikaa tilannepäivitystä tänne. Yk 9 starttaa kohta. Ekaa tehtiin 7 kuukautta, luulin että toista ei tarvis tejdä niinkään kauan. Väärässä olin. Mies lähtee tällä viikolla antamaan siemennestenäytteen lapsettomuusklinikalle.\nTäällä menossa yk 10, ens viikolla starttaa yk 11.. 9kk yritystä takana johon sisältyy yks varhainen km elokuun alussa. Toki toivon että ei uus kierto alkais mutta niin sitä vaan näitten kuukausien myötä on alkanu se toiveikkuus muuttuun "miks nyt ku ei aiemminkaan"-ajatteluksi. Tässä vaiheessa kiertoo aina se toivo korkeimmillaan ja ku menkat alkaa niin voi että ottaa päähän!\nNyt kp 20/25-27 ja dpo 6.\nJa niin, mulla eka nappas toisesta kierrosta pillerien lopetuksen jälkeen. Söin niitä n. 8v. Mutta siitä plussasta on jo yli 12v ja kilojakin on hieman enemmän kuin silloin..\nTäällä yks uusi mamma ilmoittautuu joukkoon Olen 27v (kesällä 28), marraskuussa naimisissa oloa tulee 4v. Yhteensä miehen kanssa ollaan lokakuussa oltu 10v. Meillä on ennestään Tyttö 09/10 ja Tyttö 04/13. Haaveissa on pitkään ollut kolmas. Varsinaisesti ollaan aloitettu yrittämään 07/14.\nPositiivisen testin tein 28.2. Mutta keskenmeno tuli 6.3. Tänään (ke) kävin gynellä tarkastuksessa ja puhdas oli. Vielä vuotoa vähän. Koskahan sitä uskaltais alkaa uudelleen yrittää? Mistä se LA sitten lasketaan jos tärppää ennen km jälkeisiä menkkoja?\nNiin ja nuo lyhenteet on mulle vähän epäselviä kp on ilmeisesti kiertopäivä ja yk yrityskerta, mutta mikä tuo dpo on? Sitä en saa mitenkää pähkäiltyä\nTervetuloa joukkoon janlind\ndpo: day pas(t)? ovulation eli xx päiviä ovulaation jälkeen\nEli ikää löytyy 26 ja risat ja miehellä ikää 30 v! Iloisesta Etelä-Karjalasta tulen!\nNaimisiin mentiin 7/14 ja nyt esikoisen yritystä since helmikuu -15!\nKp 14/26-23 ja yk vaikka se 12\nEli meillä ollaan menty tulee jos on tullakseen meiningillä. Ei seksiä rutiinin omaisesti vaan välillä ollaan otettuki reilumpi tauko että sit siinä on taas oma hohtonsa. Epäilen olleeni tuossa ei edellisessä vaan sitä edellisessä kierrossa kuitenkin raskaana mutta sitten tuli aivan luonnottoman isot menkat. Ei voi tietää.. Viime kierron otin ihan itseäni seuraillakseni ja kyllä huomaan millon so ovis on tapahtunut kun sen jälkeen alkaa tissikivut ja massun pömpötys. Eli osaampa ainakin nuo sulkea pois raskausoireista jos ei kummemmin muutu. Välillä tulee kauheita itkupotkuraivareita kun ei onnistu eikä nappaa ja niin tahtois pienin nyytin syliinsä ja elämäänsä. Lisäksi nyt jäin liiton rahoille ja pamahti tenniskyynärpää niin on tässä ollut kyllä murehtimista.\nOnnea teille kaikille älyttömästi yritykseen\nJa tietoihin voi muuttaa että ikä 21\nAlkuperäinen kirjoittaja dannija: Näytä alkuperäinen viesti\nTässä toinen "karjalais ämmä" syntyjään savolainen, mutta juuriltaan karjalainen ( vaikii selkonen immeinen siis ) nyttemmin pk-seudulla.\nMeitti on kans menny heinäkuussa vihille tosin 07/00 joten vuosia tulee 15 vaikka ikää 33v\nMut voi siirtää plussanneisiin mikäli joku vielä listaa päivittää :heart: Eli yk5, ja dpo10 plussasin haamulaisen. Tänään rv5+2 ja omien laskujeni mukaan la 11.11, maanantaina ensimmäinen neuvola.\nPlussaonnea kaikille :kiss:\nHellurei! Uskaltaudunpa pikku hiljaa minäki tänne haaveilemaan. Mies on alkanut hieman jo kiinnostua toisesta lapsesta, joten minä tuun heti tänne teidän kanssa yhdessä piinailemaan eli oon 30v ja mies 29v. Meillä on tyttö, joka on syntynyt 2/14. Vauvakuume on vaivannut jo pitkän tovin.\nEli 30v. 2.lapsi ja yk 1 kp 13/28-32\nOnko täällä enää ketään kuka päivittäis näitä tietoja? ei muutako plussatuulia kaikille <3\nTäällä uusi haaveilia joukkoonne. ikää 28, miehellä 33. Perheeseen kuuluu tyttö 10/2007, poika 8/2011, enkelityttö 12/12 ja kaksostytöt 10/2013. Vilinää siis riittää.\nMies antoi suostumuksensa vielä yhdelle perheenjäsenelle. Toivottavasti hänet meille suodaan. Imetän vielä kaksosiamme, joten en usko kovinkaan nopeaan tärppiin.\nOnnea kaikille plussanneille! Joo ei oo ketään kuka päivittäis listaa... 27.2 käyty gynellä mehiläisessä ja oli niin ihana nais gyne ultras munasarjat, oikea munasarja oli piilossa mutta vasen löytyi ja näytti siltä miltä pitääkin.. ihmetteli sitä, että miksi se ovis testi näytti plussaa.. limis oli joku 5mm eli pitäis olla huomattavasti paksumpi jotta ne menkat alkais..\nMääräs verikokeisiin(TSH ja prolaktiini) ja tänään otettiin verikokeet.. TSH:n arvon sain jo tekstarilla ja oli 3.7! en oo yhtään tyytyväinen, ajatuksena soitella tälle gynelle kun saan loputkin tulokset, että jos sais jonku lääkityksen tohon : o ei mulla kyllä oo mitään vajarin oireita. Munasarjat ei näyttänyt rakkulaisilta ja terolutitkin sain ja ne alotin tänään, kun ohjeena oli alottaa verikokeiden jälkeen.\nHeippa TOOOOOOSI pitkästä aikaa kaikille!\nMä oon ollu enemmälti tuolla toisessa ryhmässä porisemassa, anteeksi.\nMutta plussa tuli kp 26/29-34 ja clearblue antoi kp 28/29-34 tuloksen raskaana 2-3 :heart:\nPlussatuulia kaikille <3\nYk 9 menossa. Miehen siemennestenäyte normaali, mulla prolaktiiniarvo normaali, follikkelin kasvuhormooni normaali, kilpirauhasarvo normaali. Lokakuussa ultrattu kohtu ja munasarjat, siellä kaikki niin kun pitääkin. Papa otettu syyskuussa.\nEi vaan tärppää ei.\nTilannepäivitystä täälläkin... Yk 2, Kp tänään 38/28!!\nEnsimmäinen yrityskierto alkaa olla meillä lopuillaan. En bongannut ovisoireita, joten tuskin on tärpännyt. Meillä ei kyllä kiirettä ole, kerrankin saa edetä rauhassa ja paineitta.\nMitä järkeä on käydä töissä?


Voimistelija Jari Mönkkösen vaimo edusti näyttävänä violetissa – paljasti Manuela Boscon maalaaman kankaan erikoisen tarinan: "Elämä jättää vaan jälkensä meihin" - MTVuutiset.fi\nJari Mönkkönen saapui Linnan juhliin vaimonsa Sannan kanssa: "Toivottavasti nään paljon kavereita täällä"\nJulkaistu 07.12.2019 03:00\nPresidentinlinnan itsenäisyyspäivän vastaanotolla nähdään tänäkin vuonna useita urheilusankareita. Linnan juhliin saapuneiden vieraiden joukkoon lukeutuvat entinen telinevoimistelija Jari Mönkkönen vaimonsa Sanna Mönkkönen.\nMönkkösten perheen elämä muuttui kertaheitolla vuonna 2016, kun Jari Mönkkönen halvaantui. Sanna Mönkkönen kertoo MTV Uutisten haastattelussa, että häntä auttoivat vaikeiden aikojen yli erityisesti Manuela Boscon taide.\n– Hän antoi pari työtä meidän kotiin, kun meillä oli kaikista vaikeinta. Ne on oikeastaan antanut mulle paljon virtaa ja energiaa elämään, Mönkkönen kertoo.\nLUE MYÖS: Huomaatko eron? Näin Jenni Haukion Linnan juhlien vanhaa tuttua pukua on tuunattu uusiokäyttöön\nSanna Mönkkösen yllä nähty violetti kangas on Manuela Boscon maalaama.\nMyös Linnan juhlissa Mönkkönen edusti Boscon luomuksessa.\n– Olen pukeutunut tänään Manuelan asuun, Manuela on maalannut tämän ja tämän puvun nimi on Elämän jäljet, Mönkkönen kertoo.\n– Ja siinä se näkyy, että elämässä tapahtuu kaikenlaista, mutta siitäkin voi syntyä jotain kaunista ja hyvää. Elämä jättää vaan jälkensä meihin.\nLinnan juhlat Manuela Bosco MTV Uutiset Live Seurapiirit