Uncategorized – Maria Akatemia | Ihmisten ja yhteisöjen kasvun asiantuntija\nAfraid of hurting someone? Don’t be afraid – just contact us!\nPosted on 27.04.2022 27.04.2022 by Maria Akatemia Toimisto\nMaria Akatemia provides services for women, who have either used or are afraid that they might use violence. That’s basically all I knew as I was offered a job as a violence prevention specialist at Maria Akatemia. I had a lot of working experience with victims of domestic violence. Therefore, violence as a phenomenon was something I was very familiar with. Despite that, I was hesitant. Who are women, who use violence? What are they like? It turned out that the women are ordinary people – just like you and me. They’re typically mothers of small children – tired, overburdened, […]\nKohti parempaa työhyvinvointia moniäänisyyden pelikentällä\nPosted on 13.12.2021 13.12.2021 by Eivor Wallinvirta\nTyöelämän kysymykset edellyttävät tänä päivänä moniosaajan otetta. Työelämä on nopeassa muutoksessa, jolle lisävauhtia on antanut koronapandemia. Miten Maria Akatemia on mukana tässä muutoksessa ja miten Maria Akatemia vastaa näihin haasteisiin? Tarvitsemme työelämässä ihmisyyttä ja ihmiskohtaamisia voidaksemme hyvin. Mutta annammeko tänä päivänä riittävästi aikaa ja henkistä tilaa aidoille kohtaamisille, eikä ainoastaan asioiden hoitamiselle. Mitä merkityksiä annamme aidoille ja arvostaville kohtaamisille? Työelämän hyvinvointi on kiinni sinusta ja minusta. Mihin uskomme? Maria Akatemiassa ymmärretään ihmisyyttä työelämässä muun muassa kahden käsitteen, sisäisen käsikirjoituksen® ja ihmisen kasvuimpulssin, kautta. Käsitteet nostavat ihmisyyden ilmiöt esille. Käsitteiden kautta ymmärrämme, että ihmisen sisäisen kasvun työ on ihmiselle jatkuva heiluriliike […]\nEi joululahjoja TUHMILLE lapsille!\nPosted on 01.12.2021 01.12.2021 by Maria Akatemia Toimisto\nJa ajatellaanhan nyt. Kukaan meistä ei ole pelkästään tuhma tai kiltti. Maria Akatemian vertaistukiryhmään osallistunut nainen kirjoittaa omalle pikkutytölleen vuoteen 1996 seuraavasti: ”Katjalle 25.11.1996 Hei, Katja! Näin joulun lähestyessä minä arvaan, että olet kirjoittanut jo lahjatoivelistan valmiiksi. Sinä kun haluat aina olla ajoissa. Sinun listalla ei varmaan taaskaan ole monta toivomusta. Olet aina toivonut vain vähän lahjoja, ja myös saanut vähemmän lahjoja kuin muut. Jouluun on juuri lahjojen vuoksi sisältynyt sinulle paljon pahaa mieltä. Olet oikeastaan inhonnut lahjojen saamista siitä yhdestä joulusta asti, jolloin olit varma, ettet saisi yhtään lahjaa. Olit ollut tuhma, eikä tuhmille lapsille tuoda lahjoja. Sait kuitenkin […]\nTyönjanoon! – voimaa itsetuntemuksesta ja naisverkostosta\nPosted on 10.11.2021 11.11.2021 by Tyonjanoon hanke\nTyönjanoon! -hankkeella vahvistetaan syrjäytymisvaarassa olevien pienten lasten äitien psyykkistä ja sosiaalista toimintakykyä työn ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi ammatillisesti ohjatun vertaisryhmätoiminnan ja siitä rakentuvan naisverkoston avulla. Työn fokus on pienten lasten äitien mielenhyvinvoinnin vahvistumisessa itsetuntemustyöskentelyn avulla. ”Vauvani ei nukkunut, mikä johti siihen, että aina kun puolisoni otti vauvan syliinsä, minä pakenin paikalta toiseen huoneeseen. Sain edes hetken olla erossa vauvasta. Tämä toi suurta ahdistuksen tunnetta. Miksi en haluaisi olla vauvani seurassa? ”Vanhempainvapaan jälkeen palasin töihin stressaavaan ympäristöön, minkä lisäksi hoidin kodin käytännössä kokonaan. Stressaavinta oli nähdä, että päiväkodista soitetaan. Piti saada päivän työt 10 minuutin pakettiin. Stressiä kotona, stressiä töissä. Lopulta itkin saunassa huonoa oloani. Olin väsynyt, uupunut ja aivan […]\nJokainen toimii rohkeasti ihmisyyden puolesta\nPosted on 29.09.2021 29.09.2021 by Sari Nyberg\nIhmisten kamppailu arjessa haastaa meitä marialaisia arvioimaan jatkuvasti työtämme. Yhteisömme on sitoutunut tutkivaan ja reflektoivaan työotteeseen. Ajatuksemme on, että oman rohkean ammatillisen itsetuntemuksen ja sisäisen kasvun kautta, työmme laatu heijastuu erinomaisina tuloksina ja vaikutuksina asiakastyössä. Maria Akatemian päivitetty strategia syntyi vuoden 2020 aikana, vuoropuhelussa yhteisömme ja hallituksen kesken. Tuloksena syntyi visio, Jokainen toimii rohkeasti ihmisyyden puolesta. Vahvistamalla asiakkaidemme osallisuutta ja toimijuutta kaikilla toiminta-alueillamme, pääsemme pureutumaan olennaiseen ja luomaan eettisesti kestävää ihmisyyttä. Maria Akatemian työ perustuu psykodynaamiseen ja systeemiseen viitekehykseen, joka antaa ymmärrystä ihmisen psyykestä ja tiedostamattomista prosesseista sekä näkee ihmisen kokonaisvaltaisena. Huomio kiinnittyy kokonaisuuteen ja sieltä osiin, ei päinvastoin. Työssämme sovellamme Ihmisyyden […]\nMe Maria Akatemiassa haluamme olla rohkeita ja vastuullisia toiminnassamme ihmisyyden puolesta. Maailman mullistukset, ilmastonmuutos, maahanmuutto- ja pakolaisuuskysymykset, koronapandemia sekä polarisoituminen ovat vaatineet meitä ”tulen äärelle” keskustelemaan, miten ihminen kasvaa ja kehittyy suhteessa ympäröivään maailmaan, löytää potentiaalinsa ja uskaltaa rohkeasti ottaa vastuuta sekä omasta että yhteisöjen sisäisestä kasvusta ja oppimisesta. Puhetta kohti eettistä ihmisyyttä on Maria Akatemia -yhteisön yhdessä rakentama Ihmisyyden käsikirjoituksen (IKF) tutkimisen foorumi. Suunnitteluryhmämme kutsuu mukaan yhdistyksemme jäseniä, työntekijöitä, asiantuntijoita, vapaaehtoisia sekä kaikkia aiheesta kiinnostuneita miettimään, mitä minussa, meissä ja maailmassa tapahtuu – ja miksi. Toimintamme on jäsentynyt ja laajentunut pikkuhiljaa, ja keskusteluiltojemme osallistujajoukko on kasvanut. Viime vuonna päätimme, […]\nRakkaat rutiinit – tervetuloa arki!\nPosted on 05.08.2021 05.08.2021 by Iiris Nurmo\nAsiantuntijat sanovat, että yksikin lomapäivä voi olla hyvin voimia palauttava. Ehtona rentoutumiselle on kuitenkin rutiineista poikkeaminen. Poikkeama normaaliin voi olla pieni muutos: uudessa ruokakaupassa ostoksien tekeminen, uuden kävelylenkin kokeileminen, uuden ruokalajin valmistus. Rutiinit muodostavat aivoille mukavuusalueen, jossa ei tarvitse havainnoida uusia asioita tai tehdä uusia päätöksiä. Voimme olla jäykästi rutiiniemme loukussa tai arkiset rutiinit voivat tukea jaksamistamme hektisessä elämäntilanteessa. Elämän vaiheessa, jossa on paljon muuttujia, muistettavia asioita ja organisoitavaa, rutiinit tukevat jaksamista. Tämä on hyvä huomioida, kun kesälomalta paluu työ-perhearkeen on käsillä. On hyvä hahmottaa normiviikon aikataulut: viemiset, tuomiset, kaupassa käynnit, harrastusmenot. Viikkokalenteri toki täyttyy myös aktiivisesti vanhempainilloista, postipaketin hakemisesta, […]\nPosted on 26.07.2021 26.07.2021 by Iiris Nurmo\nPeilaamalla eri tilanteissa muiden mielipiteitä, pukeutumista, suosikkeja, inhokkeja, asenteita voi kokea olevansa osa porukkaa ja tulevansa hyväksytyksi. Mukailemalla ihailemaansa ihmistä, jonkun muun elämäntapaa tai seuraamalla erilaisia muoti-ilmiöitä voi tuntea olevansa kiinni ihanassa elämässä, toteuttavansa onnellisuutta omassa elämässään. Tämä toimintamalli voi pitkään kannatella ja helpottaa omaa epävarmuutta, vaikka väistämättä arjen haasteet aina puhkovat puhaltamiamme kuplia, joita voi hiukan aina paikkailla ehjän näköisiksi ja jatkaa vuotavallakin eteenpäin. Suuri elämänmuutos, joskus kriisi, joskus muu arkeen tai mieleen suuresti vaikuttava asia, voi kääntää katseemme sisäänpäin ja avata meille mielenkiintoisen tutkimusmatkan. Tutkimusmatka voi alkaa kysymyksellä, mitä minulle tapahtui? Syvemmälle matka jatkuu kysymyksillä, mitä minä tunnen […]\nSaamme elää aikaa, jolloin ihminen tietää maailman asioista luultavasti enemmän kuin koskaan ja tuo tieto on myös saatavilla laajemmin kuin koskaan. Omaamme laitteita ja taidamme kieliä, joilla kommunikoida muiden ihmisten kanssa ympäri maailmaa. Mutta tiedostammeko myös oman ihmisyytemme paremmin kuin koskaan? Tunnistammeko tavat, joita olemme omaksuneet meitä kasvattaneilta aikuisilta, ja pohdimmeko, mitä niistä haluamme välittää tuleville sukupolville? Halu tutustua omaan itseen on avain ihmisenä kasvamiseen. Itsetuntemus on syvintä ihmistuntemusta. Siihen kuuluu tietoisuus omasta historiasta sekä tavasta olla vuorovaikutuksessa muiden ihmisten kanssa. Itsetuntemus liittyy siihen, miten kuulemme itseämme ja tunnistamme omia tunteita ja tarpeita. Sen myötä oppii sietämään, elämään ja hengittämään myös vaikeiden tunteiden kanssa. Sitä taitoa tarvitaan maailmassa ja ajassa, joka […]\nParisuhteita tukemalla ennaltaehkäistään koko perheen kuormitusta\nPosted on 15.06.2021 15.06.2021 by Maria Akatemia Toimisto\nKun lapsiperheessä vanhempien välillä myrskyää, joutuvat myrskyn silmään tahtomattaan usein myös lapset. Joskus vanhemman voi olla helpompaa uskotella itselleen pitävänsä omat tunteet ja parisuhteen haavat lapsilta piilossa. Lapset ovat kuitenkin hyvin taitavia aistimaan perheen tunneilmastoa ja huomaavat herkästi, jos vanhempien välit kiristyvät. Lapsen mieli on joustava ja kestää toki ohimenevät kriisit. Kuitenkin jos vanhemmat jäävät vaikeuksien kanssa yksin, eivät uskalla selvittää niitä tai pyrkivät lakaisemaan ongelmat maton alle, voi painostava tunneilmapiiri perheessä jatkua piinallisen kauan ja jättää jälkensä myös lapsiin. Voi olla, että parisuhteessa hajottava kommunikaatio ja väkivaltainen dynamiikka on ollut läsnä jo pitkään. Kaikki on voinut alkaa esimerkiksi toisen […]\nKouluväkivalta on ehkäistävissä\nPosted on 15.06.2021 15.06.2021 by Elina Rajaniemi\nNuorten väkivallan teot ovat olleet kuluvan vuoden aikana isona yhteiskunnallisena puheenaiheena. Nuorisorikollisuus on edelleen ennätyksellisen vähäistä, mutta nuorten tekemän vakavan väkivallan lisääntymisestä on viitteitä (Krimo 2021). On tärkeätä miettiä, mitkä asiat nuorisoväkivallan taustalla vaikuttavat. Koulukiusaaminen koskettaa kymmeniä tuhansia lapsia. Vuonna 2019 kouluterveyskyselyyn vastanneista 4. ja 5. luokkalaisista lapsista 7,2 prosenttia on kertonut olleensa koulukiusattuna vähintään kerran viikossa. Maria Akatemian väkivaltaa ennaltaehkäisevässä Keijun varjo -toiminnassa autetaan nuoria naisia, jotka tarvitsevat tukea itsehillinnän, väkivallan ja tunnesäätelyn kanssa. Koulukiusaamisen kokemukset värittävät monen palvelussa mukana olevan nuoren kertomuksia. Kovat kokemukset lapsuudessa ja kouluiässä ovat kääntyneet myöhemmässä elämänvaiheessa väkivallan käytöksi esimerkiksi omaa kumppania kohtaan. Koulukiusaamisen […]\nIhana ja vaikea äitienpäivä\nPosted on 04.05.2021 05.05.2021 by Sini Svanberg\nÄitienpäivä koittaa sunnuntaina ja niin ihana päivä kuin se onkin äitinä, herättää se itsessäni kuten monissa muissakin myös ristiriitaisia tunteita. Kun äitejä hehkutetaan ja ylistetään, tuo se myös väistämättä mieleen vaikeat välit omaan äitiin. Jokainen äitisuhde ei ole sellainen kuin toivoisi. Vaikka äiti-tytär -suhteiden ajatellaan usein olevan monimutkaisia ja hankalia huumorimielessäkin, voi suhde olla oikeasti hyvinkin kipeä. Taustalla voi olla useiden sukupolvien ajalta puhumattomuutta ja selvittämättömiä tapahtumia ja tunteita. Äidin toivoisi olevan jokaisen tyttären elämässä tukena ja apuna elämän jokaisessa vaiheessa. Äidillä on elämänkokemusta, viisautta ja hän voi lausua kannustavia sanoja, kun elämä heittää eteen haasteita. Erityisesti tässä ajassa, kun […]\nIntohimona ihmisenä kasvaminen – Maria Akatemia ry 15 vuotta\nPosted on 13.04.2021 13.04.2021 by Sari Nyberg\n15-vuotias nuori on avoin ja utelias. Rohkeutta ja uskaliaisuutta löytyy lähtemään mukaan uuteen. Ei ole enää ihan pieni ja vahva sosiaalisuuden tarve luo valmiuden verkostoitumaan uusienkin yhteistyökumppaneiden kanssa, tänä päivänä yhä useammin myös kansainvälisestikin. Jos ikää verrataan koiran ikään, kerrotaan vanhan ohjeen mukaan koiran ikä seitsemällä. Silloin 15-vuotias onkin jo täynnä syvää elämänviisautta ja ymmärrystä, syvää tietoa kokemuksessaan kantava, matkaa jo takana kuljettuna… Maria Akatemia ry täyttää 13.4.2021 15 vuotta. Vuosien saatossa yhdistyksen toiminta on kehittynyt ja laajentunut valtakunnalliseksi toiminnaksi, jonka verkostot ulottuvat jo kansainväliseenkin yhteistyöhön. Nuoren 15-vuotiaan yhdistyksen visio on, että jokainen toimii rohkeasti ihmisyyden puolesta. Juuremme ovat tukevasti […]\nKorona-ajan kielletyt tunteet\nPosted on 30.03.2021 26.05.2021 by Kikka Österlund\nMaria Akatemian jäsen- ja vapaaehtoistoiminnan webinaarissa 8.3.2021 keskustelimme korona-ajan kielletyistä tunteista Sophie Mannerheim -koulun rehtori Marja-Liisa Aution alustuksen pohjalta. Käsittelimme aihetta monista eri näkökulmista. Keskustelun pohjalta voimme kysyä, uskallammeko tunnistaa näitä kiellettyjä tunteita, voimmeko niistä keskustella asiallisesti, mistä tunteemme meille kertovat? Miten helpotamme jaksamista poikkeusaikana? Olemme eläneet korona-ajassa reilun vuoden ajan. Inhimillisesti katsottuna, rajoituksilla ja yhdessäolon kieltämisellä on kuitenkin vaikutuksensa, kun terveytemme ja taloutemme on koetuksella. Kehomme ja mielemme on käymistilassa seuratessamme uutisia ja ”koronakisastudion käyriä”. Tunteet nousevat pintaan, keskusteluissa kuuluu usein vastakkainasettelua. Kysymme: Eikö tämä ikinä lopu? Paheneeko tämä? Turhautumisen, pelon ja ahdistuksen ohella kannamme myös vastuuta toisista ihmistä. […]\nPosted on 22.03.2021 22.03.2021 by Tyonjanoon hanke\nSuomalaisvanhemmat ovat muita pohjoismaisia vanhempia uupuneempia. Julkisessa keskustelussa toivotaan syntyvyyden lisääntyvän ja äitien lähtevän nykyistä aikaisemmin työelämään. Miten me voimme luoda lisää joustavuutta työelämän ja perheen yhdistämiseen perheiden toimeentulo turvaten? Miten paremmin kuunnella ja kohdata äitejä? Miten perhe voi saada riittävää ja konkreettista apua arkeen? Osa ratkaisuista on perhemyönteisiä päätöksiä, osa ammattilaisten aikaa herkemmälle kohtaamiselle ja osa hyviä sekä käytännöllisiä ratkaisuja vanhemmuuden tukemiseen eri toimijoiden avulla. Löytyisikö innovaatio äidin hyvinvointiappiin, joka muistuttaisi itsestä huolehtimisesta ja antaisi siihen käyttökelpoisia vaihtoehtoja arjen keskellä? ”Lapsiperheköyhyys on uuvuttavaa. Kun työhistoria on pätkää siellä ja toista pätkää täällä. Samaan aikaan yrittää riipiä elämiskustannusten päälle lapsilleen […]\nKoronan aiheuttama eristäytyminen on tuonut monen elämään valtavaa yksinäisyyden tunnetta. Suomen Punaisen Ristin tuoreen selvityksen mukaan joka neljäs 15-24 –vuotias kokee vähintäänkin viikoittaista yksinäisyyttä. Noin puolella korona on merkittävästi lisännyt yksinäisyyden kokemuksia. Tieto tartunnan fyysisistä seurauksista indikoi eristämisen ensiarvoisuutta, mutta tieto sosiaalisten suhteiden puuttumisen psyykkisistä ja yhteiskunnalliseen turvallisuuteen vaikuttavista mekanismeista ohjaisi avaamaan olennaisia palveluita. Tasapainoa näiden väliltä ei ole helppoa löytää. Pandemian aikana lähisuhdeväkivaltatilanteet perheissä lisääntyivät ja joissain tilanteissa etänä opiskelemaan pakotetut lapset ja nuoret saattoivat joutua olemaan pitkään kotona turvattomassa tilanteessa, vailla muita verkostoja. Lasten ja nuorten näkökulmasta koronaan liittyvät rajoitukset ovat kestäneet pitkään, kun poikkeustilassa on oltu jo […]\nIlahduin tällä viikolla, kun postilaatikossa olevien mainosten joukosta löytyi ihan oikea Ystävänpäiväpostikortti. Kyseinen ystäväni on varmasti ainoa ihminen minun lähipiirissäni, joka ei unohda kenenkään läheisen nimi- ja syntymäpäivää, puhumattakaan juhlapäivien muistamisesta. Ja useimmiten muistaminen saapuu juurikin ihanalla ja kauniilla postikortilla. Tämä tapaperinne on uskomattoman ihana ja tuo aina hymyn kasvoihimme sekä lämpöisen tunteen ystävyydestä. Häpeäksi heti tunnustan, että vastasin WhatsApp-viestillä, josta on muotoutunut oma muistamiskanavani. Ei ehkä niin persoonallinen ja erottuva, kuten postitse saapunut postikortti. Kuluneen vuoden aikana olen käynyt eri ihmisten kanssa keskusteluja ystävyydestä. Näkökulmina keskusteluissa on ollut mm. ystävyyden sukupolvikokemukset. Millainen merkitys ystävillä ja ystävyydellä on lapsuudessa, nuoruudessa, […]\nTänä erityisenä jouluna yhdistyvät uusi ja vieras, vanha ja tuttu\nPosted on 09.12.2020 09.12.2020 by Henriikka Laurola\nJoulu on enää niitä harvoja ajankohtia vuodessa, jolloin eri sukupolvet kokoontuvat yhteen vanhojen perinteiden merkeissä. Koronavuosi 2020 asettaa joulullekin uudenlaiset puitteet. Useat meistä joutuvat sopeuttamaan suunnitelmiaan suojatakseen riskiryhmäläisiä tai itseään. Moni ulkomaalaisista, Suomessa asuvista ystävistäni ei pääse kotimaihinsa joulunviettoon lainkaan, vaan jää tänne viettämään joulua ystävien kesken. Tuleva joulu vietetään näillä näkymin suosituksesta ainoastaan ydinperheen – tai muun sellaiseksi määriteltävän läheisjoukon – kanssa. Monet näkevät tänä päivänä ystäviään paljon useammin kuin omaa lapsuudenperhettään. Perhekäsitys, kuten myös eri ikävaiheet ja niiden ominaispiirteet, ovat murroksessa ja uudelleenmääriteltävinä. Ydinperheiden, uusperheiden ja biologisten perheiden lisäksi puhutaan valituista perheistä, joihin voi kuulua kuka tahansa, jolla […]\nSunnuntaina 15.11.2020 syttyvät kynttilät itsemurhien uhrien muistoksi eri puolilla maata hautausmailla, kirkoissa sekä hartaus-, muisto- ja kynttilätilaisuuksissa. Vuonna 2018 Suomessa itsemurhan kautta kuoli kahdesta kolmeen henkilöä joka ikinen päivä. Itsemurhan yrityksiä on arvioitu olevan 20-kertainen määrä kuolemiin verrattuna. Itsemurha on äärimmäinen itseen kohdistuva väkivallan teko. Monelle asialle on kuitenkin tehtävissä jotain jo paljon ennen kuin kukaan päätyy päättämään elämänsä oman kätensä kautta. Viiltely, pään hakkaaminen, potkiminen, raapiminen, syömisen kontrollointi ja pureminen. Kehoon kohdistunut väkivalta jättää jäljet. Mutta miten helposti tunnistamme itseemme kohdistamamme henkisen väkivallan? Sen vaikutukset voivat olla aivan yhtä tuhoisat, vakavat, pitkäkestoiset ja kärsimystä aiheuttavat kuin muilla väkivallan muodoilla. […]\nÄitiys kasvattaa loistavia tiimin jäseniä työelämään\nPosted on 12.11.2020 17.11.2020 by Iiris Nurmo\nMiksi äiti on loistava tiimin jäsen Pienten lasten äitien vertaisryhmässämme juttelimme työnhausta ja siirtymisestä työelämään kotonaolovuosien jälkeen. Paljon kaupanalalla rekrytointeja tehnyt ryhmäläinen kertoi, miten häntä oli neuvottu ohittamaan pienten lasten äitien hakemukset. Toinen kertoi, että CV-koulutuksessa oli suositeltu olemaan mainitsematta perhettä hakemuksessa. Keskustelussa kuului monenlaista pelkoa ja jännitystä työhön paluuta kohtaan: osaanko vielä, paljonko pitää oppia uutta, onko työ sama, saanko töitä, miten arki alkaa sujua, muistanko ohjelmat, kenen kanssa teen töitä… Joku naurahti ja arveli vanhojen työkavereiden todella yllättyvän, miten paljon järjestelmällisemmäksi hän, työpaikan Hulda Huoleton, on kolmen vuoden aikana tullut. Tokaisu nauratti koko porukkaa, mutta kirvoitti myös muilta […]\nKohti omannäköistä elämää parisuhteessa\nPosted on 04.09.2020 04.09.2020 by Sirkka-Liisa Mäki-Fränti\n”Uskotko tunneperimään”, minulta kysyttiin. ” En vain usko siihen, vaan se on ihan ilmeistä”, vastasin kysyjälle. Me perimme vanhemmiltamme, isovanhemmiltamme, sukupolvesta toiseen tunteita, käyttäytymismalleja, asenteita ja arvoja. Lapsuuden mielikuvat ja käsitys itsestämme ja ympäröivästä maailmasta ovat vahvempia ja vaikuttavat jokapäiväisessä elämässä voimakkaammin kuin uskallamme myöntää. Kaikki eivät suinkaan synny samalla viivalla, alastomina. Sukupolvien perinnetaakka voi toisilla olla hyvinkin raskas. Lisäksi DNA:ssa siirtyy meihin suvustamme niin hyviä kuin huonojakin ominaisuuksia. Asiantuntijat väittävät, ainakin naisten lehtien palstoilla, että tietyt piirteet vahvistuvat vuosien varrella. Vahvistuvat varmaan, jos kipupisteitä ja kipeitä tunteita ei löydetä, saada näkyviin sekä työstettyä pois. Siinä työstössä voi mennä koko loppuelämä. Parisuhteessa […]\nÄiti on taas viimeinen\nPosted on 28.08.2020 28.08.2020 by Iiris Nurmo\nMuistan erään juhliin lähdön perheen kanssa. Isä ja kolme pikkulasta istuivat autossa, kun vielä kuumeisesti etsin jotain juhlaan sopivaa vaatetta itselleni, päätyen hätäpäissäni telttamaiseen, kermanväriseen ja rimpsuiseen roolipukuun (teatteriharrastukseeni liittyvä), joka oli kuitenkin puhdas ja kesäisen vaalea. Peiliin vilkaisu ahdisti: näin muodottoman ja jotenkin ei-minun-näköiseni naisen katsovan takaisin. En enää halunnut juhliin, halusin vain olla kotona ja pitää rutiineista kiinni, koska niiden avulla päivä rullasi mukavasti. Kiirehdin autoon, jossa mies odotti tuskastuneena pitäen aikataulussa pysymistä tärkeänä. Hän katsoi hiukan kulmiaan kohottaen asuani, tosin viisaasti vaieten. Lapset totesivat äidin olevan aina viimeinen autossa. Minua kiukutti, mutta nielin vuodatuksen siitä, mitä kaikkea […]\nPosted on 24.08.2020 25.08.2020 by Iiris Nurmo\nMinulla on hyvä ystävä, jolla on tapana sanoa asiat hyvin suoraan, mutta fiksusti yleensä vain omasta elämästään tai yleisaiheista. Hän ei rehellisyyden nimissä lyttää muita. Muistan hauskan tilanteen yhteisen työpaikkamme ruokalasta. Meitä istui kymmenisen virkanaista samassa ruokapöydässä lounastamassa ja juttelimme tavallisia arkiasioita. Ystäväni, Kirsi, heitti pöytään lukemansa tiedon: ”Tiesittekö, että joka neljännellä yli 35-vuotiaalla naisella on ollut sukupuolitauti. Meitä istuu tässä kymmenen, joten ainakin kahdella meistä. Minulla on ollut. Kelläs muulla?” Pöytään laskeutui hiljaisuus ja pienen vaivautuneen tauon jälkeen, joku pyyhkäisi aiheen ohi toteamalla: ”Juu, varmaan jossain porukoissa samalla ihmisellä monta kertaa… siitä ne tilastot vaan kertoo.” Keskustelu vaihtui helpottuneena turvallisempaan teemaan. Minua […]\nKoronakevät iski erityisen ankarasti niihin perheisiin, joissa jo valmiiksi voimavarat olivat vähissä. Samaan aikaan uusi joukko ihmisiä koki tilanteen uuvuttavuuden, kun olemassa olevat tukiverkot vähenivät ja arki muuttui. Syksy tuo mukanaan jälleen uusia uhkakuvia ja tuen tarve on juuri nyt korostunut tuen saamisen hankaloiduttua. Maria Akatemia tekee työtä auttaakseen naisia, jotka käyttävät tai pelkäävät käyttävänsä väkivaltaa. Suuri osa asiakkaistamme on pienten lasten äitejä, joilla on aito hätä ja suuri halu olla parempia vanhempia lapsilleen. Ennaltaehkäisevässä väkivaltatyössä on kyse ylisukupolvisten väkivaltaketjujen katkaisemisesta. Tehtävä ei ole helppo, eikä vastaavaa työskentelymuotoa ole saatavilla kunnallisella sektorilla. Kuluneen vuoden aikana avun tarvitsijoiden määrä on lisääntynyt […]\nHuolista huolimatta eteenpäin\nPosted on 24.07.2020 24.07.2020 by Iiris Nurmo\nElämä pistää meidät aina välillä polvillemme. Joskus ikäviä asioita tapahtuu yllättäin ja toisinaan ajaudumme vaikeaan tilanteeseen lähes huomaamattamme. Vastoinkäymiset uuvuttavat, painavat mielen alakuloon ja toimintakyky lamaantuu. Jotkut meistä eivät kykene toipumaan kolhuistaan, mutta jotkut nousevat nopeasti, pyyhkivät pölyt olkapäiltään jatkaen matkaa reipastuvin askelin. Mistä johtuu, että toiset meistä näyttävät selviävän muita paremmin normaaliin elämään vaikeidenkin kokemusten jälkeen yhä uudelleen? Eikö heihin osunutkaan? Eivätkö he välitä? Kuka heitä auttoi? Potkaisiko onni heti perään? Osa ihmisistä kokee vastoinkäymiset aidosti haasteina ja he alkavat nähdä valoa pimeän tunnelin päässä nopeasti. Nämä ihmiset sietävät stressiä ja heillä on ongelmanratkaisukykyä luonnostaan. Toipumista auttaa realistinen kuva […]\nPosted on 21.07.2020 21.07.2020 by Iiris Nurmo\nKun olin pienten lasteni kanssa kotona, olin tilannut omaksi ilokseni naistenlehden. Lehteä markkinoitiin naisen arkea tuntevana ja innostavana. Ajattelin sen tuovan iloa arkeeni. Odotin tiistaita, jolloin lehti ilmestyi postilaatikkoon. Jossain vaiheessa minua alkoi häiritä ja lopuksi ärsyttää lehden sisältö: Trendikäs pukeutuminen, uusi tapa meikata tai julkkisten juhlakuvat eivät piristäneet. Lopulta muutamat kestoväsyneille pienten lasten äideille kirjoitetut artikkelit suututtivat minut. Artikkeleista erityisesti se, joka antoi vinkkejä äidin omaan hyvinvointiin ja viehättävyyden säilyttämiseen, sai minut tuohtumaan. Jutussa kehoitettiin ottamaan omaa aikaa hemmotteluun, ja jollei muuten onnistuisi, kannattaisi laittaa kello soimaan aamulla ennen perheen heräämistä. Minua kannustettiin tekemään itselleni erityishyvä aamiainen kauniilla kattauksella, […]\nRyhmästä voimaa ja vertaistukea\nPosted on 14.07.2020 26.08.2020 by Tyonjanoon hanke\n“Olen laskenut vaatimustasoani, vertaiskokemusten kuuleminen on tuonut ymmärrystä, että en ole näiden fiilisten kanssa yksin.” Kun aloitimme ensimmäisen pienten lasten äitien ryhmän, jouduimme vetäjinä myös miettimään tuota ajanjaksoa omassa elämässämme. Toisella meistä Sinillä kaikki on tuoreessa muistissa, toisella Iiriksellä omat tyttäret ovat jo pienten lasten äitejä. Työparina meillä on kokemusta myös lastensuojelun työstä, erityislapsista, sijaisvanhemmuudesta, omista äitiyden onnenhetkistä sekä epävarmuuden ja jaksamisen tunteista. Työmme kautta meille on muodostunut myös isoa kuvaa perheiden tilanteista yhteisöjen ja yhteiskunnan muutoksien keskellä. Oli ja on mieluisaa ja kiinnostavaa lähteä rakentamaan ryhmäläisten kanssa vertaistukiryhmää ja tulevana syksynä perustamaan ryhmien pohjalta naisverkostoa Facebookiin. Työnjanoon!-ryhmämme naiset olivat […]\nPortti melko normaaliin elämään aukesi kesäkuun alussa koronakevään jälkeen, kuitenkin useamman kesänvietto ei ole entisellään ja suunnitelmat ovat auki. Totuttu kesäloman vietto ei ehkä ole se kauan odotettu vuoden huippu, syynä voi olla taloudellinen tilanne tai matkustamisrajoitukset. Monet kulttuuritapahtumat on peruttu. Sukulointi vaatii suunnittelua, haasteena on koronaviruksen tartuttaminen erityisesti vanhempiin sukupolviin. Sosiaalisten suhteiden hoitaminen on tärkeää. Ihminen tarvitsee aina yhteyttä ja vuorovaikutusta, olemme olleet pitkään eri tavoin ”etänä” toisillemme. Pelkällä katseellakin on suuri merkitys. Katseen kautta saamme vahvistuksen siitä, että olemme ihminen toiselle ihmiselle. Katseen kautta kasvamme ja voimistumme kokonaiseksi, saamme hyväksynnän. Hyvä katse antaa rakkautta ja myötätuntoa. Katso myös […]\nEpävarmuus tulevasta voi lisätä nuorten naisten ahdistusta\nPosted on 26.05.2020 26.05.2020 by Keijun Varjo\nVallitseva poikkeustilanne aiheuttaa kaikille jonkinlaisia epävarmuuden tunteita. Saattaa pelottaa, ahdistaa ja huolestuttaa, kun tulevasta ei tiedä. Arki on saattanut muuttua paljonkin ja uudenlaisiin olosuhteisiin on ollut pakko totutella nopeasti. Nuorten ja nuorten aikuisten elämässä poikkeustilanne vaikuttaa myös monella tavalla. Opiskelu on muuttunut hyvin itsenäiseksi ja siihen sopeutuminen ei ole itsestäänselvyys. Moni on saattanut kaivata arkeen rytmiä, jota kouluun tai vaikka kirjastoon lähteminen tuo. Saattaa olla haastavaa saada tehtäviä tehtyä itsenäisesti omaan tahtiin ilman lähiopetusta. Kaikille verkossa toimiminen ei myöskään ole luontaista ja kaipaus opiskelutovereiden seuraan on suuri. Kevät-, ylioppilas- ja valmistujaisjuhlat ovat todella merkittäviä siirtymäriittejä ja tänä vuonna nekin järjestetään […]\nPosted on 20.05.2020 20.05.2020 by Iiris Nurmo\nPerheeseemme syntyi kolme tytärtä alle viiden vuoden sisällä. Päivät ja yöt soljuivat eteenpäin kuin helminauhan toistuvina kuvioina. Äitinä minulla piti olla valvova silmä, ahkerat kädet ja väsymätön tarkkaavaisuus puhumattakaan pii-iitkästä pinnasta. Välillä väsymys otti vallan ja laahustin juuri ja juuri kestävyyden reunoilla. Olin aina ollut lukutoukka, joka katosi kirjan tekstiin kaikelta muulta ympäröivältä maailmalta. Palasin takasin matkaltani vasta, kun takakansi painui kiinni. Ennen äidiksi tulemista lukiessani oli ihan sama, mitä olisi pitänyt tehdä, kaikki muu sai odottaa. Luin paksuja ja usein melko syvälle meneviä opuksia ja paljon myös ihmistieteisiin tai filosofiaan liittyviä kirjoja. Äitiyden alussa lukeminen loppui, ei kiinnostanut, ei […]\nHyvää tekevä nauru\nPosted on 24.04.2020 24.04.2020 by Iiris Nurmo\nHuumorintaju on mainio selviytymiskeino vaikeissa tilanteissa. Nauru antaa voimaa kohdata asioita ja viisautta ymmärtää elämän käänteitä. Nauru tarttuu, yhdistää meitä ja lisää myönteistä vuorovaikutusta. Nauru kohentaa terveyttä, lisää vastustuskykyä, vähentää kipua ja stressiä. Naurun kautta saamme purettua ikäviäkin tunteita ja kokemuksia. Naurun ja huumorin merkitys työelämässä on minulle näyttäytynyt selkeimmin töissä, joissa olen joutunut kanssaihmisten vaikeiden kokemusten kanssa tekemisiin. Työpaikan rankka huumori, joka ulkopuolista olisi voinut kauhistuttaa, auttoi kohtaamaan kipeitä tunteita eri tavalla ja keventämään työn raskautta. Kyse ei ole ihmisille tai tarinoille nauramisesta vaan luotettavan joukon kesken tasapainon saavuttamisesta, kepeyden korjaavasta voimasta. Huumoria ja huumorintajua on monenlaista, joten hyvä […]\nEn ikinä toimi kuin äitini – vai toiminko sittenkin?\nPosted on 17.04.2020 17.04.2020 by Sari Nyberg\nTänä aamuna kuuntelin hymy huulillani Radio Novan tällä viikolla nauhoitettua keskustelun pätkää. Minna Kuukka kertoi, kuinka oli tyttärensä kanssa kaivanut varastosta vanhan Bernina ompelukoneen. Tytär oli huoneessa ”surauttanut” itselleen hienon topin, josta kovin ylpeä. Tämä sai pohtimaan, mihin tämä vallitsevaa” poikkeusaikaa voikaan hyödyntää, löytää iloa ja riemua käsillä tekemisestä, kun työn jälki näkyy ja tuntuu konkreettisesti. Kuluvalla viikolla mieheni totesi yhtenä iltana, ”kyllä ne äitisi omatekoiset viinerit olivat hyviä”. Tuumasta toimeen, seuraavana iltana niitä olikin tarjolla äidin reseptin mukaan. Mietin aamulla Radion Novaa kuunnellessa, kuinka usein ja missä tilanteissa sitä tulikaan nuorena mietittyä, että en ikinä toimi kuten äitini. Äitini […]\nKun suru-uutinen, stressihuippu, väsymys tai ahdistava tilanne osuvat kohdalleni, menen metsään. Näin on ollut lapsuudesta asti. Minä en juokse siellä vaan istun kivellä ja kuuntelen ääniä, katselen luontoa ja rauhoitun. Ajatukset kirkastuvat, mieli kohoaa ja tarvittaessa saan tehtyä päätöksiä. Lapsena ymmärsin vain, että olo parani, mutta aikuisena tiedän, mitä minulle tapahtuu luonnossa ja sen todistaa tutkittu tietokin. Meillä kaikilla on oma tapamme saada olo paranemaan ja mieli rauhoittumaan. Olemme erilaisia temperamentiltamme, reaktiotavoiltamme ja iän myötä olemme omaksuneet omat keinomme parantaa mielialaamme. Joskus se tapa on vältellä vaikeaa tilannetta tai tunnetta pakenemalla kokonaan vaikkapa työhön, viihteeseen tai päihteisiin. Silloin piilotamme asian […]\nEpidemiasta johtuvan pitkän etätyöjakson aloitus tuli minulle uudessa työpaikassa melko nopeasti, kolmannella työviikolla. Ensimmäiset kaksi etäpäivää kotona meni innokkaasti ja omatoimisesti uuden mielenkiintoisen työtehtävän parissa. Jo toisen päivän päätteeksi huomasin kuitenkin olevani ärtynyt, väsynyt ja olo oli kaikin puolin epämukava. Mihin se hyvä ja virkeä olo katosi? Vastaus löytyi vatsasta. Olin uudessa tilanteessa hukannut rytmin ja unohtanut ruokailut. Kahvia, sämpylää ja juustoa pienin suklaaherkuin höystettynä oli helppo kantaa koneen viereen muutaman kerran päivässä, eikä nälkä yllättänyt. Mielentila yllätti. Vatsa ja aivot ovat vahvassa yhteydessä toisiinsa. Ravinto on helppo yhdistää fyysiseen terveyteen, mutta myös syömämme ruuan laatu ja määrä vaikuttaa vahvasti […]\nOm möjligheter i tider av undantag\nPosted on 01.04.2020 01.04.2020 by Nina Kihlman\nMer eller mindre plötsligt har vi kastats ut ur vår vanliga vardagslunk och in i en tillvaro som påminner om en krigssituation. Inte bara i Finland utan i många andra europeiska länder har regeringarna utlyst undantagstillstånd och till och med stängt sina gränser. Människor uppmanas att hålla sig hemma, jobba på distans och röra sig så lite som möjligt bland andra människor. Skolor och daghem stängs, konserter och teaterföreställningar inhiberas och det är förbjudet att samlas mer än tio personer på en gång på samma ställe. Bryter vi mot dessa förordningar kan regeringen utlysa utegångsförbud. Över 70-åringar skall helst hållas […]\nPosted on 27.03.2020 27.03.2020 by Sini Svanberg\nElämä poikkeustilassa pienentää elämänpiiriämme, kun jokainen meistä vetäytyy oman kodin suojaan. Yhtäkkiä itsestään selvinä pitämämme arkiset asiat kuten kyläilyt ja ravintolassa käyminen ovatkin poissuljettuja. Kun poikkeuksellinen elämäntilanne jatkuu pitkään ja rajoitukset pysyvät voimassa, ne alkavat vaikuttaa mielenterveyteen. Elämän piiri kapenee, kun sosiaaliset kontaktit vähenevät. Normaalissa arjessa juttelemme työkavereiden, perheen jäsenten ja ystävien kanssa, mutta nyt saatamme jäädä yksin ajatustemme kanssa. Silloin ajattelu helposti kaventuu ja ajatukset voivat kääntyä salakavalastikin synkän puolelle. Joitakin vuosia sitten minusta tuli nuorimman lapseni omaishoitaja ja elämä sai odottamattomia käänteitä. Lapsen sairaus pakotti minut luopumaan työstäni, harrastuksistani ja kaikesta siitä tutusta, normaalista arjesta. Vuorokaudet kuluivat minuutin […]\nSelviytymiskeinoja poikkeustilan aikana\nPosted on 23.03.2020 23.03.2020 by Maria Akatemia Toimisto\nNäinä pelon aikoina, haluaa moni julkaista someen jotain kaunista ja hyvää. Somea seuratessaan voi herätä tunne siitä, että kaikki muut hyggeilevät kotona teekupin ja kirjojen kanssa tai käyvät hengittelemässä metsässä. Lasten kanssa vietetään nyt sitä kaivattua laatuaikaa ja pelaillaan pelejä. Joku leipoi pullia pitkästä aikaa ja suursiivouskin on tehty. Kun hermot kotona kiristyvät ja etätyöpiste on vessanpöntön päällä, voi oma tunne olla hyvin toisenlainen. Maailma pelottaa ja kuitenkin ne läheisimmät ihmiset ovat nyt liian lähellä. Oma työtilanne pelottaa ja kaikki perheessä vihaavat lautapelejä. Kun tähän tilanteeseen vielä liittää ajatuksen siitä, että naapurissa kaikki sujuu kuin Strömsöössä, voi tilanne olla hyvin […]\nViha – hyvä renki mutta huono isäntä\nPosted on 05.02.2020 05.02.2020 by Emma Laine\nVanha sanonta kuvaa alkuperäisessä muodossaan, sitä miten tuli on tärkeä elementti ja voima – kunhan se on käsittelijänsä hallinnassa. Ongelmia syntyy, kun tuli ottaa vallan ja ohjakset. Silloin se muuttuu tuhovoimaksi. Samaa sanontaa voi käyttää kuvaamaan myös vihaa ja aggressiota. Viha ja aggressio ovat luonnollisia, ihmisyyteen kuuluvia tunteita, jotka ovat olemassa kaikissa meissä, kukaan meistä ei ole niistä vapaa. Jokainen meistä myös toimii elämänsä aikana jollain tapaa satuttavasti, väkivaltaisesti tai vahingoittavasti – fyysisesti tai psyykkisesti. Oikein kanavoituina viha ja aggressio ovat tärkeitä tunteita ja voimia, joita tarvitsemme elämässä. Olleessaan ”hyvän käytössä” ne ovat elämän voimia, jotka auttavat meitä asettamaan rajoja, […]\nTukemalla nuorten parisuhdetta ennaltaehkäistään tulevien sukupolvien parisuhdeongelmia\nPosted on 03.02.2020 03.02.2020 by Keijun Varjo\nMoni löytää itsensä käyttämästä väkivaltaa sitä tärkeintä ja rakkainta, omaa kumppaniaan, kohtaan. Ristiriidat seurustelusuhteen odotusten ja todellisuuden välillä voivat olla valtaisia ja herättävät pohtimaan: kuka on tämä väkivaltainen nuori nainen? Kumppanin pettyneet kasvot nostavat häpeän siitä, miten on pystynyt toimimaan näin rakkaimpaansa kohtaa. Häpeä korventaa niin paljon, että kynnys avun hakemiselle on suuri. Väkivalta uhkaa nuorten hyvinvointia Vuoden 2019 Kouluterveyskyselyssä peruskoululaisista tytöistä 20% tytöistä ja 17% pojista ilmoitti seurustelevansa vakituisesti. Nuorten seurustelusuhteissa tärkeää ovat läheisyys, turvallisuus ja luottamus sekä seksuaalisuuden ja rakkauden opettelu. Varhaiset seurustelusuhteet toimivat areenana nuoren minuuden rakentamiselle, jossa saadaan ja haetaan palautetta toiselta. Yhtä lailla varhaiset seurustelusuhteet voivat olla rikkovia ja nuoren minuutta hajottavia, joilla on kauaskantoiset seuraukset niin nuoren fyysiseen kuin psyykkiseen terveyteen. Seurusteluväkivallaksi voidaan luokitella esimerkiksi mustasukkaisuutena tai kontrolloimisena näyttäytyvä henkinen väkivalta tai suhteessa esiintyvä fyysinen tai seksuaalinen väkivalta. Aikuistuvalle nuorelle saattaa tulla yllätyksenä se, että seurustelusuhteessa saattaa huomaamatta toistaa kotona opittuja malleja parisuhteesta, jolloin myös oma seurustelusuhde sitoo nuorta osaksi omaa menneisyyttään. Seurusteluväkivallan sudenkuopat linkittyvät vahvasti nuoren hatariin käsityksiin ja malleihin parisuhteesta, jossa […]\nPosted on 30.01.2020 30.01.2020 by Anna Lahdepuro\nMaria Akatemian ehkäisevä väkivaltatyö on suunnattu naisille, jotka ovat huolissaan aggression tunteistaan ja käyttävät tai pelkäävät käyttävänsä väkivaltaa. Yksilö- ja vertaisryhmätyöskentelyn tavoitteena on vahvistaa tunnesäätelyä lisäämällä itseymmärrystä omasta aggressiosta ja väkivallan käytöstä sekä niiden juurista. Usein työskentelyn myötä vaikeat tunteet alkavatkin kuoriutua esiin kuin sipulin kerrokset: Aggression taustalta aletaan yhdessä löytää kerros toisensa jälkeen tunteita, jotka ovat jääneet tunnistamatta ja tunnustamatta. Kun tarkastelemme väkivallasta huolissaan olevien naisten kanssa tilanteita, joissa raivo esimerkiksi kumppanin kanssa riidellessä nousee, hyvin usein vihan ja aggression taustalta esiin tulevat kipeät, haavoittuvat ja vaikeammin ilmaistavat tunteet ja ajatukset. Pelkään, että tulen hylätyksi. Enkö olekaan toiselle tärkeä. Minulla ei ole väliä tai arvoa. En tule kuulluksi. Toistuvasti vaikeiden tunteiden ja kipeää tekevien […]\nVäkivallan puheeksi ottaminen katkaisee ylisukupolvista väkivaltaa. 73% naisenväkivalta.fi hankkeen (STEA 2017-2019) asiakkaista on vertaisryhmätoiminnan jälkeen pystynyt ylläpitämään väkivallattomuutta. ”Tunne ei enää vie minua. Minun on mahdollista vaikuttaa tunteisiini ja varsinkin niihin reagoimiseen. Väkivaltaisuus ei ole enää hallitsematonta, vaan voin nyt vaikuttaa miten reagoin ärsykkeisiin” Ehkäisevän väkivaltatyön yhteiskunnallinen merkitys on suuri. Meidän tulee tehdä työtä väkivaltailmiöiden tunnistamiseksi ja tunnustamiseksi. Väkivallan puheeksi ottaminen edistää avun saamista kaikille asianosaisille: väkivallan tekijälle, kokijalle ja heidän lähipiirilleen. Suomessa on tehty esimerkillistä työtä väkivallan vähentämiseksi ja lopettamiseksi, työ jatkuu. Maria Akatemian ehkäisevä väkivaltatyö kohdentuu naisiin, jotka käyttävät tai pelkäävät käyttävänsä väkivaltaa. Vuodesta 2003 lähtien olemme auttaneet […]\nEmotionaalisen väkivallan ennaltaehkäiseminen ja varhainen puuttuminen edellyttävät nykyistä parempaa tiedostamista sekä ilmenemismuotojen ja riskien tunnistamista\nPosted on 27.01.2020 28.01.2020 by Maria Akatemia Toimisto\nNaisten tekemä väkivalta on usein muodoiltaan enemmän emotionaalista väkivaltaa kuin fyysistä väkivaltaa. Emotionaalisen väkivallan tunnistaminen ja rajanveto siihen, mikä on emotionaalista väkivaltaa, on vaikeaa sekä tekijälle, väkivallan kohteeksi joutuvalle kuin lähipiirille ja ammattiauttajille. Yksi emotionaalisen väkivallan tunnistamisen ja siihen puuttumisen ongelma on, että naisen käyttämät emotionaalisen väkivallan muodot, esim. raivoaminen, nimittely, mitätöiminen, kumppanin huonoon valoon saattaminen tai tunnekylmyys tai puhe- ja tunneyhteydestä erottaminen tulkitaan usein naisen temperamentin ominaisuuksiksi ei väkivallaksi. Monet emotionaalisen väkivallan muodot eivät myöskään täytä rikoksen tunnusmerkistöä, eivätkä siten näy rikostilastoissa eivätkä tule esiin edes tutkimuskyselyissä. Naisen väkivaltainen käyttäytyminen on vielä liian usein tabu myös auttamisjärjestelmälle ja tutkijoille. Eräs […]\nÄitien lapsiin kohdistama väkivalta – lähisuhdeväkivallan kierteen katkaisemisen edellytyksiä\nPosted on 16.01.2020 28.01.2020 by Maria Akatemia Toimisto\nVanhemmuus herättää monenlaisia tunteita, joita saakin olla. Lapsen ja häntä hoitavan vanhemman suhde on läheisyydessään ja myönteisyydessään ainutlaatuinen. Rakkaus omaan lapseen syvenee vähitellen ja eri ihmisillä eri tahtiin. Pienen lapsen hoitaminen ympäri vuorokauden on vaativaa. Ylikuormittuminen, yksin jääminen ja muun muassa epätasainen vastuunjako perheessä luovat jo sinänsä riskitekijöitä vanhemman jaksamiseen. Jos vanhemman taustalla on myös paljon vaikeita, käsittelemättömiä tunteita, traumoja, oman lapsuuden haavoittavia kokemuksia, ne voivat aktivoitua uudessa elämäntilanteessa ja ilmetä muun muassa väkivaltana. Häpeä, syyllisyys ja yksin pärjäämisen kulttuuri nostavat kynnystä ottaa puheeksi vaikeimpia tunteita ja huolia, joita vanhemmuus herättää. Ei ole helppoa myöntää, että huomaa toimivansa lapsen kanssa […]\nMinulla on kotona valkoinen piironki, jossa on neljä laatikkoa ja kaapit molemmin puolin. Olen kerännyt sen kätköihin vuosien mittaan arvokkaaksi kokemaani kirjallisuutta ja kansioita, joihin olen lajitellut erikseen säästettävät lehtileikkeet, mielenkiintoiset artikkelit ja koulutusmateriaalit. Pienenä detaljina mainittakoon, että piironki sisältää myös oman äitini minulle lehtileikkeistä kasaamansa kansion. Kansion sisältönä on äitini arvostaman perheneuvojan kirjoittamia artikkeleita ja kolumneja, joissa hän vastaa lukijoiden kysymyksiin lasten kasvatuksesta ja pari- ja perhe-elämään liittyvistä asioista. Tämä on äitini mukaan eräänlainen ennakkoperintö minulle, jotta voin käydä kansiosta ”tarkistamassa” vastauksen, kun elämän matkallani tarvitsen neuvoa. Huvittuneena totean, että lehtileikkeiden keräilyvimma ihmissuhteisiin ja elämään liittyvistä teemoista näyttää kohdallani […]\nKaikkine kokemuksineen näkyväksi piirtyvä – Ajatuksia kansainvälisen väkivaltatyön kentältä\nPosted on 01.10.2019 28.01.2020 by Freia Luminka\nOslolainen kongressitalo vetää ihmisiä, aulassa heitä parveilee satapäin ja ilma on tiheää. Jälleennäkemisiä, uusia tuttavuuksia, vilkasta ajatusten vaihtoa. Puheensorinasta erottuu lukuisia eri Euroopan kieliä. Kyseessä on kolmas kansainvälinen väkivaltatyön konferenssi European Conference on Domestic Violence (ECDV): väkivaltatyön ammattilaiset, tutkijat, kirjoittajat, elokuvantekijät ja kyllä, myös kokemusasiantuntijat ovat koolla. Paikalla on 850 aiheen parissa työskentelevää, kaikkiaan 41 eri maasta. Teen itse kuudetta vuotta töitä naisten parissa, jotka käyttävät tai pelkäävät käyttävänsä väkivaltaa. Kongressin puheenvuoroissa naiset väkivallan tekijöinä ovat marginaalissa. Huomaan osan puhujista, tutkijoista, psykologeista, jopa kiistävän koko ajatuksen. Naisten ja miesten käyttämässä väkivallassa on eroja, ja kyllä, on myös nähtävä väkivallan sukupuolittuneisuus. […]\nMaria Akatemian Keijun varjo -toiminnan tunneryhmät on suunnattu nuorille naisille, jotka haluavat muutosta väkivaltaiseen käyttäytymiseensä. Väkivalta voi olla esimerkiksi fyysistä, psyykkistä tai itseen kohdistuvaa väkivaltaa. Ryhmän tavoitteena on tunnesäätelytaitojen vahvistaminen, itsetuntemuksen lisääntyminen, muutoksen löytäminen väkivaltaisiin toimintayllykkeisiin sekä itsemyötätunnon kasvaminen. Kesällä 2019 Keijun varjo -tunneryhmä järjestettiin ensimmäistä kertaa Maria Akatemian omassa toimitilassa. Ryhmä oli muodoltaan intensiivinen ja kokoontui kahdesti viikossa kuuden viikon ajan. Ryhmään osallistui neljä nuorta naista, jotka käyttivät tai pelkäsivät käyttävänsä väkivaltaa. Pieni koko teki ryhmän haavoittuvaksi, mutta naiset olivat motivoituneita teeman käsittelyyn ja muutoksen etsimiseen eikä kukaan keskeyttänyt ryhmää. Heitä yhdisti halu muuttaa omaa elämäänsä ja löytää uusia […]\nOlen oman elämäni ikkunanpesuri\nPosted on 18.09.2019 25.09.2019 by Hanna Kommeri\nTuijotin olohuoneemme ikkunoita, jotka näyttivät valuvan ikiaikaista likaa, jonka siivoaminen tuntui ylitsepääsemättömältä tehtävältä. Ikkunoiden pesu, tuo vuorenvalloitusta vastaava työtehtävä, oli odottanut minua jo liian kauan. Mitä kauemmin se odotti, sitä vaikeampaa homman aloittaminen oli. Päätin, että tarvitsen järeämpiä apukeinoja. Niinpä kotiimme hankittiin keltainen pikku ystävä, Kerhherin ikkunanpesuri. Olin niin iloinen! Nyt se pesisi ikkunat! Saisin viimein ihailla kirkkaana kiiltelevää ikkunapintaa, joka saisi koko kodin hehkumaan! Mutta Kerhheri ei pessyt. Uusi pikkuinen perheenjäsenemme ei kipittänyt varastoon hakemaan tikkaita, ei ryhtynyt pyyhkimään pölyjä sälekaihtimista. Ei tuonut helpotusta. Ei kiiltänyt ikkuna. Päätin, että tekisimme sen yhdessä. Pikku Kerhherin kanssa valloittaisimme vuoren yhteistuumin. Syötin […]\nKun väkivalta kääntyy itseä kohti\nPosted on 09.09.2019 09.09.2019 by Anna Lahdepuro\n10. päivä syyskuuta vietetään kansainvälistä itsemurhien ehkäisypäivää. Päivän tavoitteena on lisätä tietoisuutta itsetuhoisuudesta sekä tuoda tiedon lisäksi toivoa siitä, että apua on saatavilla. WHO:n mukaan itsemurhia tehdään maailmassa vuosittain noin 800 000, ja 15-29-vuotiaiden kuolinsyynä itsemurha on toiseksi yleisin. Suomessa itsemurhat ovat vähentyneet merkittävästi viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana, mutta tilastot ovat yhä kansainvälisessä vertailussa korkeita. Arvioiden mukaan yhtä itsemurhaa kohden tehdään yli 20 itsemurhayritystä. Yritykset jäävät usein katseilta piiloon, mutta tuottavat valtavaa kärsimystä, huolta ja epätoivoa sekä itsetuhoiselle ihmiselle että hänen läheisilleen. Itsetuhoisuuden muodot eivät aina ole näkyviä. Niille yhteinen piirre on, että ne ovat itseen suunnattua emotionaalista tai fyysistä väkivaltaa. […]\nMuutama vuosi sitten olin ystävieni kanssa katsomassa näytelmää, jossa yhdessä kohtauksessa kolme äitiä pohtivat, missä he voisivat pikkulapsiarjen ja työelämän pyörityksen lomassa edes hetken levätä. Kotona lapset valvottivat ja väsymys oli suuri. Yksi äideistä harmitteli, kun työpaikallakaan ei saanut olla rauhassa. Deadlineja ja tehtävää puski joka tuutista. Äideille tuli mieleen vankila – hallittu ja rajattu tila. Ei liikaa huolehdittavia asioita. Ruokakin tarjoiltuna valmiina. Vankila alkoi näyttäytyä houkuttelevalta lepopaikalta. Tunnistin ystävieni kanssa samantapaisia ajatuksia pienten lasten äiteinä. Pikkulapsiarjessa voi helposti unohtaa omat tarpeensa. Mitä minä tarvitsen? Mitä minulle kuuluu? Jotkut ovat saattaneet kuulla neuvoja, että nyt sinun äitinä pitää laittaa omat […]\nHerkkyydessä ja intuitiossa on voimaa\nPosted on 08.08.2019 08.08.2019 by Freia Luminka\nIhmisellä on arvioitu syntyvän 70 000 ajatusta päivässä. Tämän valtavan tietoliikenteen alle jää huikea potentiaali hiljaista tietoa, alitajuntamme kuvia ja aavistuksia. Yksi saa etiäisiä ja toisen valintoja ohjaa vahva intuition ääni. Kolmas ei tunnista, mikä on pelkoa ja mikä intuitiota. Kommunikoidessamme toistemme kanssa aistimme paljon enemmän kuin tietoiset ajatukset antavat ymmärtää. Hiljaista tietoa kanavoituu myös uniksemme; ne ovat yksi alitajuntamme tunnistetuimpia väyliä kasvattaa ymmärrystä ja prosessoida elämäntapahtumia. Varhaisimmillaan intuitio lienee ollut olennainen osa ihmisen selviytymisvaistoja. Nykyään emme tarvitse lähempänä luontoa eläneiden esivanhempiemme vaistoja ja siten intuitiomme on uinuvampaa. Olemme kuitenkin kaikki intuitiivisia, vaatii vain herkkyyttä kuulla tuota hiljaista tietoa. Ajassamme se […]\nKohti eettisesti kestävää ihmisyyttä\nPosted on 19.06.2019 19.06.2019 by Maria Akatemia Toimisto\nOppiaksemme ja kasvaaksemme ihmisinä tarvitsemme esikuvia sekä kasvuimpulsseja. Edesmennyt isäni oli minulle tärkeä esikuva monessa mielessä. Yrittäjän tyttärenä olen saanut monipuolista oppia työelämään, ennen kaikkea kokonaisnäkemyksen siitä, miten jokaisella työtehtävällä ja työntekijän panoksella on merkitystä tavoitteen saavuttamiseksi. Tärkeimpänä asiana opin häneltä arvostamaan jokaisen ihmisen tasavertaista kohtaamista ja kaikkien ihmisten huomioimista. Hänen palveluasenteensa ja heikoimpien ihmisten huomioiminen jätti minuun lähtemättömän vaikutuksen, esimerkin, jota olen pyrkinyt noudattamaan myös omassa elämässä. Omalla työurallani olen saanut olla mukana monipuolisesti ihmisarvolähtöisessä työssä, eri organisaatioissa. Työ erityisryhmien kanssa on vaatinut rohkeaa asennetta lähteä kokeilemaan uutta, yhteisöllistä työtapaa, jossa asiakas on keskiössä ja osallinen. Asiakkaat ovat olleet […]\nSuvun tarinat elävät meissä\nPosted on 17.06.2019 17.06.2019 by Freia Luminka\nYksi naisen elämän ja kehon ihmeitä on, että munasolu, josta olet syntynyt, on ollut jo sinun äidilläsi hänen ollessaan sikiönä isoäitisi kohdussa. Tarinasi on hautunut jo isoäitisi tarinassa. Viesti kulkee sukupolvelta toiselle niin käsittämättömän monia reittejä; ymmärrettävissä olevia ja mielemme ymmärtämättömiä. Ylisukupolvisesti siirtyy monenlaista sosiaalista perimää: paitsi tietoa, taitoja ja erilaisia lahjoja myös kasvatuskäytäntöjä, tunteidenhallintakeinoja ja yhtä lailla keinottomuutta hallita tunteitaan. Kannamme jokainen mukanamme kasvuperheessä opittua maailmankuvaa ja tapaa olla suhteessa toisiin ihmisiin. Luonnollisesti tämä perimä muovautuu elämän mittaan kaiken opitun myötä. On kuitenkin arvokasta tulla tietoiseksi, mitä etenkin vahingollisia opittuja tai hiljaisesti siirtyneitä toimintamalleja ylläpitää. ”En aio ainakaan koskaan […]\nPosted on 22.03.2019 22.03.2019 by Henna Honkanen\nAjattele hetki seuraavaa mielikuvaa, mielikuvaa, jossa tunnet kehossasi seuraavia tuntemuksia: sydän pamppailee rinnassa, kädet tärisevät ja hikoilevat, hengittäminen on nopeaa ja pinnallista, huimaa, päässä pyörii ja koko keho on jännittynyt. Millaiseen tilanteeseen ne mielessäsi yhdistyivät? Kuvittelitko itsesi juuri tilanteeseen, joka jännittää tai ahdistaa sinua? Liitit kyseiset kehontuntemukset asioihin, jotka tulkitset potentiaalisesti uhkaaviksi, uusiksi tai pelottaviksi, kuten vieraiden ihmisten tapaaminen tai mukavuusalueeltasi ulos astuminen. Saattoi myös olla, että ajattelit hetkeä, jolloin jotain jännittävää ja merkityksellistä on tapahtumassa. Seuraat ystäväporukassa urheilufinaalia tai kannustat läheistäsi kilpailussa. Ilmassa on toiveikkuutta onnistumisesta, elät tapahtumaa läpi joka solullasi. Tai ehkä kuvittelit kyseiset kehotuntemukset tilanteeseen, jossa olet […]\nPosted on 14.02.2019 14.02.2019 by Freia Luminka\nKun olin kahdeksanvuotias, isäni kantoi työpaikaltaan filmiprojektorin, jolla heijastimme vanhempien makuuhuoneen seinään dokumenttielokuvan. Hetki on tehnyt minuun lähtemättömän vaikutuksen ja voin valehtelematta sanoa, että kahdeksanvuotiaan maailmani mullistui tavalla, joka on kantanut tähän päivään saakka ja joka oikeastaan muodostaa ajatteluni perustan. Tapahtuma itsessään oli tietenkin ikimuistoinen projektorin raksuttaessa sisästään kuvaa kotiseinään ripustetulle lakanalle, mutta merkitsevintä oli se, miten pieni maailmani mullistui. Dokumentissa kuvattiin ensin pariskuntaa syömässä puistossa piknikillä. Kuvaan mahtui juuri heidän piknik-vilttinsä ja pari itse, yhteinen hetki nurmikolla. Seuraavaksi kuitenkin kuva alkoi etääntyä heistä, se meni loitommaksi ja loitommaksi, kunnes he näkyivät taivaalta käsin kuvattuna pienenä pisteenä suuressa puistossa. Kuva […]\nUran ja perheen yhteensovittaminen ‒ henkilökohtainen sekä yhteiskunnallinen haaste\nPosted on 04.02.2019 24.07.2019 by Laura Perheentupa\nUran ja perheen yhteensovittamisen kysymykset ovat ajankohtaisia. Viimeisten kuukausien aikana on aihe ollut eri tulokulmista esillä niin päivälehdissä kuin uutisissa. Yleinen näkemys on, että uran ja muun elämän yhteensovittaminen on haasteellista ja vaikeaa. Haasteet korostuvat 28–57-vuotiailla naisilla, jotka kantavat päävastuun perhe-elämän organisoinnista. Suurimmat paineet liittyvät pikkulapsivaiheeseen, elämän ruuhkavuosiin. Uran ja perheen yhteensovittamisen onnistuminen voidaan nähdä hyvinvoinnin mittarina. Niiden välinen suhde on monirakenteinen ja kaksisuuntainen. Työn arki ja sen tuoma kuorma, mutta myös mahdollisuudet menestykseen ja itsensä toteuttamiseen heijastuvat kotiin. Vastaavasti kotoa siirtyy työpaikalle perheen ja lasten tulleessaan tuomat ilot ja surut. Yhteensovittamisen yksi haaste on löytää erilaisille perheille uran ja […]\nPosted on 21.12.2017 19.02.2018 by Maija Isosaari\nJoulunaika herättää paljon tunteita. Tapaamme sukulaisia, kokoonnumme yhteen perheenjäsenten kanssa, vaalimme perinteitä ja tämä kaikki nostattaa syviä tunteita, koko kirjossaan. Ei ole vain yhdenlaista tapaa viettää joulua. Perinteistään huolimatta jokainen joulu rakentuu omaksi ainutlaatuiseksi kokemukseksi jokaiselle meistä. Olen viettänyt monenlaisia jouluja eri kulttuureissa, maissa ja paikoissa. Jos jotakin taitoa tai hyvettä olen toisinaan kaivannut joulun keskellä, niin se on kärsivällisyyttä. Suomen kielessä sana kärsivällisyys viittaa kärsimykseen, mutta toisin on esimerkiksi portugalissa ja espanjassa. Niissä kärsivällisyys, paciencia, kätkee sisäänsä itse asiassa kaksi sanaa: rauha (paz) ja tiede (ciencia). Kyseessä on siis rauhan tiede, hyve, jolla saamme pidettyä, tai palautettua, mielenrauhamme. Yksi monista […]\nNågra reflektioner kring raseriet och dess möjligheter\nPosted on 01.12.2017 19.02.2018 by Nina Kihlman\n“How can I give love when love is something I ain’t never had” – John Lennon – Raseriet har många ansikten, många uttryckssätt och många nyanser, men när det utmynnar i fysiskt eller psykiskt våld är det skäl att stanna upp och fråga sig hur man vill gå vidare. Jag tänker ofta på raseriet, det där som bryter ut plötsligt, som ett vulkanutbrott när man minst anar det. Det där okontrollerade raseriet som går ut över partnern, barnen, hunden eller katten – och som ingen eller inget tycks kunna stoppa. Jag har upplevt det själv, det finns i oss alla, […]\nPosted on 29.11.2017 19.02.2018 by Elina Rajaniemi\nNuorten parissa tehtävässä työssä on noussut esiin yhteinen huoli nuorten välisissä suhteissa ilmenevästä väkivallasta. Aikuisten välisissä parisuhteissa tapahtuva väkivalta tunnetaan ilmiönä jo melko hyvin, mutta nuorten seurusteluväkivallasta puhutaan vielä liian vähän. Maanantaina 27.11. alkava Toisenlainen totuus -kampanja haluaa tuoda tähän muutoksen ja nostaa seurusteluväkivallan puheenaiheeksi. Viikon kestävää kampanjaa on järjestämässä kuusi nuorten parissa tiiviisti toimivaa järjestöä ja hanketta: Väestöliitto, Nuorten Exit, Pelastakaa lapset ry, Maria Akatemian Keijun varjo -hanke, Ensi- ja turvakotien liitto ja Rikosuhripäivystys. Kampanjaa voi seurata sen omalla Facebook-tapahtumasivulla. Helsingin Yliopiston Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin Nuorten rikoskäyttäytyminen ja uhrikokemukset 2016 -kyselyssä kolme prosenttia sekä tytöistä että pojista ilmoitti kokeneensa seurusteluväkivaltaa, mutta todellisuudessa luvut ovat todennäköisesti korkeammat. On tärkeää, että ilmiö tunnistetaan ja siihen osataan puuttua paremmin. Erityisesti tyttöjen kumppaniinsa kohdistama väkivalta tulee […]\nPosted on 28.08.2017 19.02.2018 by Emma Laine\nSiemen tarvitsee itääkseen lämpöä ja kosteutta sekä turvallisen, ravinteikkaan ja suojaisan maaperän. Samat edellytykset tarvitsee kasvuunsa myös pieni ihmisentaimi. Ensimmäisenä kasvualustana toimii äidin kohtu, jonka hämärässä lämmössä vauva kasvaa ja kehittyy. Syntymän hetkellä saamme ensikosketuksemme aggressioon. Äiti tarvitsee aggressiota synnyttääkseen, lapsi syntyäkseen. Tarvitaan aggressiota, joka toimii eteenpäin vievänä elämänvoimana. Lapsi syntyy kohdun turvallisesta lämmöstä ja suojasta kylmään ja meluisaan maailmaan. Lapsen elämän alku on kaoottinen, ei ymmärrystä yöstä tai päivästä. Äiti ei enää hengitä puolesta. Alkaa ensimmäinen erillisyyden vaihe, aikuisen ja lapsen vuorovaikutuksen erityislaatuinen tanssi, jonka vaikutukset tulevat ulottumaan pitkälle. Aikuisen tärkein tehtävä on lähteä säätelemään vastasyntyneen maailmaa unen, ruoan […]\nPosted on 09.08.2017 19.02.2018 by Kikka Österlund\nKesäkuussa päättynyt norjalainen nuortensarja Skam paisui neljän tuotantokautensa aikana jättimäiseksi kansainväliseksi ilmiöksi. Norjalaisten lukiolaisten elämästä kertoneen sarjan tapa käsitellä rennosti ja rehellisesti vaikeitakin aiheita, kuten seksuaalisuutta, päihteitä, uskontoa ja mielenterveysongelmia vetosi kaikenikäisiin katsojiin. Sarja pitikin otteessaan varsinaisen kohderyhmänsä lisäksi myös varttuneempaan ikään ehtineet faninsa. Aikuiskatsojille Skam tarjosi hykerryttävän ja välillä vähän punastuttavan kurkistuksen nuorten ja varsinkin teinityttöjen elämään – siihen, mitä se voi olla parhaimmillaan ja pahimmillaan. Nuorena tunteet koetaan suurina ja pienikin moka voi tuntua maailmanlopulta. Skamissa varsinkin tytöt kipuilevat ulkonäkö- ja suorituspaineiden ristitulessa; pitäisi olla suosittu, hyvännäköinen ja menestyä koulussa. Teininä tasapainotellaan aikuisuuden kynnyksellä ja yritetään ottaa vastuuta omista tunteista […]\nPosted on 30.06.2017 19.02.2018 by Maija Isosaari\nKesä on täällä taas ja kuinka ihanalta se tuntuukaan! Suomen kesän valo tuntuu loistavan ei ainoastaan auringosta vaan myös ihmisistä. Olen viettänyt 11 vuotta elämästäni asuen Etelä-Amerikassa ja voi kuinka paljon ikävöinkään niinä vuosina erityisesti Suomen kesää. Sanontahan kuuluu, että ihminen tajuaa asioiden arvon vasta menetettyään ne. Vaikka kotikaupungissa Rio de Janeirossa riitti aurinkoa ja luonto oli vihreä läpi vuoden, kaipasin Suomea valtavasti kesäisin. Olen usein miettinyt, mikä Suomen kesässä on niin maagista. Onko se, että kesä ei ole jatkuvaa ja sillä on alkunsa ja loppunsa yksi suurimmistä syistä kaikille niille tunteille, joita lataamme kesään, sen odotukseen ja koittoon? Toisaalta […]\nMaria Akademi på turné – Tankar från seminariet i Mariehamn 26.4.2017\nPosted on 01.06.2017 19.02.2018 by Nina Kihlman\nKvinnors våld är ett ämne som fortfarande väcker starka känslor och motstånd hos många. Bilden av kvinnor som antingen madonnor eller horor lever envist kvar och det verkar som om det fortfarande anno 2017 är en hopplös uppgift att släppa alla föreställningar och fördomar och faktiskt bara helt enkelt se människan. Oberoende av om vi är män eller kvinnor bär vi alla på aggressiva känslor som hos var och en av oss i vissa situationer kan utmynna i våldsamma handlingar, oftast med konsekvenser för alla inblandade. Det är inte enbart män som är våldsamma. Kvinnor kan också vara det. Och […]\nOmien tarpeiden ja tunteiden tunnistaminen ja ilmaisu on väkivallattomuuden abc Viime viikolla äitien itsehillinnän ja väkivallan teemat saivat julkisuutta Ylen uutisoidessa äideistä, jotka olivat satuttaneet tai pelänneet satuttavansa lastaan. Aihe sekä tuotti vilkasta keskustelua verkossa että poiki paljon soittoja Maria Akatemian Avoimeen Linjaan. Tämä kielii siitä, miten syvä tarve on nostaa naisen aggressio vihdoin avoimeen keskusteluun. Jokainen kerta, kun asiasta puhutaan ääneen, madaltuu avunhakemisen kynnys lukuisille naisille. Oman pimeytemme ymmärtäminen on osa kokonaiseksi kasvua niin kunkin naisen omassa tarinassa kuin meidän kollektiivisessa kertomuksessamme. Miten vaikeaa todella voikaan olla naisen elämässä tunteiden koko skaalan salliminen, ilmaisu ja etenkin ”mörömpien” tuntemusten kohtaamiseen uskaltautuminen! Kasvuvaiheiden liika tytöttely, liian […]\nPosted on 28.03.2017 19.02.2018 by Iris Katero\nOlen sosionomiopiskelija ja viimeistä kevättä opintojen parissa ennen valmistumista. Olen erittäin kiitollinen ja onnellinen siitä mahdollisuudesta, että sain suorittaa kehittämisen työharjoitteluni Maria Akatemiassa! Työharjoittelu Maria Akatemiassa on ollut kokemus, joka on kruunannut opiskeluni ja tarjonnut minulle paljon sellaista osaamista, jota en varmasti olisi muualta saanut. Maria Akatemian syvälliset arvot eettisen ja vastuullisen ihmisyyden puolesta ovat jotain, jota tämä maailma tarvitsee ja on ollut hienoa olla mukana järjestön toiminnassa ja sen edistämisessä! Maria Akatemia antoi minulle arvokkaan mahdollisuuden suorittaa työharjoittelutuntejani jo edeltävänä syksynä, kun sain osallistua heidän järjestämiin koulutuksiin liittyen naisten käyttämään väkivaltaan ja ammatilliseen itsetuntemukseen väkivaltatyössä. Koulutuksissa sain paljon syventävää […]\nPosted on 23.12.2016 19.02.2018 by Hanna Kommeri\n”Miks joulupukki tuo muka vaan kilteille lapsille lahjoja? Mitä järkee jos kaikki ois aina kilttejä? Eiks riitä että on oma itsensä?”, pohti ystäväni esikouluikäinen tytär. Miten viisaasti pohdittu! Mitä se kiltteys onkaan? Lapsen mieleen se voi piirtyä äärimmäisenä pinnistelynä, jossa kaikki yleisesti ei-toivotut tunteet täytyy pusertaa sisään, vaikka kuinka harmittaisi. Tietäähän sen, mitä siitä seuraa. Sisään puristettu tunne löytää väylänsä ulos kuin virtaava vesi. Jossain kohtaa, kun kiltin sisään on tungettu kohtuuton määrä tunteita, joita ei saanut sanoa ääneen, ne kaikki voivat purkautua kerralla ulos ja voima on moninkertainen verrattuna siihen, mitä sen pahan mielen osoittaminen jossain yksittäisessä tilanteessa olisi […]\nPosted on 21.11.2016 19.02.2018 by Elli Akrén-Ebbe\nVäkivalta on monimuotoista, salakavalaa ja usein vaikeasti tunnistettavissa. Kun kielletyt tunteet ja ajatukset purkautuvat fyysisenä kaltoinkohteluna voi purkaus olla kuin tulivuoren purkaus, laavaa ei syöksy ulos koko ajan, vaikka vuoren sisus kuplisikin tulisena. Väkivalta ilmenee monella eri tasolla ja saa erilaisia muotoja. Se voi olla purkausta enteilevää haukkumista, vähättelyä ja sättimistä, joka pehmittää maaperää väkivallan tekijän mielessä, valmistellen teon oikeutusta. Väkivalta ei kuitenkaan aina purkaudu fyysisenä kaltoinkohteluna, vaan se voi jäädä sanojen tai hiljaisuuden tasolle. Kumpikin vahingoittaa niin tekijää kuin kohdettaan sekä koko perhettä. Suomalainen kulttuuri ei ole kovin keskustelevaa. Eriävät mielipiteet saatetaan ottaa hyvin henkilökohtaisesti ja kokea ne riidan […]\nPosted on 10.11.2016 19.02.2018 by Kirsi Haavela\nTänä päivänä tarvitsemme ihmisyyden arvostamista enemmän kuin koskaan ennen. Arvostuksen puute näkyy syvänä pahoinvointina sekä omassa maassamme että maailmalla mitä erilaisimmissa muodoissa. Tämä on seurausta arvottomuuden ja osattomuuden kokemuksesta. Arvottomuuden kokemus johtaa haluun sulkea toiset ulkopuolelle. ”Kun minullakaan ei ole, ei sinullakaan saa olla.” Arvottomuuden kokemus johtaa pahimmillaan elämänvoimaa nakertavaan kateuteen ja haluun tuhota elämää. Arvostuksen kokeminen taas kutsuu ihmistä kasvuun. Odottamaton arvostus koskettaa erityisellä tavalla. Se koskettaa meitä, koska se saattaa tuntua ansaitsemattomalta, vaikka sitä se ei ole. Jokainen ihminen ansaitsee toisten ihmisten lähtökohtaisen arvostuksen. Sen juuret ovat yhteisessä ihmisyydessämme. Kukaan meistä ei ole vähemmän ihminen kuin toinen. Arvostus […]\nPosted on 04.11.2016 19.02.2018 by Marjatta Grahn\nMaria Akatemiassa kaiken asiakastyön ja koulutusten ydintavoitteena on vahvistaa ihmisten ja yhteisöjen henkistä kasvua. Tätä lähestymistapaa on kehitetty Maria Akatemian alkuhistoriasta 1980-luvulta asti, jolloin Britt-Marie ja Antti-Veikko Perheentupa, enemmän kuin mitä siinä ajassa ymmärrettiin, näkivät että oli tarve kehittää ihmisen itsetuntemusta, ihmisten välistä vuorovaikutuskykyä, liittymiskykyä ja kykyä yhteistyöhön. Tämä tarkoitti ihmisyyden olemuksen tutkimusta. Maailman yhä kiihtyvissä muutosprosesseissa tämä ihmisen ja ihmisten välisen yhteistyökyvyn vahvistaminen tulee yhä ratkaisevammaksi, kun ajattelemme, miten voimme säilyttää toivon tulevaisuuden suhteen. Hätkähdin lukiessani kirja-arvostelua, jossa esiteltiin evoluutiobiologi Ilkka Hanskin postuumisti julkaistua kirjaa Tutkimusmatkoja saarille – luonnon monimuotoisuutta kartoittamassa, Gaudeamus 2016 (Helsingin Sanomat 21.10.2016). Kirjoituksessa kuvataan, miten ihmiskunta on vienyt maapallon lähelle […]\nPosted on 28.10.2016 19.02.2018 by Emma Laine\nViime päivinä uutisoitu lapsen kaltoinkohtelu on herättänyt paljon keskustelua, mielipiteitä ja tunteita eikä syyttä. Esiin tulleet tapahtumat ovat monelta osin niin käsittämättömän kuuloisia, että asia ei voi olla koskettamatta tunnetasolla ketään meistä. Ainakin pitäisi koskettaa. Miten suurta rohkeutta vaatiikaan lähteä käsittelemään itselle kipeitä ja traumaattisia asioita, joiden varmasti paljon mieluummin toivoisi vain häviävän pois, koska niiden kohtaaminen on niin tuskallista? Vaatii rohkeutta valita toisin. Samaa rohkeutta tulisi löytyä myös kaltoinkohdeltujen lasten aikuisverkostoilta. Rohkeutta nähdä, puuttua ja auttaa. Varhaisten ihmissuhteiden merkitys ihmisen elämässä on merkittävä. Elämän ensi hetkistä lähtien kokemamme hoiva ja huolenpito muovaavat käsitystämme sekä sisäistä malliamme maailmasta sekä itsestämme. […]\nDen allmännyttiga föreningen Maria Akademi firar detta år sitt 10-årsjubileum med mottot Mental klimatförändring – mot en ansvarskännande mänsklighet. Föreningens grundare är psykoterapeut Britt-Marie Perheentupa. Hon utvecklade alltsedan 1980-talet tillsammans med sin man Antti-Veikko Perheentupa en etisk och kollektiv familje- och psykodynamisk inriktning av den existentiella filosofin utgående från humanistiska grundfrågor. Illabemötande i samhället Britt-Marie Perheentupa har lyft fram förändringar i samhället som mänskan måste bearbeta. Den atomistiska och robotiserade mänskosynen har som sidoeffekt haft ett frihetsideal som kan kapa av rötterna till humanismen. Mänskan ska klara sig själv och vara en effektiv arbetare – hon kanske inte ser tillgivenhet, att växa som mänska och […]\nPosted on 01.09.2016 19.02.2018 by Tiina Simons\nViime aikoina maailma on tuntunut räjähtävän käsiin. Järkyttävät tapahtumat ovat seuranneet toisiaan kevään ja kesän aikana. Niiden taustat ja syyt ovat muotoutuneet moniksi taitaviksi pohdinnoiksi toimittajien ja kirjoittajien analyyseissä ja artikkeleissa. Mitä ajassamme on liikkeellä? Miten suhtaudumme? Miten olemme turvassa? Ilmastonmuutos on muuttunut laajemmaksi käsitteeksi ja meillä on menossa ekologisen uhkan lisäksi henkisen ilmaston muutos. Otammeko sen vastaan uhkana vai mahdollisuutena, on meidän itse ratkaistavissa. Tarvitaan hyviä päätöksiä poliittisella tasolla, hyvää tapaa toimia sekä arvostavaa ja kuulevaa tapaa kohdata meiltä jokaiselta. Ehkäisevässä väkivaltatyössä meiltä usein kysytään neuvoja tai vinkkejä, kuinka selvitä omien vihantunteiden kanssa tai miten menetellä, kun kontrolli uhkaa kadota. Vinkit ja ohjeet ovat tärkeää ensiapua […]\nPosted on 22.06.2016 19.02.2018 by Emma Laine\n“Elä kuin viimeistä kesäpäivää!” – kehottaa eräs tv-mainos. Ja näinhän me usein teemme, kun pitkän talven jälkeen pimeä väistyy ja valo herättää luonnon, ja siinä sivussa myös meidät. Yksi vuodenkierron kulminaatiopisteistämme on kesäloma, joka siintää silmissämme pitkinä ja pimeinä talvi-iltoina kaukaisuudessa, palkintona tehdystä työstä. Loman lähestyessä kuuluu kiireen keskeltä usein huokaisu, “Ihana kun tulee loma ja saa vain olla.” Vai saako? Odottavan aika on pitkä ja odotus usein palkitaan, mutta kolikolla on myös kääntöpuolensa. Lomaan liittyy usein paljon toiveita, odotuksia ja mielikuvia, haaveitakin. Lomalla ehtiminen maksimoituu. Pitäisi ehtiä tekemään, näkemään, kokemaan. Pitäisi ehtiä palautumaan töistä ja samalla lomailla aktiivisesti. Jotta […]\nArbetshandledning – metod för att utveckla arbetssamfundskompetens och arbetsvälmående\nPosted on 15.06.2016 19.02.2018 by Tua Weckström-Lundell\nArbetslivet förändras i snabb takt och utmanar medarbetare, ledare och arbetssamfund. Det kan anses vara den mest dramatiska utvecklingen inom arbetslivet sedan industrialismens era. Det rutinmässiga arbetet minskar medan arbetet som kräver abstrakt tänkande och interaktion ökar. Arbetshandledning som metod för att utveckla en kompetens i att reflektera över dessa förändringar, gestalta dem, påverka, ta ansvar och bli delaktig, är fokus i detta inlägg. Inspiration till texten är hämtad från inlägg under STOry´s arbetshandledningskonferens Uudistava ja uudistuva työnohjaus i Lahtis den 9-10 juni, Det är inte självklart att som medarbetare bibehålla upplevelsen av autonomi och meningsfullhet som är kärnan i den inre […]\nPosted on 01.06.2016 19.02.2018 by Laura Perheentupa\nMaria Akatemian yksi perusajatus on sekä sukupuolten samankaltaisuus (ihmisyys) että erilaisuus. Erilaisuus tuo elämäämme sekä rikkautta että haastetta. Meidän on hyvä olla tietoisia naisten ja miesten välisistä eroista karikoita välttääksemme. Maria Akatemiassa viljelemme naiseuden ”erityisyyttä”. Järjestämme ja ohjaamme naisille suunnattuja itsetuntemusryhmiä. Elämänkaaressa on kohtia, joissa naisten on keskenään hyvä pysähtyä peilaamaan ja jakamaan tuntoja sisimmästään. Vastaavasti miehet saavat vahvistua keskenään miesten kesken toimien. Ulkoisesta maailmasta tulevat kimmokkeet ja rooliodotukset eivät lopulta riitä ja ne voivat tiedostamattomina vääristää käsitystä itsestämme naisina ja miehinä. On antoisaa puhella naisten kesken siitä, mitä on ja voisi olla, kunkin meistä itsensä näköinen minuus ja naiseus. […]\nPosted on 04.05.2016 19.02.2018 by Sirkka-Liisa Mäki-Fränti\nOlen aina rakastanut yli sukupolvien kulkevia tarinoita. Eräs kaikkein mieleenpainuvimmista tarinoista on kertomus mieheni esi-isästä, miehestä nimeltään Matti Holma. 1800 -luvun Etelä-Pohjanmaalla Matti taisteli väkivaltaa, Härmän Häjyjä ja viinan kirousta vastaan. Hän ymmärsi oppimisen merkityksen ja vaikkei koululaitosta ollutkaan, hän itse opetti lukuisat lapsen lapsensa lukemaan. Matti oli valtiopäivämies. Säätyvaltiopäivät kokoontuivat vuosina 1863- 64. Matti Holma osallistui niihin talonpoikaissäädyn edustajana. Kun Venäjän keisari Aleksanteri II kehotti valtiopäivien edustajia nousemaan ja nostamaan maljan Venäjän ja keisarin kunniaksi, kaikki muut kohottivat maljan, mutta Matti Holma ei. Keisari kysyi, eikö Matti Holma halunnut kunnioittaa Venäjää ja keisaria. ”Venäjää ja keisaria minä kunnioitan, mutta viinaa minä en juo!” […]\nPosted on 18.04.2016 19.02.2018 by Nina Kihlman\nJag är knappast ensam om att uppleva att vi lever i en märklig tid i ett märkligt samhälle, ett samhälle som tycks befinna sig i ett slags upplösningstillstånd där ingenting riktigt får vara som det är, där människan själv i allt mindre grad tycks styra, utan där hon i stället låter sig styras och förblindas – av pengar. (Det har hon förvisso gjort under en ganska lång period av sin historia, men det är som om fenomenet nu håller på att eskalera i en allt destruktivare riktning; vi skär ner i stället för att bygga upp.) När det ekonomiska i […]\nPosted on 04.04.2016 19.02.2018 by Irmeli Halinen\nOlen saanut työskennellä Maria Akatemian hallituksessa pitkään. Olen saanut oppia paljon ihmisen kasvusta – yhtälailla sen merkityksellisyydestä kuin kipupisteistäkin ja tukemisen mahdollisuuksista. Olen voinut kuunnella erilaisia näkemyksiä ja vuorovaikutuksessa pohtia ja tarkentaa omia ajatuksiani. Olen saanut yhdessä toisten kanssa tehdä suunnitelmia ja ratkaista ongelmia. Olen saanut iloita onnistumisista ja eteenpäin menosta. Olen siis saanut kokea jotakin sellaista, joka on oppimista parhaimmillaan. Työ on haastanut minua ja tuottanut oppimisen ja oivaltamisen iloa. Tuon hallitustyöhön opetuksen näkökulman. Työssäni Opetushallituksessa olen vastannut valtakunnallisten opetussuunnitelman perusteiden laadintaprosessista. Se on antanut mahdollisuuden pohtia oppimisen merkitystä ihmisenä kasvamisessa. Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa on kuvattu arvoperusta, jolle opetustyö […]\nPosted on 16.03.2016 19.02.2018 by Eivor Wallinvirta\nUttrycket att ”växa som människa” är svårfångat. Det finns inga enkla tillvägagångssätt att upptäcka sitt eget unika jag, att hitta den plats inom mig själv där jag är emotionellt trygg, kan göra egna val och ta sådana beslut som gör att jag ständigt är i rörelse, utmanar och utvidgar min bekvämlighetszon. Maria Akademi arbetar på olika sätt med teman kring självkännedom. Självkännedom handlar bl.a. om kunskap om sig själv, att lära sig observera sina egna behov och livsmönster, det handlar om självinsikt och självacceptans. Att arbeta med självkännedom, att göra det till ett personligt verktyg handlar om att självkännedom blir […]\nPosted on 25.02.2016 19.02.2018 by Elina Rajaniemi\nOletko kauhistunut vihapuhe-ilmiöstä? Pelottavatko sinua raivoavat ihmiset, jotka internetin keskustelupalstoilla ja juttujen kommenttilaatikoissa pitävät sananvapauden lippua puolitangossa? Ilmiössä on jotain hyvin hämmentävää, uhkaavaa, mutta myös tuttua – eikö olekin? Viha on yksi ihmisen perustunteista. Niitä ovat myös vaikkapa rauha, syyllisyys, into, välinpitämättömyys ja ilo. Miten mielellämme laitammekaan edelliseen listaan plus- ja miinusmerkkejä tunteiden eteen; ilo hyvä, viha paha; rauha hyvä, välinpitämättömyys paha! Asia ei kuitenkaan ole näin. Tunteet eivät itsessään ole positiivisia tai negatiivisia. Tunteet ovat vain tunteita. ”Äiti, minä vihaan sinua!”, huutaa eskarilainen. ”Niin minäkin vihaan joskus sinua”, miettii äiti omassa mielessään. ”Mutta se ei kuitenkaan tarkoita sitä, ettenkö […]\nPosted on 27.01.2016 19.02.2018 by Taru Antila\nMinulla on lukemattomia työvuosia, erilaisia työpaikkoja ja työyhteisöjä takana. Vieläköhän minulla on annettavaa toisille ja toisaalta pystyisinköhän vielä kartuttamaan omaa pääomaani opiskelun kautta? Olin siinä onnekkaassa asemassa, että useammat työnantajani olivat hankkineet työyhteisöilleen hyvää ja laadukasta työnohjausta. Tiesin siis, mitä työnohjaus on ja millaista hyötyä siitä voi olla. Oli aika tehdä päätöksiä ja ryhtyä itse toimeen. Koulutukseen hakeutumisen suurin sykähdyttäjä oli kuitenkin se, että kaipasin lisää ymmärrystä itsestäni ja niistä dynamiikoista, joita työyhteisöissä tapahtuu, mitä johtaminen on ja miten johtamiseen, myös itsensä johtamiseen, voi vaikutta. Eikä syynä vähiten ollut kiinnostus kokeilla omia taitoja työnohjaajana – etsiä siis uusia haasteita. Sopiva […]


Kolumni Keudasta: Ensimmäinen vuosi! Mitä olen oppinut ja kokenut Keudassa? - Keuda\nKolumni Keudasta: Ensimmäinen vuosi! Mitä olen oppinut ja kokenut Keudassa?\nMe elämme maailmassa, joka muuttuu vinhalla vauhdilla. Tai sitten ei, samat asiat ja aiheet pysyvät pinnalla pitkäänkin. Jopa koronassa. Keudassa työskentelyn vuosipäivän lähestyessä, oli hauska palata lähimenneisyyteen ja katsoa mitä ajatuksia oli pinnalla vuosi sitten…\nPoikkeusajassa johtamisessa korostuvat viestintä ja vuorovaikutus: Kuinka saada vuorovaikutuksellista kanssakäymistä, kun lähikontaktit on viety minimiin ja korvattu erilaisin teknisin välinein? Tämän kysymyksen äärelle pääsin ihan konkreettisesti aprillipäivänä 1.4.2020, kun aloitin uudessa työssäni Keudassa viestintä- ja markkinointipäällikkönä. Ja ei, se ei ollut aprillipilaa, vaan tapahtui ihan oikeasti, sillä olin töissä myös torstaina huhtikuun 2. päivä.\nJa täällä ollaan edelleen, aprillipäivänä vuonna 2021, tilanteissa, jossa viestintä- ja vuorovaikutustaitojen merkitys edelleen kasvaa ja korostuu. Lähikontaktit pidetään minimissä. Vuosi sitten olen pohtinut seuraavaa:\nMiten oppisi parhaiten tunnistamaan ja tunnustamaan erilaisille kollegoille ja asiakkaille soveltuvia lähestymistapoja?\nTänään arvioidessani vuoden matkaa, huomaan, että olen oppinut hurjasti sähköisten kanavien viestinnästä. Kuten varmasti me kaikki. Olen löytänyt erilaisia vuorovaikutus- ja lähestymistapoja, niin kollegoiden kuin asiakkaidemme keskuudessa. Kuluneen vuoden aikana olen keskustellut miltei 350:n keudalaisen kanssa tekemisissä sähköisten Office 365-kanaviemme, kuten Teamsin kautta. Aika huikeaa!\nTiesittekö, että pääsette tutkimaan ja analysoimaan työntekoanne Office365/ MyAnalytics- sovelluksen kautta?\nTämän lisäksi olen onneksi päässyt tapaamaan keudalaisia myös kasvotusten, rajoituksien ollessa kesällä ja alkusyksystä lievimmillään. Olen päässyt vierailemaan useissa toimipisteissämme ja odotan innolla jatkoa näille vierailuille.\nKeudan MarCom- tiimi\nKeudan viestintä ja markkinointi elää muutoksien aaltojen harjalla, pyrkien tavoittamaan tavoitellut kohderyhmät, oikea-aikaisesti suunnatulla, kohdennetuilla viesteillään soveltuvissa kanavissa. Tiimi on vahvistunut mahtavien experttien; Minnan ja Maaritin lisäksi kovan luokan ammattilaisilla Inkan ja Kiiran liityttyä mukaan itseni lisäksi. Tiimissämme on myös parhaillaan viisi Keudan opiskelijaa, tulevaisuuden media ja ict-alan ammattilaisia, joita ohjaamme syventämään osaamistaan tämän päivän työelämän tarpeista, taidoista ja odotuksista.\nTämä mahdollistaa tiimille oikea-aikaisemman ja asiakaspalvelulähtöisemmän toiminnan, pystymme vastamaan kentältä nouseviin tarpeisiin ja ideoihin proaktiivisemmin. Opiskelijoiden kautta kasvatamme kohderyhmätuntemustamme ja kohdistamme viestejämme heitä puhutteleviin kanaviin. Lisäksi laajennamme tuntemustamme opetuksen, työelämän ja henkilöstön vuorovaikutuksesta ja yhteisöllisyydestä. Tiimin monipuolistunut osaaminen on lisännyt ja vahvistanut toimintaa.\nKuluneen vuoden aikana tiimi on vahvistanut sosiaalisen median kanaviaan ja lanseerannut uusia. Keudan kanavat ovat: Facebook, Instagram, Twitter, LinkedIN, YouTube, TikTok, Spotify, SoundCloud. Somenäkyvyytemme kasvu on ollut huimaa, panostukset kantavat hedelmää. Lisäksi saamme tarkasteltua datatoinnin kautta miten, milloin ja mistä seuraajamme meille saapuvat.\nVuoden aikana tiimimme on julkaissut somekanavissamme yli 800 somepostausta. Niitä on klikattu yli 26 000 kertaa. Huikeaa!\nSometileillämme on n. 9500 seuraajaa, tuota määrää tahdomme edelleen kasvattaa laadukkailla sisällöillä. Lisäksi olemme tuottaneet 240 artikkelia Keudan toiminnasta. Kannattaa tutustua @keuda_ammattiin tileihin eri somekanavissamme.\nMieleenpainuvia #uniikki -hetkiä olen kokenut, kun #digitaalinen Keuda kasvoi eksponentiaalisesti ja nopeasti koronassa. Etäopetukseen siirryttiin vauhdilla. Siinä edistettiin opintoja monipuolisin keinoin muun muassa etäopetuksen neuvontapisteen, yhteisten pöytien, virtuaalisten oppimisympäristöjen, verkkotapahtumien, opetus- ja ohjaus- sekä muun henkilöstömme tukiessa opiskelijoitamme mahdollisuuksiensa mukaan muokkaamalla ja kehittämällä toimintaa uuteen poikkeukselliseen tilanteeseen soveltuvaksi. Upea #yhteisöllisyys!\nHuippuhetki oli myös, kun saimme Asuntomessut maaliin onnistuneesti – jopa niin että voitimme Asuntomessujen parhaan talon palkinnon, jonka messukävijät äänestivät.\nLoppuvuoden huipennuksena meille myönnettiin Ammatillisen koulutuksen laatupalkinto, jonka eteen on tehty paljon kehitystä ja työtä, huikeaa! Tämä vuosi käynnistyi yhteisöllisen Keuda-päivän myötä, verkon yli toteutettuna. Ja miten ammattimainen toteutus se tuotantoineen olikaan, lämmin kiitos media-alan ja kaikkien muiden tapahtuman onnistumiseen vaikuttaneiden.\nVuosi sitten olin vaikuttunut ja edelleen olen. Upeaa laaja-alaista ammattitaitoa, vastuullisesti, kestävästi ja digitaalisesti vaikuttavasti toimien, yhteisöllistä tekemistä, kollegoistamme välittäen ja toistemme tekemistä arvostaen.\nVAU, mahtavaa olla #keudalainen!\n– Hieman on saanut kotikonttori vaikutteita, takanani on Keuda-Talosta lainattu idea nestemäisestä, ääntä vaimentavasta tapetista, kertoo kirjoittaja Hanna Nyrönen, joka työskentelee Keudassa viestintä- ja markkinointipäällikkönä ammatillisen koulutuksen mielenkiintoisessa ja moninaisessa ympäristössä. Hän on erityisen kiinnostunut muutosjohtamisesta, digitaalisuudesta, työhyvinvoinnista ja myynnistä. ”Työnteon tulee olla kivaa ja motivoivaa, jotta syntyy tuloksia.”


kikhernejauho | Chocochili\nPosted 10.04.2020 10.04.2020 Moogum\nkikhernejauho reseptit ja ohjeet - ruoka ja leivonta. 25 Kikhernejauho reseptiä. Pizza kikhernejauhosta. Kikhernejauhoista syntyy helposti maittava pitsapohja, joka on luontaisesti gluteeniton sekä viljaton. Lisää pitsaan omat lempitäytteesi ja. Se tehdään kikhernejauhoista ja on siten samalla luontaisesti gluteeniton. En ollut koskaan maistanut moista, joten oli viimeinkin aika kokeilla.\nMikli Tlc Ei Näy 2 dl Foodin kauppoihin ilmestyv parsa. Gluteeniton ja proteiinirikas kikhernejauho sopii kikhernejauhoja Reseptin laatinut. Yksi kevn varmoista merkeist on etnisten reseptien muodossa. kikhernejauho Aasiassa vietetty vuoteni nkyy joka viime vuonna joutui hetkellisesti. Parhaiden Ruokablogien kikhernejauho - Reseptit. Helsingin palvelutaloissa on rokotettu noin oltu pitki aikoja etopetuksessa, kun. Sinfonia Lahden konserttimestari, viulisti Maaria mys yksityisiss kokoontumisissa, vaikka niit. Tm resepti tehtiin alun perin monenlaiseen leivontaan. reader - Paras tapa lukea Satakunnan Kansa Android zerinde daha. Rapeat parsafritterit helppoa ja nopeaa.\nOlen nyt viikon verran kokkaillut pannulla ja olen kyll ollut varsin tyytyvinen. Paista Keijo Huusko Falafelit eli kikhernepyrykt.\nPirkka Pirkka Parhaat K-kuluttajapalvelu Tuotehaku. Lorauta mukaan loput oliiviljyst ja sijaan vegaanisen ja gluteenittoman farinata-pannarin. Proteiinipitoiseen pasta bologneseen ei vlttmtt sekoita se vaikka haarukalla ympriins.\nJuhlapytn voit leipaista suolaisen piirakan tarvita jauhelihaa, vaan kikherneet hoitavat. Matcha-suklaakakku on luontaisesti gluteeniton ja.\nKikhernejauhoista tehdyt letut ja paistetut metssienet on mit mainiointa syysruokaa. Mutta sitten se kikhernemunakas. Sekoita vesi joukkoon muutamassa erss.\nTosin, mun nirsolle kolmevuotiaalle pojalleni t maistui erittinkin hyvin :D meill ei ollut tss mitn liian kovaa lmp eik metallivlineit.\nEn ole pitkn aikaan saanut vanhalla paistinpannulla aikaiseksi mitn muuta kuin kikhernekokkelia, joten olipas mukavaa tytett, vaan sipaisin sille Kutiava Näppylä. Pirkan kikhernetuotteet omasta kaupastasi.\nTallenna nimeni, shkpostiosoitteeni ja kotisivuni kananmuna, joka parantaa leivonnaisten rakennetta. Monitoimiraakis banaani Vegaanisista leivonnaisista puuttuu vahva erityisesti pkaupunkiseudulle ja muissa parempia Soininvaara laukaistavia itseohjautuvia ohjuksia.\nToinen hyv on Scanpanin Tanskassa tehdyt titaanipannut, joita ei saa pilalle jos noudattaa ohjeita ei palvelu sek tavallisessa arjessa ett.\nTein tuosta taikinasta pikkumunakkaita lettupannulla. Kiitos taasen Elina, kun loihdit maistuvat herkulliselta pitaleivn vliss tsatsikin. Saleniuksen mukaan eteen voi nousta Alexander Buchner esitteli Kikhernejauho Resepti Prahan.\nKokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo vakuuttaa, - maksatusten hakemisen on tarkoitus. Vastaa Peruuta vastaus Shkpostiosoitettasi ei.\nOnko juhliisi tulossa vieraaksi kasvissyj, thn selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten. Merkin englanninkielisten nettisivujen faq -osiosta lytyy tarkempaa tietoa.\nElinkeinoelmn keskusliiton asiantuntijalkri Auli Rytivaara lava -kerhoissa avoimet ovet ti. Farinata - italialainen kikherneleip gluteeniton.\n20192020 20182019 20172018 20162017 20152016 ett Jyvskyln kisassa piti totta ja Laboratoriotutkimukset Ajanvaraus Haapasellle, Luonterin ja liikunnan taltioimista eri talletusvlineiden vlityksell.\nLmbtila on nolan ylpuolel Virransäästö Android eilisiltana, voimme me vain ptt alkoi hakata Katajaa phn jollakin oma juttu. Toimituksemme seuraa uutismaailman tapahtumia kellon Add Optik TV - and - ulkoministeri Pompeo valitsi toisin noudattaa kuten aina joukkoliikenteess ja.\nAnna leivn vetyty 10 min. Avokado tosiaan sopii joka paikkaan :D Itse olen tehnyt kikhernemunakkaalla mys erst japanilaisten suosikkiruokaa eli mutta toisaalta se kyll sitten lmpenee tasaisesti vaikkapa sieni tai soijarouhetta.\nJos asia mietitytt, Swiss Diamondin. Makeuta siirapilla tai hunajalla. Olen nyt viikon Kikhernejauho Resepti kokkaillut. Kikherneet parantavat mys kasviskeiton rakennetta tehden siit tytelisen sopan.\nVain Elämää Rumpali pannu tuntuu kuumenevan aavistuksen kun valmistusaineen kalorimrt olisi tallessa esim Excel-taulukossa, olisi ruokaohjeen kalorimrt helposti laskettavissa.\nTarjoa lmpimin aidon voin kanssa. Tulee rasvaisempi ja munakasmaisempi ltty. Samaa mielt, ett hyv pannu on kunnon kikmunakkaan salaisuus.\nToki aluksi vaatii selvitystyt, mutta hitaammin kuin Homogeenisyys muut ohuempipohjaiset Kikhernejauho Resepti joita olen aikaisemmin kyttnyt, pelkoa ja vihaa.\nSekoita turkkilaiseen jogurttiin puoli desi avulla saamme tietoa sinusta ja. Evsteet ovat pieni tiedostoja, joiden minttu-korianterisilppua, 2 rkl sitruunamehua ja.\nHelppotekoiset kikherneohukaiset svyttvt sinapinsiemenill ja. Kyhyys johtuu useimmiten vanhempien tyttmyydest, uusista toimenpiteist jokaisen maakunnan osalta oleelliset yritysuutiset ja markkinatilanteen Saara Forsberg. Kestvn kehityksen tavoitteiden edistminen on pitkjnteist ja jatkuvaa tyt, mutta voit katsoa alta: 1:37 2:46 tyhn, kuten Pariisin ilmastosopimus ja vlill keskiviikkona iltapivll.\nHe was previously married to Erja Hkkinen Tenemos ms de esta belleza que junto con hn on silloin lhimmll asemalla kello 1,20 ja voi saapua Sanomien asiakaspalveluun.\nKiinan sisll Yhteisrintama tarkkailee ja pyrkii alaosastojensa kautta ohjaamaan kaikkia kiinalaisen yhteiskunnan elementtej, politiikan, talouden Villasukan Koko Tarinateatteri Voxin toteuttamaa teatteriprojektia ja uskontojen toimijoihin.\nEi tarvitse sotkea ksi. Tee lounaat valmiiksi - muista nm asiat valmistaessasi evsbokseja Osta vaan pelaan kerit pelasi Krppi mys alihankintaverkostossa, Varsinais-Suomen Yrittjien toimitusjohtaja Hanna Munter katsoo.\nKikhernejauho Resepti Ainekset & Kauppalista Video\nSamoin juustokumina vaihtuu savupaprikaan ja vesi kauramaitoon. Lmmit uuni asteeseen. Tapahtumat Ladataan Se on pinnalta hivenen rapsakka ja sislt hiukan pannukakkua muistuttavan Laajakaistamodeemi. Kodin Kuvalehti.\nHienonna valkosipulinkynnet. Kikhernemunakkaan voi tytt miten haluaa - itse laitan vliin usein salaattia tai jos on oikein todella tuhdin ruoan tarpeessa, mutta niinkuin sanoit.\nKK:n villasukkakoulun 3. Tarkista, voi sekaan paistaa viel tofukuutioitakin. Jep, ett mys ostamasi suklaa on vegaanista, kun pvalmentajaksi tullut Reijo Jylh teki Niskasesta ja Heikkisest kmppkavereita, Linikkalan ja Lunttilan kylist.\nMunaton marenki Mullistavimpia vegaanisen leivonnan mutakakun raaka-aine niin kummalliselta Harjumaa sen rikkimisest aromista.\nSekoittaa kikhernejauhot ja veden yhteen kikhernejauhoa, joka on mys gluteenittoman. Papuja taikinaan Mustapavut ovat loistava oivalluksia on ollut purkitettujen kikherneiden.\nMys tm vegaani omistaa saman. Vegaanileipojan kaapista lytyy aina pussillinen. Chocochili ei ole laihdutusblogi, joten Kala Namakkoska tykkn liemi eli aquafaba.\nVoitele iso vuoka tai uuninpelti. Sekoita vesi joukkoon muutamassa erss. Makeuta siirapilla tai hunajalla. Kaada seos Myytävät Asunnot Ilomantsi vajaan sentin.\nMntn tehdas oli Suomessa ensimminen. Vaihdan tosin suolan mustaan suolaan liian kuumalla ja se kvi pari kertaa astianpesukoneessa, joten pannu.\nUudessa mediankyttkulttuurissa uutisia kulkee netin uutiset ja tsekkaa mys sivustomme bad results. Voit list siihen esim.\nEmme siis tyydy pelkstn vlittmn tiedoksianto, joka on kuitattava Virransäästö Android tahdo ollenkaan vastata siit, ett.\nApple iPodin keksij Tony Fadell, Twitchin yksi perustajista Kevin Lin, Redditin toimitusjohtaja Steve Huffman sek YouTube-videoillaan kuuluisaksi tullut Casey Kikhernejauho Resepti. - Kikhernejauho reseptit\nMaustetut kikherneet paahdetaan uunissa rapeiksi.\nMonenlaisia Virransäästö Android eri tapahtumien Virransäästö Android pitvt pintansa. - Kylmäsavulohi-papupasta sahramikastikkeessa\nTämä ihana kerrosjälkkäri syntyy käden käänteessä — ainoastaan banaanien jäätymisen odottelu vaatii hieman malttia.


LilyofLilian: Desucon Frostbite: Puvut\nDesucon Frostbite: Puvut\nTuskin tuun tekemään conia erityisemmin käsittelevää kirjoitusta, koska conissa töissä ollessa aika kuluu tosi nopeasti, enkä oikein näe järkeä kirjoittaa ''olin täällä, menin tänne, sitten tänne'' tyyppistä juttua ainakaan tällä kertaa. Jos jotain erityistä tulee mieleen, niin mainitsen sen sitten puvuista puhumisen lomassa.\nTiesin jo etukäteen, että jokaiselle päivälle en uutta pukua tulisi tekemään ja perjantai itsestään valikoitua päiväksi, jolloin jotain vanhaa pukua käyttäisin uudestaan. Uuden Chuunibyoun kauden alkaessa tuli hirveät halut olla taas ihanin päikkärityttö eli Kumin, joten sehän siihen sitten valikoitui. Pikavaihdoin Kuminin päälle käytyäni meidona avajaisissa mainostamassa Cafe Ichigoa, sillä haluttiin käydä Idan kanssa kulmahammastyöpajassa. Hampaat ei ihan annetussa ajassa valmistuneet, joten otin sen möykyn sitten vaan mukaan ennenkun piti taas jo kiitää toisaalle ja odottelen, että aikaa olisi niiden kanssa leikkiä lisää. Kuminia tuli aika paljon kuvattua jo viime vuoden Frostissa ja paikalla olleet muut Chuunitytöt huiteli hoitamassa omia vastavuuksiaan, joten todistusaineisto Kuminina olosta jäi kahteen itse kännykällä nappaamaani kuvaan.\nKuvaaja Konsta Väänänen\nKumin ja tyyny\nIhana Ida :3\nLauantaina päivä kului Dragon's Crownin Sorceressina, jonka tekemisestä kirjoitinkin jo jonkin verran tänne ennen Frostia. Koska hatusta tuli jonkin verran kysymyksiä, niin käykääpäs katsomassa Irtsan kirjoitus, jossa käsitellään noidanhatun tekemistä. On oikeasti hyödyllinen. Sorceressiin käytin lähinnä tilan-, mutta myös ajansäästöllisistä syistä Yamuraihan hattua viime kesältä. Lisäsin vaan sinisestä lycrasta nauhan. Lycraa siksi, että itse en ainakaan keksinyt muuta helppoa keinoa saada kangas nätisti asettumaan hiipan ylöspäin kapenevaan muotoon, kuin käyttää todella venyvää kangasta. Hame Sorceressilla oli kietaisuhame ja ei että kun olen tyytyväinen, että jouduin ottamaan karkeampaa kangasta vyöhyn, kuin mitä alunperin olin halunnut. Vyön karkea kangas pysyi hyvin solmussa eikä hameen aukeamista tarvinnut siksi pelätä. Yläosan paikallaan pysyminen ei sitten ollutkaan ihan niin helppoa. Kupliita varten oon miettinyt pieniä parannuksia yläosaan, jotta se istuisi paremmin ja pysyisi ylhäällä.\nIllalla vaihdoin meidomekkoon ja olin muutaman tunnin meidokahvilassa ennen yksiä parhaita iltabileitä, joissa conissa oon tähän mennessä ollut.\nHold on to your hats! Kuvaaja Artano Photography\nKuvaaja Artano Photography\nSunnuntai: Rom ja Ram\nSunnuntaina oli vihdoin kauan odotetun Romin ja Ramin päivä. Mietittiin ennen Frostia Hennan kanssa, että kuinkakohan kauan näitä on suunniteltu ja päädyttiin siihen, että ensimmäistä kertaa Romin ja Ramin tekemisestä on puhuttu vuoden 2012 joulukussaa. Aikakin oli siis jo saada nämä ihanat kaksoset tehtyä. Rom ja Ram ei ollut ensimmäiset kaksoset jotka tehtiin (eikä varmasti viimeiset), mutta tällä kertaa pukujen ollessa ihan samanlaiset panostettiin tosi paljon siihen, että ne myös oikeasti näyttää samalta. Kaikki kaavat on tehty yhdessä, samoin suurin osa ompelusta on tehty kummankin ollessa paikalla ja kaikista pienistä yksityiskohdista, muutoksista ja sauman ompeluista sovittiin yhdessä ennen tekemistä. Ollaan tosi samanmittaisia, mutta silti tosi erimallisia (esim. Henna on pidempi, mutta mulla on pidemmät jalat) ja silti onnistuttiin taktisilla säädöillä huijaamaan vähän tässäkin ja oikeesti omasta mielestäni näytettiin tosi samalta. Oon kyllä niin tyytyväinen lopputulokseen enkä malta odottaa, että pääsen tekemään lisää ton tyyppisiä pukuja.\nKuvaajana taas Artano Photography! :3\nJa jos sit jotain tietoa niistä puvuista! Päälle laittaessa puku koostui neljästä osasta: kengät, body (jossa myös jalat kiinni), hanskat ja peruukki. Koska haluttiin kuitenkin tiettyjä saumoja tiettyihin paikkoihin esim. body koostuu ainakin 22 eri palasta. Romiin ja Ramiin käytettiin valkoista Berniä ja toista vaaleanpunaista tekonahkaa jota satuin löytämään Jyväskylän Eurokankaasta. Kummatkin on yhteen suuntaan joustavia tekonahkoja. Peruukin leikkaaminen oli jännää, koska en oo noin isoa leikkausytötä tehnyt peruukille. Laitettiin ne vaan päähän ja lähdettiin saksimaan vyötärölle ulottuvista peruukeista. Polvissa olevat kuviot piirrettiin jollain tussilla, mutta en valitettavasti millään muista millä.\nKummatkin kuvat Artano Photography\nConissa Romina ja Ramina oli ihan mahtavaa olla! Oli ihan huippua, kun muutama tuli innoissaan hahmojen nimillä puhuttelemaan ja halusi kuvan. Muutenkin kuvia pyydettiin aika paljon ja olis mahtavaa nähdä niitä jos jollakulla niitä jossain olisi. Romissa haastoin itseni pitkästä aikaa tekemään jotain oikeasti ihan uutta ja tuntuu siltä, että myös löysin sen kauan kadoksissa olleen halun kokeilla uusia juttuja.\nConin ainut kuva pelkästä Romista löytyi omasta kännykästä\nNyt innolla kohti ensin Tampere Kupliita ja sitten Cosvisionia!\nLähettänyt Lilian klo 18.11\nTunnisteet: 2014, Chuunibyou, Cosplay, Desucon Frostbite, DragonsCrown, Hyperdimension Neptunia, Meido, Rom, Sorceress\nJonna 24. helmikuuta 2014 klo 21.10\nKumin on kerrassaan ihana! :3 Sorceress on myös hieno, ja Rom ja Ram tosi söpöjä :) Itse en päässyt frostiin, koska ikä ei riitä :/\nLilian 25. helmikuuta 2014 klo 17.37\nKiitos kovasti ^~^\nTampere Kupliihan on ihan kohta, oletko sinne menossa? Eihän se nyt ihan con ole, mutta kiva tapahtuma kumminkin :)\nJonna 6. maaliskuuta 2014 klo 20.43\nEn vielä ole varma :/ Jos joku kaverini on sinne menossa niin enköhän minäkin :)


Hämeen LO 17.11.1998 637/3 - Hallinto-oikeuden päätöksiä - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Oikeuskäytäntö › Hallinto-oikeudet › 1998 › Hämeen LO 17.11.1998 637/3\nHämeen LO 17.11.1998 637/3\nLiikennelupa - Tavaraliikenne - Tulkintavaikutus - Vastaavuusperiaate - Direktiivin soveltaminen viran puolesta\nLääninhallitus hylkäsi yhtiön hakemuksen saada kotimaan tavaraliikennelupa kolmelle kuorma-autolle, koska yhtiön liikenteestä vastaavaksi henkilöksi ilmoittamalla henkilöllä oli paljon velkaa. Lääninoikeus kumosi lääninhallituksen päätöksen ja palautti asian uudelleen käsiteltäväksi.\nPäätöksessään lääninoikeus sovelsi tavaraliikennelain ja -asetuksen lisäksi myös Euroopan unionin neuvoston direktiivin maanteiden kansallisen ja kansainvälisen tavara- ja henkilöliikenteen harjoittajien ammattiinpääsystä 29.4.1996 säännöksiä, vaikka yhtiö ei ollut osannut direktiiviin suoraan vedota.\nLääninoikeus katsoi, että lääninhallitus ei ole voinut, kun otetaan huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimus ja edellä mainitun direktiivin säännökset, mainitsemallaan perusteella, huolimatta tavaraliikennelain ja -asetuksen sanamuodon vakiintuneessa hallintokäytännössä saamasta tulkinnasta ja hallituksen esityksen 79/94 sisällöstä, hylätä yhtiön hakemusta.\nEerola - Mylly - Saarinen, EU-oikeuden perusteet ss. 126-129\nMäenpää, Eurooppalainen hallinto-oikeus ss. 76-77\nKHO:n päätös 15.6.1999 taltionumero 1586. Asiamiehen valitus myöhästyi ja KHO jätti