Osta tippuri kotitesti verkkoapteekista - nopea toimitus | Treated.com\nKlamydia - Testipaketti Tippuri - Testipaketti BioSURE HIV-testi Herpes -kotitesti Klamydia kotitesti Kuppa kotitesti\nYourSelfTest Tippuri -kotitestin avulla voit havaita tippuri-infektion. Näyte otetaan steriiliä näytepuikkoa käyttämällä. Tulokset näkyvät 15 minuutissa.\nJos epäilet, että sinulla on tippuri tai haluat muuten vain tehdä tippuritestin, voit tilata YourSelfTest Tippuri -testipakkauksen turvallisen verkkopalvelumme kautta. Kaikki henkilökohtaiset tiedot käsitellään huolellisesti ja testipakkaus lähetetään seuraavan arkipäivän toimituksella huomaamattomassa pakkauksessa.\nYourSelfTest Tippuri -seulontapaketti on testi, jonka voit tehdä kotona, tarkistaaksesi, onko sinulla tippuri. Samalta valmistajalta on saatavilla myös muita testipaketteja seksin välityksellä leviävien infektioiden selvittämistä varten. Nämä ovat helposti ostettavissa verkkosivuiltamme. Tippuritestissä otetaan näyte, jonka tulos valmistuu 15 minuutissa.\nTippuri on yleinen sukupuoliteitse tarttuva infektio, jonka aiheuttaa Neisseria gonococcus -bakteeri. Bakteeria esiintyy pääasiassa emättimen tai siittimen eritteessä.\nInfektio leviää suojaamattoman seksin välityksellä, mukaan lukien suu-, emätin- tai anaaliseksi, ja käytössä olevien seksilelujen kautta. Seksiä kutsutaan silloin suojaamattomaksi, kun käytössä ei ole kondomin kaltaista suojaa.\nTippuri voi aiheuttaa tulehduksen kohdunkaulassa, virtsaputkessa ja peräsuolessa. Harvemmissa tapauksissa se voi esiintyä kurkussa tai silmissä.\nSe voi levitä myös raskaana olevalta naiselta vauvaan ja voi johtaa vastasyntyneen sokeutumiseen. On elintärkeää, jos olet raskaana ja epäilet, että sinulla saattaa olla tippuri, käydä testissä ja saada hoito infektioon.\nFyysinen kosketus, joka ei sisällä seksiä, kuten halaaminen tai suuteleminen, ei levitä tippuria.\nTippuri ei aina aiheuta oireita. Noin yhdellä kymmenestä tartunnan saaneesta miehestä ei ilmene selviä oireita. Näin tapahtuu myös yhdellä viidestä naisesta. Jos oireita esiintyy, naisilla saattaa esiintyä epätavallista vuotoa emättimestä, joka voi olla paksua tai vetistä ja väriltään vihreää tai keltaista. Vuoto kuukautisten välillä tai kuukautisten muuttuminen runsaammiksi ovat lisäksi merkkejä tulehduksesta. Myös kipu virtsatessa ja kipua vatsan alueella ovat merkkejä tippurista.\nMiehillä samanlaista vuotoa voi esiintyä, sekä kipua tai kirvelyä virtsatessa. Esinahka tai kivekset voivat myös turvota.\nJos tippuritesti osoittautuu positiiviseksi, on välttämätöntä hankkia tulehdukseen lääkitys. Tippuri hoidetaan yleensä kahdella annoksella antibiootteja. Ensisijainen hoitomuoto on injektio, joka annetaan lääkärissä samanaikaisesti suun kautta otettavan tabletin kanssa. Jos jollekin injektio ei sovellu (esimerkiksi neulakammon vuoksi), vaihtoehtona on yhdistää suun kautta annettavat lääkkeet atsitromysiinia ja kefiksiimia.\nTippuri-kotitestin tilaaminen netistä on helppoa turvallisen apteekkipalvelumme avulla. Lähetämme kaikki testipaketit seuraavan arkipäivän kuriirilähetyksenä huomaamattomassa ja suojatussa pakkauksessa. Koska tätä testiä ei tarvitse toimittaa laboratorioon, voit odottaa tuloksen selviävän 15 minuutin kuluessa näytteen ottamisesta.\nSeksi tippurin jälkeen\nJos tippuritestisi tulos on positiivinen, on suositeltavaa, että varaat ajan lääkäriin tai sukupuolitauteihin erikoistuneen spesialistin tapaamiseen, joka voi suositella oikeanlaisen lääkityksen. Kun kaksinkertainen annos antibiootteja on otettu, suosittelemme odottamaan kolme viikkoa ja suorittamaan sen jälkeen uusintatestin. Tämä odotusjakso varmistaa sen, että kaikki tippuri-infektion jäljet ovat ehtineet poistumaan kehosta. Kun toinen testi vahvistaa, ettei tippuria enää ole, voit aloittaa jälleen seksin harrastamisen.\nTestikasetti yksittäispakattuna. Pakkauksessa ilmoitetaan viimeinen käyttöpäivä.\nKaksi puskuriainetta, jotka ovat merkitty "Reagent 1" (punainen korkki) ja "Reagent 2" (keltainen korkki)\nMuovinen koeputki suutinkorkilla\nLue ja noudata kaikkia vaiheita huolellisesti. Jos testiä ei suoriteta ohjeiden mukaisesti, testitulos saattaa olla epäluotettava tai epäselvä.\nTämä tippuri-testipakkaus on tarkoitettu vain kertakäyttöiseksi, joten on tärkeää, että kaikkia vaiheita noudatetaan ja testi suoritetaan huolellisesti.\nSäilytä tätä pakkausta ennen käyttöönottoa 2-30 °C lämpötilassa. Jos foliopussissa merkitty päivämäärä on ylitetty, tätä testipakkausta ei voida enää käyttää. Osta siinä tapauksessa uusi testi.\nSuosittelemme, että käytät Tippuri-testipaketin heti vastaanottaessasi sen ja että luet käyttöohjeet huolellisesti.\nÄlä avaa foliopakkausta ennen kuin aiot tehdä testin.\nPese kädet saippualla ja lämpimällä vedellä ennen kuin aloitat testin tekemisen. Vältä koskettamasta käsilläsi silmiäsi, nenää tai korvia. On myös tärkeää, ettet tupakoi, juo tai syö testin aikana.\nTee olosi mukavaksi ja ota hetki aikaa rentoutuaksesi.\nJos olet nainen, avaa emätin sormiesi avulla ja työnnä näytepuikkoa, kunnes se on kohdunkaulan alla. Jos sinulla esiintyy eritteen vuotoa emättimestä, voit poistaa sen ensin näytepuikolla. Jos et tiedä missä kohdunkaulasi sijaitsee, se on emättimen kanavan takaosassa. Se näyttää pieneltä vaaleanpunaiselta donitsilta, jossa on samanlainen rakenne kuin nenänpäässäsi.\nJos olet mies, aseta näytepuikko virtsaputkeen (aukko peniksen päässä) enintään 2-4 cm syvyyteen. Prosessin ei pitäisi olla kivuliasta, vaikka se saattaa aiheuttaa lievää epämukavaa tunnetta.\nKun näytepuikko on asetettu paikoilleen, kierrä näytepuikkoa noin 5-10 sekuntia, näytteen kerätäksesi.\nAseta seuraavaksi näytepuikko muoviseen koeputkeen.\nLisää kahdeksan tippaa pullosta koeputkeen, joka on merkitty "Reagent 1" -tunnisteella. Purista muoviputkea noin 15 kertaa ja kierrä näytepuikkoa näytteen sekoittamiseksi nesteen kanssa.\nPidä vanupuikkoa koeputkessa kahden minuutin ajan.\nLisää nyt, kuten aiemmin, kahdeksan tippaa pullosta, joka on merkitty ”Reagent 2” -tunnisteella. Toista prosessi puristamalla putkiloa 15 kertaa ja kääntämällä sisäpuolella olevaa näytepuikkoa.\nVoit nyt poistaa vanupuikon ja varmistaa, että sen sisältämä neste on puristettu takaisin koeputkeen. Viimeistele näyte sulkemalla koeputki korkilla.\nAvaa suljettu testikasetin sisältämä pussi.\nPurista kolme tippaa näytettä ulos koeputkesta pieneen S-kirjaimella merkittyyn näyteaukkoon, joka sijaitsee testikasetin alaosassa.\nOdota sen jälkeen 15 minuuttia. On tärkeää, että pidät aikaa tarkasti silmällä, joten käytä tässä kelloa tai puhelinta apunasi.\nTulosten tulisi näkyä 15 minuutissa.\nTulokset näkyvät testikasetin "C" (kontrolliviiva) ja "T" (testiviiva) osissa.\nPositiivisessa tuloksessa näkyviin piirtyy kaksi värillistä viivaa, jotka ilmestyvät sekä "C" ja "T" lokeroihin. Jos testi vahvistaa tippurin läsnäolon, on tärkeää olla hätääntymättä. Ota yhteyttä lääkäriin tai sukupuolitautien klinikalle, jotta saat hoito-ohjeet. Koska olet ollut alttiina tippuritartunnalle, olet saattanut saada tartunnan myös muista sukupuolitaudeista. Siksi sinun tarvitsee testata kaikki sukupuolitaudit.\nSellaiset henkilöt, jotka eivät pysty käyttämään ensisijaisesti suositeltua hoitoa (antibiootti-injektio), voivat mahdollisesti kätevästi tilata lääkkeen verkkoapteekistamme. On kuitenkin aina paras vaihto ottaa ensisijainen hoitomuoto, mikäli se vain on mahdollista. Ensisijainen vaihtoehto on tehokkaampi ja johtaa epätodennäköisemmin antibiooteille vastustuskykyisiin tulehduksiin. Tarvitsemme ainoastaan valokuvatodisteen tippuritestituloksestasi ja kopion valokuvallista henkilöllisyystodistustasi. Huomioithan, että testikasetti ei välttämättä näytä tuloksia pysyvästi. Siksi suosittelemme, että sinulla on puhelin tai kamera käden ulottuvilla, mikäli testitulos on positiivinen.\nJos yksi värillinen viiva esiintyy vain kohdassa "C", tämä on negatiivinen tippuritulos. Saatat silti mahdollisesti haluta suorittaa toisen testin, jotta voit olla ehdottoman varma tuloksen paikkansa pitävyydestä. Joten vaikka negatiivinen tippuritulos on hyvä uutinen, se ei kuitenkaan kerro sitä, onko sinulla jokin muu sukupuolitautitartunta. Siksi on hyvä käydä kaikissa sukupuolitautien testeissä, että sinulla ei ole muita sukupuolitautitartuntoja.\nJos värillinen viiva esiintyy "T"-kirjaimen kohdalla, tarkoittaa se sitä, että tulos on virheellinen. Tämä voi johtua siitä, että yhtä tai useampaa yllä olevista vaiheista ei noudatettu oikein. Jos näin tapahtuu, sinun tulee tehdä testi uudelleen.\nYksityiskohtaiset ja piirroksilla havainnollistetut ohjeet löytyvät pakkauksen mukana tulevasta esitteestä.\nLataa tippuritestin käyttöohjeet\nKuinka YourSelfTest Tippuri -testipaketti toimii?\nNäyte kerätään näytepuikolla ja sekoitetaan vasta-aineiden kanssa koeputkessa. Sitten lisätään muutama tippa valmista nestettä testikasettiin, joka tuottaa tuloksen 15 minuutissa. Sitä on helppo käyttää ja ohjeet ovat luettavissa pakkauksen mukana tulevasta esitteestä.\nPitääkö minun odottaa kauan laboratoriotuloksia?\nEi, sinun ei tarvitse odottaa laboratoriotuloksia. Tämä on kotitesti, jonka avulla voit testata tippuri-infektion esiintymisen rauhassa kotona. Tulokset valmistuvat 15 minuutissa.\nMitä minun pitää tehdä, jos tippuritesti on negatiivinen?\nSinun tulee jatkaa turvaseksin harjoittamista ja käydä säännöllisesti testeissä. Suosittelemme vuosittaisia sukupuolitautitestejä tai aina, kun vaihdat seksikumppania.\nMitä minun pitää tehdä, jos tippuritesti on positiivinen?\nEnsinnäkin, älä joudu paniikkiin. Jos testin tulos on positiivinen, on tärkeää varata aika lääkäriin ja sopia hoidon aloittamisesta mahdollisimman pian.\nVoidaanko tippuri parantaa?\nKyllä. Antibiootit voivat hoitaa tartunnan useimmissa tapauksissa ja poistaa infektion kokonaan.\nVoinko saada tippurin uudelleen?\nKyllä. Kuten monet muutkin infektiot, onnistunut hoito ei tee jatkossa immuuniksi infektiolle. Voit saada tippurin uudelleen, joten suosittelemme turvaseksin harrastamista ja säännöllistä testausta.\nNeuvomme on odottaa kolme viikkoa sen jälkeen, kun olet lopettanut tippurihoidon. Suorita sen jälkeen toinen testi varmistaaksesi, että kaikki bakteerien jäljet ovat poistuneet kehosta. Tämän jälkeen pitäisi olla turvallista aloittaa uudelleen seksin harrastaminen.\nPitäisikö minun käydä testissä?\nJos sinulla esiintyy oireita, olet äskettäin harrastanut suojaamatonta seksiä tai olet vaihtanut äskettäin seksikumppania suosittelemme, että teet sukupuolitautitestin.\nKäytettävissä on testejä, joiden avulla voidaan tarkistaa useamman kuin yhden sukupuolitaudin esiintyminen, jos haluat tehdä perusluontoisen testauksen. Jos seksikumppanisi on kuitenkin kertonut sinulle, että hänellä on löydetty tippuri-infektio tai jos sinulla on tippuriin viittaavia oireita ja haluat tarkistaa erityisesti tämän infektion esiintymisen, voit tehdä sen tämän kaltaisen yksittäistestin avulla.\nTäytä lyhyt tilauslomake saadaksesi tippuri-testipakkauksesi netin kautta. Testipakkaus toimitetaan Iso-Britanniassa sijaitsevasta apteekista tai EU-alueella sijaitsevasta kumppaniapteekista seuraavan arkipäivän toimituksena.


Lapset aikuisten maailmassa – Teeman elokuvia joulukuussa | Yle Teema | yle.fi\nHalley (Bria Vinaite) ja Moonee (Brooklynn Prince) elokuvassa The Florida Project Pikkutyttö Moonee (Brooklynn Prince) on ostoskärryissä, äiti Halley (Bria Vinaite) kyykyssä vieressä Kuva: Marc Schmidt / Scanbox Entertainment The Florida Project,teeman elokuvat\nJulkaistu 12.12.2019 - 18:03 . Päivitetty 13.12.2019 - 11:48\nperjantai 13.12. klo 21.00 The Florida Project Areenassa 28 päivää\ntorstai 19.12. klo 21.00 Kärpästen herra Areenassa 28 päivää\nperjantai 20.12. klo 21.00 Captain Fantastic Areenassa 14 päivää\ntorstai 26.12. klo 21.00 Taskurahat Areenassa 6 päivää\nperjantai 27.12. klo 21.00 Hirviön kutsu Areenassa 14 päivää\ntorstai 2.1.2020 klo 21.00 Poika ja haukka Areenassa 7 päivää\nYhteiskunnan repaleisilla liepeillä: The Florida Project ja Captain Fantastic\nPerjantain Kinossa kaksi elokuvaa vievät 2010-luvun amerikkalaisen yhteiskunnan laitamille. "The Florida Project" oli tiettävästi koodinimi Disney-yhtymän massiiviselle huvipuistohankkeelle, josta syntyi Disney World. Sean Bakerin samanniminen elokuva kertoo elämästä lähes kirjaimellisesti Disney Worldin varjossa.\nKuusivuotias tyttö nimeltä Moonee ja hänen strippariäitinsä Halley asuvat halvassa motellissa kuten lukemattomat muut luottotietonsa menettäneet kädestä suuhun eläjät. Vuokra maksetaan viikoksi, ja kerran kuussa on oltava päivä poissa, ettei vuokralaiselle pääse muodostumaan vakituisen asukkaan statusta, joka vaikeuttaisi häätöä rahojen loppuessa.\nValvontakamerat kuvaavat, sossu mittailee avun tarvetta ja työmotivaatiota, poliisi kolkuttelee oviin, lastensuojelu arvioi vanhempien kelpoisuutta. Mitä alemmas ihminen joutuu, sitä enemmän ja sitä pikkumaisemmin häntä valvotaan.\nMutta The Florida Project on elokuva lasten elämästä. Viattomuudesta siis, jos sillä tarkoitetaan lasten tapaa olla noin vain vapaita ja luoda omia maailmojaan aikuistodellisuuden rakoihin.\nMoonee (loistava Brooklynn Prince) kavereineen ottaa omalla tavallaan haluamansa irti niistä mahdollisuuksista, joita ympäristö tarjoaa. Hänen ei ihan vielä tarvitse kohdata sitä, miten elämän mahdollisuudet aikuistuessa supistuvat, jos kotitausta on vääränlainen. Onneksi (?) hänellä on äiti, jolla on myös rohkeutta näyttää kieltä maailmalle.\nWillem Dafoe tekee Oscar-ehdokkuuden arvoisen roolin motellin valvojana, joka parhaansa mukaan yrittää olla asukkaidensa puolella mutta on lopulta mahdottomassa välikädessä. Hän kuitenkin tekee vain työtään, kuten kaikki. Tämä on tätä.\nMatt Rossin ohjaama Captain Fantastic on komediallinen kuvaus kulttuurishokista, joka odottaa Viggo Mortensenin esittämän anarkisti-isän lapsia näiden palatessa takaisin järjestäytyneeseen yhteiskuntaan kymmenen vuoden erämaaelämän jälkeen.\n"Survivalismi" eli varautuminen itsenäiseen omavaraiselämään maailmanlopun jälkeen on merkillisen amerikkalainen fantasia, joka ylittää vasemmisto–oikeisto-jaon. Tässä tapauksessa metsään muuttaneet ovat kapitalismiin tympääntyneitä anarkisteja.\nSinun lapsesi eivät ole sinun, sanotaan runossa, ja siinä onkin samassa sekä ihanne että auttamaton tosiseikka. Vanhemmat haluavat antaa lapsilleen eväitä elämään, mutta miten paljon he voivat valita lasten puolesta?\nVideo katsottavissa 28.2.2020 21:00\nSinun kaduillas, koulutie: Taskurahat, Poika ja haukka sekä Hirviön kutsu\nFrançois Truffaut ei tehnyt erityisen monta lapsuusaiheista elokuvaa mutta sitäkin hienompia ja herkempiä. Vuonna 1976 valmistunut Taskurahat on erilaisista episodeista koostuva kuvaus muutamasta viikosta koululaisten, vanhempien ja opettajien elämässä eräänä kesänä pienehkössä maalaiskaupungissa.\nTruffaut'n lapset ovat kilttejä ja riiviöitä, uteliaita ja ujoja, nokkelia ja kömpelöitä, ennen muuta oikeasti lapsia eivätkä Hollywoodin huippuunsa viritettyjen käsikirjoituskomiteoiden tuottamia pikkuvanhoja nukkehahmoja.\nAikuisten kova maailma tunkeutuu lasten elämään elokuvan lopulla, kun luokan uuden tulokkaan karmeat kotiolot paljastuvat lääkärintarkastuksessa. Sympaattinen miesopettaja pitää tapahtuneesta luokalleen puheen, joka on kuin ohjaaja puhuttelisi yleisöä valkokankaalta. Tällaiseen Truffaut lienee lunastanut oikeuden. Hän on näyttänyt meille, miten rakastettavia nämä pienet ihmiset ovat, ja hän haluaa sanoa suoraan, että lapsia pitää kohdella hyvin. Niin pitääkin.\nSamalla tavalla riipaiseva kuvaus lapsen elämästä – sillä sitä lapsuus on, jonkun elämää – on Ken Loachin varhainen elokuva Poika ja haukka (Kes, 1969), jota Britanniassa pidetään yhä ohjaajansa ehkä ylittämättömänä mestariteoksena.\nUlkomaalaisen katsojan silmään pistää sama seikka, josta muuan brittiläinen aikalaiskriitikko elokuvaa ylisti puoli vuosisataa sitten: se on oikeasti elokuva Britanniasta, siitä todellisesta maasta, joka meille suomalaisillekin on valheellisella tavalla tuttu televisiosta ja elokuvista.\nKuten Ken Loachilta voi odottaa, elokuva ei ole sentimentaalinen, vaikka se on pakahduttava. Billy-pojalla (David Bradley) ei mene hyvin koulussa eikä kotona. Hän on kaivoskaupungin köyhästä perheestä, vailla lukupäätä, kiusattu rääpäle, joka voimistelutunnilla valitaan viimeisenä joukkueeseen.\nMutta hänellä on intohimo. Billy kouluttaa itselleen tuulihaukan – ja yhtäkkiä edessä ei olekaan kuvaus taantuvan teollisuuskylän kurjuudesta. Kesyttömän, uljaan villieläimen kanssa herkästi ja taidokkaasti liikkuvaan poikaan tiivistyy vaikuttavaa ja iätöntä arvokkuutta, jonka äärellä sanat tuntuvat tarpeettomilta.\nPoika ja haukka on Britanniassa kaikille tuttu tarina, jota yhä luetaan ja katsotaan kouluissa. Juuri tänä syksynä sen 50-vuotisjuhlaksi valmistui tanssiteos. Tanssi taiteenlajina on oikea valinta kunnianosoitukselle.\nKoululaisesta kertoo myös J. A. Bayonan vuonna 2016 ohjaama fantasiaelokuva Hirviön kutsu (A Monster Calls). Liam Neesonin digitaalisesti muokatulla jyrisevällä äänellä puhuva hirviömäinen puu saapuu siinä 12-vuotiaan Conorin (Lewis MacDougall) ikkunan alle öisin kertomaan hirmuisia tarinoita ja vaatimaan poikaa paljastamaan oman painajaisensa.\nHaaveiluun taipuvainen, herkkä Conor joutuu kohtaamaan erään vääjäämättömän tosiasian: äiti on kuolemassa syöpään. Isoäidin luokse muuttanut Conor käy tuskaansa läpi yöllisten kuvitelmien kautta. Kaikkein pelottavinta onkin lopulta tulla sinuiksi omien inhimillisten tunteiden kanssa.\nLapset sodassa: Kielletyt leikit ja Kärpästen herra\nKielletyt leikit on sellainen "valppaamman ranskalaisen filmin" merkkitapaus, jonka ilmestyminen ohjelmistoon juhlistaa koko alkaneen filmiviikon, kirjoitti Helsingin Sanomat René Clémentin elokuvasta lokakuussa 1954.\nSiviilien joukkopako Saksan hyökkäyksen edellä kesällä 1940 on ollut Ranskassa jonkinlainen tabu – olihan kyseessä maan liki totaalinen kyvyttömyys huolehtia väestöstään. Viranomaisten viivytellessä miljoonat tekivät omat johtopäätöksensä.\nSaksan ilmavoimat terrorisoivat pakolaisten kolonnia säälittä. Sanotaan jopa sadan tuhannen siviilin kuolleen ilmahyökkäyksissä.\nSaman verran lapsia joutui sekasorrossa eroon vanhemmistaan – monet ikuisiksi ajoiksi.\nClémentin ohjaama draama kertoo näistä tapahtumista lapsen näkökulmasta. Se löysi yleisönsä ensin ulkomailla: Venetsiassa se palkittiin Kultaisella leijonalla, Amerikassa Oscarilla ja Britanniassa Baftalla. Tunnustus kotimaassa seurasi myöhemmin.\nHämmästyttävä Brigitte Fossey oli vain viisivuotias tehdessään vaativan pääroolin. Ilahduttavasti hänen näyttelijänuransa on sen jälkeen jatkunut sangen menestyksekkäänä lähes seitsemänkymmentä vuotta.\nPäähenkilö on orvoksi jäänyt, köyhänpuoleiseen maalaistaloon eksynyt pikkutyttö. Yhdessä isäntäperheen pojan kanssa hän hautaa koiran, ja siitä alkaa makaaberi leikki, jossa lapset ottavat aikuisten maailman kuoleman symbolit osaksi omaa mielikuvitustodellisuuttaan.\nMittakaava – kuolemankin mittakaava – on pieni ja turvallinen. Välillä kuuluu sodan kaukaisia ääniä, mutta enimmäkseen ollaan kuin maalaiskomediassa.\nTraaginen ironia kouraisee, sillä katsoja muistaa elokuvan alkuhetkiltä hakaristein maalatut helvetinkoneet ja tietää, että sota on vasta pääsemässä vauhtiin. Viisikymmentä miljoonaa ihmistä makaa kuolleina, ennen kuin nämä aseet vaikenevat.\nEikä vähä mitään: aikanaan sodan loppuminen aloittaakin samalla iskulla uuden, yhä jatkuvan atomiajan, jossa kaikkien maailman lasten leikit leikitään kuoleman varjossa.\nAtomiajan sotakuvaus lasten kautta epäsuorasti piirrettynä on on William Goldingin moderniin klassikkoromaaniin perustuva Kärpästen herra. Etelämerellä sota ei kuulu, ei näy. Tämän saaren robinsonit ovat englantilaisia koulupoikia, jotka haaksirikkoutuvat evakkolennolla ja yrittävät tulla toimeen ilman aikuisia.\nGoldingin arkkityyppinen asetelma on sellainen, että siinä on helppo nähdä jonkinlaisen perustavanlaatuisen sanoman kehykset. Millaisen maailman lapset rakentaisivat tyhjästä, millainen on alkuperäinen totuus ihmisluonnosta?\nMutta mitään maailmaahan tästä ei rakennu. Kaikki menee pieleen; ihmiskunta ei saa toista mahdollisuutta.\nBrittiläisen imperiumin aikakaudella oli tapana sanoa, että Britannian sodat voitettiin sisäoppilaitosten urheilukentillä. Niin tai näin, atomisotaa ei voiteta millään eväillä. Kärpästen herran lapset ovat kenties olleet matkalla turvaan Australiaan – siis vain pari vuotta aiemmin ilmestyneen romaanin ja elokuvan Viimeisellä rannalla maisemiin. Kärpästen herran viimeiset kuvat jättävät ristiriitaisiin tunnelmiin.\nElokuvaversio vuodelta 1963 on Peter Brookin melko harvoja elokuvaohjauksia. Lapsinäyttelijät ovat ensikertalaisia, ja osa filmistä improvisoitiin kuvauksissa, joiden olosuhteet olivat karut. Siloittelematon jälki tuntuu autenttisuutena, jos sellaisesta voi tässä puhua.\nArtikkelia on muokattu 13.12.: kappaleiden järjestystä muutettu.\n20.12.2019 Teeman alkuvuoden 2020 elokuvat ja Teemalauantait\nKielletyt leikit Kielletyt leikit\nBarry Hines Barry Hines\nRené Clément René Clément\nKielletyt leikit - 10.7.2005\nThe Florida Project - 13.12.2019\nKärpästen herra - 19.12.2019\nCaptain Fantastic - 20.12.2019\nPerjantai 28.2.2020 21:00 Yle Teema\n28.2.2020 13 pv\nTaskurahat - 26.12.2019\nHirviön kutsu - 27.12.2019\nPoika ja haukka - 2.1.2020\nAikuisten on toisinaan vaikea kohdata lasten agressiivisuuden ilmaisuja. Mihin vetää raja? Lapsethan tutkivat todellisuutta leikeissään. Piirtäminen ja leikkiminen ovat hyvä keino ahdistuksen purkamiseen, oikea väkivalta ja kiusaaminen sen sijaan ei.


….: IHAN VAAN IHANAA\nIHAN VAAN IHANAA\nParempi sää, loistava mieli. On ollut ihan vaan ihanaa. Kotkalaiset maleksivat kaduilla t-paidoissaan. Terassit täyttyvät. Taimimyymälät ovat aukaisseet ovensa ja luonto kutsuu. Varmoja kevään/kesän merkkejä on monia. Hiirenkorvat ja vihertävät puut. Kevyempi täkki ja ensimmäinen ikkuna auki nukuttu yö. Pakottava tarve päästä ostamaan kukkia.\nHelatorstai tuli juuri sopivasti katkaisemaan arkea ja antoi hyvän syyn olla pihalla. Aamua venytettiin sängyssä kirjan kanssa. Kun lopulta päästiin pihalle, ei sieltä ollut kiirettä lähteä pois. Ulkoruokinta, riippumatot ja Helmi-neidin muutto kesäkotiin. Laajennusosaakin pupulle mietittiin, mutta ongelmaksi muodostui viereisellä tontilla majaansa pitävät keltiäiset.\nTähän etualalle tulee istutuksia. Helmin mökin taakse voisi laajentaa,\nmutta ensin täytyy tuhota ne naapurit.\nJokohan pupu tarkenisi pihalla, vai haetaanko vielä yöksi sisälle?\nHelmistä ei ota selvää, että onko tämä ulos muutto sen mielestä ihanaa vai ihan kamalaa?\nPäivällä ainakin tarkeni. Päädyin itsekin paitasillani pihalle puuhailemaan. Grillissä valmistui aika valmista settiä suoraan kaupan tiskiltä. Suomalainen versio semisotusta tulee tehtyä, jos on LIDL:iin menoa. En kyllä muista edelleenkään tuon vihreän nimeä, mutta sieltä sitä siis saa. Vihannesportulakkaa yritin viime kesänä kasvattaa, mutta ei siitä mitään tullut. Parempi onni tänä kesänä?\nSiihen vihreään lisätään turkkilaista yugurttia ja valkosipulia. Sitten syödään.\nLoppupäivästä löysin itseni kukkia ostelemasta ja multaa tuli kannettua kotiin monta pussillista. Minulla on huomenna sellainen ihmeellinen asia, kun vapaapäivä. Aion käyttää sen kasvilaatikoiden lannoittamiseen ja multien lisäämiseen. Porkkanoiden ja sipulien kylvämiseen. Ruokaakin meinasin laitella ja siivouskin olisi tässä talossa tarpeen. Jos ihan vapaalle heittäydyn, niin isken takamuksen tuohon terassin penkkiin tai riippumattoon ja olen vain. Sellainen kuulostaa itse asiassa vapaammalle, kun tuo edellä mainittu lista. Toisaalta se on myös niin, että valmiiksi tehdyt asiat vapauttavat moneen uuteen.\nHuomenna ehkä tässä osiossa tapahtuu?\nSipulit, porkkanat, herneet ja retiisit odottaisivat ainakin maahan pääsyä.\nKesän ensimmäinen pihalle istutettu kukka oli Hortensia. Lempikukkani ovat tulppaani, hortensia, syreeni, pioni ja ruusu. Villit lupiinit! Tässä nimenomaisessa järjestyksessä.\nMitenkähän sinun toukokuusi on alkanut? Toivottavasti ilmat ovat suosineet ja kevättä on rinnassa? Mikä on sinusta kaunein puutarhan kukka?\nLähettänyt Paluumuuttajatar klo 22.05\nTunnisteet: Kevät, Koti, Kotka, Metsola, piha, puutarha, ruoka\nTiedän tuon kasvin, mutten minäkään muista sen nimeä suomeksi :) Seija\n6. toukokuuta 2016 klo 16.13\nIhana viherrys ja kesäinen piha teillä jo siellä etelässä!\nNeljän päivän vapailla saa kummasti aikaan kaikkea puuhaa, myös sitä oloiluakin vaan :) Seija\n6. toukokuuta 2016 klo 16.14\nTeillä taitaa olla kesä nyt,toivottavasti jatkuu myös oikeasti kesällä;D Nautinnollista viikonloppua!\n6. toukokuuta 2016 klo 21.20\nJos grillin vihreää tarkoitit, se oli parsaa. Ja oliko salaatissasi vuonankaalia?\nPihatöissä on meillä kulunut aikaa päivä jos toinenkin. Tänään olen kuopsutellut omenapuiden ympäristöjä ja hävittänyt vuohenjuurta, joka osaa pitää puolensa. Löytyisikö sen kurissa pitämiseen muutakin keinoa kuin kitkeminen? Kasvimaita ja kukkapenkkejä en jaksa/viitsi erikseen hoidella. Omenapuiden alle istuttelin sipuleita ja kylvin kehäkukkia. Krassin siemenet pääsevät vanhoihin muuripatoihin huomenissa. Puutarha-arkkitehdilla olisi meidän pihalla töitä!\nIhanaa joka tapauksessa, että on taas tämä aika vuodesta! Anisi\n6. toukokuuta 2016 klo 22.54\nSeija: Pitää tarkistaa, kun seuraavan kerran menen LIDL:iin. Sieltä sitä voi ostaa. Oli tosiaan ihanaa olla arkivapaalla. Siivoaminenkin tuntui kivalle puuhalle, kun ei tarvinnut tehdä sitä väsyneenä työpäivän jälkeen.\nJael: Sen olen oppinut, että täällä lämmöstä kannattaa nauttia AINA kun sitä on tajolla, vähän juuri sillä ajatuksella, että toiste tätä lystiä ei ehkä tulekaan. Ja kun ollaan menossa kesäkuussa reissuun, voidaan onneksi olla joka tapauksessa varmoja siitä, että saadaan lämpöä. Ei tule turhan suuria odotuksia Suomen kesälle:).\nAnisi: Kyllä minä parsan sentään tunnen:). Mutta tuo salaatin vihreä. Voi hyvinkin olla vuonankaalia tai mitä muuta tahansa, en siis muista yhtään sen nimeä. Minusta on kivaa kuopsutella pihalla, silloin kun haluan. Eli, ei mitään jatkuvasti työstettävää pihaa meille. Piha on lähinnä paikka, jossa syödä ja nauttia kesällä.\nIhana kelit, joista kävin nautiskelemassa maalla, tuli tehtyä käverlyretkiä, kuvattua materiaalia blogiini ja nautittua huumaavasta keväästä tai alkaneesta kesästä ; pääskysestä ei päivääkään..., ja kyllä, pääskynen bongattu;) Huomenna juhlitaan meitä äitejä ja istutellaan siemeniä ja kukkia, mukavaa huomista äitienpäivää !\n7. toukokuuta 2016 klo 22.41\nCarola: Joko sinulla on oma blogi? Tänään on äitiä juhlittu. Vatsa on niin täynnä, että huomennakaan ei varmasti tarvitse syödä mitään:).\n8. toukokuuta 2016 klo 20.41\nÄITI OLI SIELLÄ


Muusikko LauNaun ääniteos kesällä Meri-Teijo Makasiinien vanhassa Valimossa, Salossa - Mathildedalin kulttuuriyhdistys ry\nMathildedalin kulttuuriyhdistys ry\nMathildedalin kulttuuriyhdistys ry/\nMuusikko LauNaun ääniteos kesällä Meri-Teijo Makasiinien vanhassa Valimossa, Salossa\nma, touko 16, 2011 17:56 CET\nKemiönsaarella asuva, kansainvälistäkin mainetta saanut säveltäjä ja lauluntekijä Laura Naukkarinen eli LauNau säveltää työn ääniä kuvaavan ääniteoksen Meri-Teijo Makasiinien vanhaan ruukkivalimoon. Aääniteos kuullaan osana Salon Mathildedalissa 8.7. 2011 vietettävän ensimmäisen Ruukkipäivän ohjelmaa.\nMuusikko Laura Naukkarinen on uudesta sävellystyöstä innoissaan.\n– Pyrin äänittämään teoksen ääniä joko oikeissa tehtaissa tai simuloimalla. Äänimaisemasta muodostuu noin vartin mittainen kokonaisuus. Haluan myös tuoda esille ruukin käytössä olevissa tiloissa kulkemisen tuntua, hän kertoo.\nNaukkarinen ei kuitenkaan pyri aivan realismiin, vaan haluaa esittää oman näkemyksensä ruukin tunnelmasta ja siitä, miten se suodattuu vuosisadan verhon takaa.\nLaura Naukkarinen on tavattavissa Meri-Teijo Makasiineilla lauantaina 21.5. klo 13. Tervetuloa!\nNäyttelyn opashahmolle etsitään nimeä\nMeri-Teijo Makasiinien vanhassa putlauslaitoksessa on Teijon Tehtaat Vuosisatojen Saatossa -näyttely, jonne on koottu alueella valmistettuja työkoneita ja esineitä. Ruukkipäivänä 8.7. näyttelyn oppaana seikkailee nuoren näyttelijän Anton Kainulaisen esittämä hahmo. Anton on tullut tutuksi myös roolistaan Ruukin Avain -näytelmässä, viimeksi Viktor Zebor Bremerinä.\nHahmolle etsitään nimeä kilpailulla. Lähetä nimiehdotuksesi 31.5.2011 mennessä osoitteella kulttuurivalimo@gmail.com. Voit voittaa teatteriliput neljälle hengelle 8.7.2011 klo 19.00 esitettävään Ruukin Avain -kesäteatteriesitykseen.\nMathildedalin Ruukkipäivä toteutetaan osana kylässä käynnissä olevaa KulttuuriValimo-hanketta, joka toimii elinvoimaisen maaseudun hyväksi ympäristön ehdoilla. Historiamatkailuun keskittyvä hanke saa rahoituksensa Ykkösakseli ry:n kautta EU:n Maaseuturahastosta Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelmasta. Käytännön toteutuksesta vastaa Mathildedalin kulttuuriyhdistys ry.\nKulttuuriValimo-hanke, projektipäällikkö Anu Gustafsson, puh. 044 330 0082 kulttuurivalimo@gmail.com\nmuusikko Laura Naukkarinen, puh. 050 549 1613\nTuula Sipilä, tiedottaja, 050 553 7102\nMathildedahls kulturförening rf\nMeri-Teijo Makasiinit kulttuuriyhdistys ry on perustettu 2004 ja sen tarkoituksena on edistää kulttuuritoimintaa eteläisen Salon alueella ja koota eri kulttuurialan harrastajat yhteen. Se toimii yhteistyössä Salon alueen eri kulttuuri- ja taideyhdistysten kanssa. Kulttuuriyhdistys suunnittelee ja järjestää kesäkursseja, keskustelutilaisuuksia, taidenäyttelyitä, konsertteja, kyläjuhlia sekä muita kulttuuritilaisuuksia. Vuosittaisia tapahtumia ovat Kevään kutsu, Elojuhlat sadonkorjuutoreineen ja iltaohjelmineen, Joulumyyjäiset sekä Jouluun hiljentyminen aaton aattona. Kulttuuriyhdistys ry on myös mukana toteuttamassa kolmiosaista Ruukin Avain -kesäteatteriproduktiota vuosina 2008-2013. Vuosina 2010 ja 2011 on käynnissä kulttuurimatkailuun keskittyvä yleishyödyllinen KulttuuriValimo -hanke. Ruukkitehtailla on Mathildedalissa ja Teijossa valmistettuja koneita ja laitteita esittelevä näyttely Teijon Tehtaat Vuosisatojen Saatossa.


Old School Trolling - Kalastusretket ja mökkimajoitus Saimaalla: Löydätkö luontosi Saimaalta?\nLöydätkö luontosi Saimaalta?\nTurhan moni suuntaa kotimaan lomamatkansa automaattisesti Lappiiin. Itä-Suomen Saimaa on koko Euroopan suurin yhtenäinen järvialue, jonka aavojen selkien ja jylhien kalliorantojen äärelle ajaa Pirkanmaalta tai pääkaupunkiseudulta viidessä tunnissa. Yli sadan järven ja tuhansien saarten kalaisaan kansallisaarteeseen kannattaisi tutustua paremmin.\nKalastusmökki lähellä luontoa ja palveluita\nYksi pohjoisen Saimaan helmistä mökkimatkailijalle on Savonlinnan ja Joensuun välissä sijaitseva pieni mutta idyllinen Savonrannan kirkonkylä, jonka asukasluku peräti kolminkertaistuu kesällä mökkiläisten ansiosta.\nTampereella pitkään asunut mutta Saimaan rannoilla varttunut Jari Käyhkö tarjoaa Savonrannalla kalastusoppaan palveluja, veneretkiä sekä mökinvuokrausta. Käyhkön kalastusmökki Jokiniemi on helppo tapa viettää tasokasta lomaa Saimaalla. Mökki on varustettu erityisesti kalastavien asiakkaiden tarpeisiin – varustuksiin kuuluu mm. kaksi moottorivenettä omatoimiseen kalastukseen – mutta siellä viihtyvät yhtä lailla perheet ja pariskunnat. Kaikki tärkeimmät palvelut ruokakaupasta vierasvenesatamaan ravintoloineen sijaitsevat parin kilometrin säteellä mökistä. Ja mikä tärkeintä, mökiltä on helppo suunnata eri aktiviteetteihin Saimaan järviluonnossa.\nLuonto tutuksi meloen, veneillen tai samoillen\nKesäpäiviä voi viettää melomalla tai soutamalla pitkin saimaannorpan pesimäaluetta, Norppareittiä. Reitti kulkee Koloveden kansallispuistossa ja pääasiassa Enonkosken, Heinäveden, Kerimäen ja Savonrannan järviosuuksilla, mutta tarjolla on myös muutamia jokimelontaosuuksia ja koskia, jotka voi ohittaa Heinäveden reitin kanavien kautta, Käyhkö vinkkaa.\nSeudun kauneinta antia on 1750-luvulla kaivettu Raikuun avokanava Kerimäkeen kuuluvan Puruveden ja Savonrantaan kuuluvan Paasselän kraaterijärven välissä. Toisen maailmansodan alla kanavan alue varustettiin osaksi Salpalinjaa, jonka vaikuttaviin kivimuureihin, juoksuhautoihin ja bunkkereihin voi edelleenkin tutustua matkaamalla meloen tai Käyhkön venekyydillä tai maanteitse Raikuun kylälle.\nVeneretki on elämys koko perheelle\nJari Käyhkö vie vesille yhtä mielellään kokeneita kalamiehiä, vasta-alkajia kuin lasten ehdoilla lomaa viettäviä perheitäkin.\nOpastettu veneretki on Käyhkön mukaan ollut monelle perheelle hieno elämys ja mainio tapa tutustua Saimaan luonnon lisäksi vaikkapa Raikuun kanavaan. Matkaa tehdään isolla ja turvallisella avoveneellä, välillä kalastaen lasten kanssa. Kiireetön evästauko vietetään saaressa paistamalla makkaroiden lisäksi paikallisia muikkuja ja jälkiruoaksi lettuja. Saaressa on monenlaista mukavaa puuhaa koko perheelle: sieniä, marjoja ja mahdollisuus uida.\nSaimaan lohikaloja kestävästi kalastaen\nKesäinen Saimaa on erinomainen paikka ahvenen, kuhan ja hauen heittokalastukseen ja uisteluun. Kalastussesonki alkaa kesäkuun alkupuolella hauen kudun päätyttyä. Käyhkö tarjoaa asiakkailleen välineet ongintaan, uisteluun ja heittokalastukseen, ja kalastusmökki Jokiniemen tiloissa saaliskalat on helppo sekä käsitellä että valmistaa ruuaksi grillaten, paistaen ja savustaen terassin viihtyisässä kesäkeittiössä.\nSaimaan paras kalastuskausi on vasta edessä: ruska-aika loka–marraskuussa on lohen ja taimenen vetouistelun parasta sesonkia. Saaliiksi Käyhkö kehottaa valikoimaan vain kalastettaviksi istutettuja rasvaeväleikattuja kaloja, sillä Saimaan järvilohi- ja taimenkannat on luokiteltu uhanalaisiksi. Kutevat muikut houkuttelevat selkävesien penkoille myös ahventa, kuhaa ja haukea heittokalastajien tavoiteltaviksi syyskuun loppupuolelta alkaen.\nVaikka kalastus onkin Jari Käyhkön palveluissa pääosassa, osaa hän suositella kalastusmökki Jokiniemeä romanttisemmastakin näkökulmasta: asiakkaina olleet pariskunnat ovat kehuneet mökin tunnelmallista saunaa ja tuvan avotakkaa, jonka loimussa on hyvä viettää aikaa ihan kahden ja unohtaa arki. Kaikkea tätäkin on Saimaan lumo, joka kannattaa tulla kokemaan.\nJari Käyhkö kertoo lisää palveluistaan osoitteessa www.oldschooltrolling.fi\nLähettänyt Old School Trolling - Cottage Accommodation and Fishing Trips on Lake Saimaa klo 0.35


CisionWire-uutissivuston verkko-osoite uudistui - Cision Finland Oy\nCisionWire-uutissivuston verkko-osoite uudistui\nma, helmi 18, 2013 11:43 CET\nViestinnän ammattilaisia, median edustajia ja kuluttajia palveleva uutissivusto sai uuden verkko-osoitteen 16.2.2013.\nViestintäpalvelujen kansainvälisen asiantuntijan Cisionin ylläpitämän CisionWire-uutissivuston eri kieliversioiden verkko-osoitteet uudistuivat 16.2.2013. Uudistuksen myötä sivustolla julkaistavien tiedotteiden tavoittavuus ja hakukoneoptimointi paranevat entisestään. Suomenkielisen CisionWire-sivuston uusi verkko-osoite on news.cision.com/fi.\n”Uudistus ei aiheuta sivuston palvelujen käyttäjille toimenpiteitä, vaan kaikki aiemmin CisionWire-sivustolla julkaistut tiedotteet säilyvät automaattisesti täysin ennallaan omissa uutishuoneissaan”, kertoo Cision Finlandin tuotepäällikkö Tanja Patronen. ”Aiemmin julkaistuihin tiedotteisiin pääsee edelleen samojen linkkien kautta kuin ennenkin, sillä vanhat url:t ohjautuvat uuteen news.cision.com/fi -osoitteeseen. CisionWire-uutissivusto siis toimii aivan kuten ennenkin, vain sivuston ja uutishuoneiden url:t ovat muuttuneet. Jatkossa esimerkiksi Cision Finlandin oma uutishuone löytyy osoitteesta news.cision.com/fi/cision-finland-oy”, Patronen jatkaa.\nCisionWire on hakukoneoptimoitu uutis- ja tiedotejakelusivusto, jota käyttää Suomessa tiedotejulkaisuunsa tällä hetkellä yli 200 yritystä, yhteisöä ja organisaatiota. CisionWiren kautta tiedotteita voi jakaa myös keskeisissä sosiaalisen median kanavissa kuten Facebookissa, Twitterissä ja LinkedInissä. CisionWiren suomenkielisellä uutissivustolla vierailee kuukausittain yli 50 000 yksittäistä kävijää.\nCisionwire , Uutissivusto , Cision Finland , tiedotejulkaisu\nCisionWire on hakukoneoptimoitu uutis- ja tiedotejakelusivusto, jota käyttää Suomessa tiedotejulkaisuunsa yli 200 eri aloilla toimivaa yritystä ja organisaatiota.\nSuomenkielisen CisionWire-uutissivuston verkko-osoite on 16.2.2013 alkaen www.news.cision.com/fi.\nUudistus ei aiheuta sivuston palvelujen käyttäjille toimenpiteitä, vaan kaikki aiemmin CisionWire-sivustolla julkaistut tiedotteet säilyvät automaattisesti täysin ennallaan omissa uutishuoneissaan.\nCisionWire-uutissivusto toimii aivan kuten ennenkin, vain sivuston ja uutishuoneiden url:t ovat muuttuneet. Jatkossa esimerkiksi Cision Finlandin oma uutishuone löytyy osoitteesta news.cision.com/fi/cision-finland-oy.


Niittykulttuuripolun opasteita. Kuva: AT\nNiittykulttuuripolku on koko matkalta pitkostettu ja helppokulkuinen. Kuva: AT\nOpastustauluissa kerrotaan mm. alueen luonnosta ja niittykulttuurista. Kuva: AT\nKivalonaavan niittykulttuuripolkua. Kuva: AT\nKivalonaavan niittykulttuuripolun heinälato. Kuva: AT\nKivalonaavan kasvillisuutta. Kuva: AT\nHeinäladon tuohikatto. Kuva: AT\nReitin varrella on heinäsuovan kehikkopuut. Kuva: AT\nReitin puolivälissä on tunnelmallinen kelosta rakennettu niittypirtti. Niittypirtti on avoinna ja toimii päivätupana. Kuva: AT\nNiittypirtissä on luonnonkivistä tehty takka. Kuva: AT\nNiittypirtin takana on kelosta tehty puuliiteri. Kuva: AT\nPaluureitti niittytuvalta avosuolle menee rämeen kautta. Kuva: AT\nKivalonaavan niittykulttuuripolku sijaitsee Vikajärvellä noin 23,2 kilometriä Rovaniemen keskustasta Sodankylään päin. Niittykulttuuripolku kuuluu Napapiirin retkeilyalueeseen. Napapiirin retkeilyalue on ympärivuotiseen retkeilyyn soveltuva erämainen luontokohde. Maiseman erityispiirteinä ovat karut peräpohjalaiset vaarat, rannattomat ja vetiset aapasuot sekä Raudanjoki komeine koskineen ja rehevine rantametsineen. Retkeilyalueella on monipuolinen reitistö taukopaikkoineen, joka tarjoaa kaikenikäisille hyviä retkeilykohteita ja –mahdollisuuksia. Sijaintinsa ansiosta alueelle on helppo tulla kaikkina vuodenaikoina.\nKivalonaavan niittykulttuuripolku esittelee perinteistä heinänkorjuuta suoniityillä. Suoniityiltä niitettiin ennen heinää ja tähän niittykulttuuriin voit tutustua luontopolulla, joka on Könkäiden polun puolivälissä. Läheisen Vaattunkilammen laavun laituriin pääsee myös veneellä Raudanjokea pitkin. Kivalonaavalla kiertävän rengasreitin varrella on niittypirtti, heinäsuova ja lato. Suoniittyä hoidetaan vuosittain niittämällä. Polulla on niittykulttuurista ja Kivalonaavasta kertovia opastustauluja.\nReitti soveltuu patikoinnin lisäksi talvella maastohiihtoon (ei ylläpidettyä latua). Rengasreitti ja reitin alun janareitin edestakainen pituus yhteensä noin 1,5 kilometriä. Niittykulttuuripolku on vaativuudeltaan luokiteltu helpoksi. Yhteysreitti Könkäiden polkua pitkin on keskivaativa.\nTaukopaikkoja löytyy reittivalinnasta riippuen könkäiden polun varrelta ja Niittykulttuuripolun alun läheisyydestä Vaattunkilammelta, jossa on laavu, tulipaikka, liiteri ja kuivakäymälä. Niittykulttuuripolun päässä on Niittypirtti, joka on takalla varustettu päivätupa. Tuvan pihapiirissä on tulipaikka, liiteri ja kuivakäymälät.\nRovaniemen keskustasta noin 25,6 km Sodankyläntietä Vikajärvelle, josta oikealle Vikakönkään pysäköintialueelle noin 200 m. Pysäköintialueelta Könkäiden polkua riippusillan yli Könkäänvaaran kautta Kivalonaavan niittykultturipolulle noin 5 km. Vaihtoehtoisesti niittykulttuuripolulle voi tulla Vaattunkikönkään pysäköintialueelta alkavia reittejä pitkin. Napapiirin retkeilyalueelle pääsee myös Sodankyläntiellä liikennöivillä julkisilla kulkuvälineillä kohtuullisen lähelle reittejä. Vaattunkikönkään pysäköintialueelle on Sodankyläntieltä matkaa noin 2,1 km Vaattunkikönkääntietä pitkin. Vikakönkään pysäköintialue on Sodankyläntien läheisyydessä.\nPituus: 1,10 km


Bush puolusteli Yhdysvaltain ulkopolitiikkaa - MTVuutiset.fi\nBush puolusteli Yhdysvaltain ulkopolitiikkaa\nJulkaistu 19.11.2003 22:52 (Päivitetty 20.11.2003 08:31 )\nYhdysvaltain presidentin George W. Bush on puolustellut briteille Yhdysvaltain voimankäyttöä ja ulkopolitiikkaa.\nYhdysvaltain presidentti George W. Bush puolusti jälleen kerran Irakin sotaa puhuessaan tänään Lontoossa.\nHänen mukaansa demokratiaa ja muita arvoja on joskus puolustettava kovin toimin.\nJoukkotuhoaseita käyttävien terroristien ja diktaattorien muodostama vaara on Bushin mukaan "aikamme suurin uhka". Bush kehotti Eurooppaa yhtymään Yhdysvaltain ja Israelin pyrkimyksiin sivuuttaa palestiinalaisten presidentti Jasser Arafat, jotta palestiinalaiset saisivat toisen johtajan.\nBush on kolmipäiväisellä valtiovierailulla Britanniassa. Hän piti puheensa sen jälkeen kun kuningatar Elisabet II on toivottanut hänet seuruineen virallisesti tervetulleeksi Britanniaan. Bushin vierailu kestää ylihuomiseen saakka.\nLontoossa syntyi tänään pienoinen skandaali, kun iltapäivälehti Daily Mirror kertoi onnistuneensa ujuttamaan Buckinghamin palatsiin oman toimittajansa äärimmäisen tiukoista turvatoimista huolimatta. Lehden etusivulla komeili muun muassa kuva makuuhuoneesta, jota Bushin oli määrä käyttää.\nHuomenna Bush keskustelee lähimmän liittolaisensa, pääministeri Tony Blairin kanssa tämän virkahuoneistossa Downing Streetillä. Asialistalla ovat ainakin Irakin ja Lähi-idän tilanne sekä maiden väliset taloussuhteet.\n(Kymmenen uutiset 19.11.2003)


Kannattaako pyöräilykypärän käyttöä suositella? | Kaupunkifillari\nKannattaako pyöräilykypärän käyttöä suositella?\nsunnuntai, 10. kesäkuuta 2018\nYksinkertainen malli kypärän käytön suosittelun seurauksista\nOnko tämän mallin tulos merkitsevä?\nMutta turvavyötäkin on pakko käyttää!\nPitäisikö kypärän suosittelu sitten lopettaa?\nMiksi sitä sitten tehdään?\nTässä kirjoituksessa osoitan luotettaviin lähteisiin perustuen, että pyöräilykypärän kaikenlainen suosittelu on väestön kokonaisterveyden kannalta haitallista jos se johtaa siihen, että pyöräilyn määrä vähenee Suomessa enemmän kuin kaksi prosenttia. Käyttämäni lähteet ja niiden tulkinta on konservatiivista – on todennäköistä, että suosittelu muuttuu haitalliseksi jo paljon pienemmällä pyöräilyn vähentymisellä. Perustelen erilaisten tutkimusten ja havaintojen perusteella, että on vahva syy olettaa, että Suomessa pyöräily on selvästi vähentynyt enemmän kuin kaksi prosenttia, ja kypärän käytön suosittelu on siten suomalaisten terveyden kannalta haitallista. Tutkin myös turvavyöpakon vaikutusta samalla metodilla, ja totean sen olevan aina hyödyllinen ihmisten terveyden kannalta, ja siten se on selkeästi erilainen turvallisuusväline kuin pyöräilykypärä. Kirjoituksen lopussa tarkastelen sitä, millainen vaikutus kypärän käytön suosittelun lopettamisella voisi olla, ja miten se voitaisiin saada aikaan.\nPyöräilykypärän käyttö pyöräillessä on asia, josta vallitsee Suomessa varsin laaja konsensus. Käytännössä kaikki merkittävät mediat, poliitikot, puolueet ja viranomaiset kannattavat sitä, että pyöräilykypärän käyttöä suositellaan suomalaisille. Tästä syystä otsikossa esitetty kysymys saattaa kuulostaa järjettömältä. Kuitenkin pyöräilykypärän suosittelua – kuten mitä tahansa muutakin turvallisuustointa – voidaan (ja kannattaa) arvioida varsin yksinkertaisella kysymyksellä: ylittävätkö toimesta saatavat hyödyt siitä syntyvät haitat. Kypärän suosittelusta syntyvä hyöty ovat liikenneonnettomuuksissa pyöräilijöille syntyvien vammojen sekä kuolintapausten väheneminen; ja siitä syntyvä oleellinen haitta on pyöräilyn määrän väheneminen, mikä tarkoittaa liikunnan määrän vähenemistä, josta seuraa monenlaisten eri tautien määrän lisääntyminen sekä niistä johtuvat vammautumiset ja kuolonuhrit. Toki pyöräilyn vähenemisestä seuraa myös monia muita haittoja, ja toisaalta osa pyöräilystä korvaantuu esimerkiksi kävelyllä, jolloin terveyshaittoja ei käytännössä synny näiden matkojen osalta. Näiden tekijöiden merkitys on kuitenkin niin marginaalinen kokonaiskuvassa, että ne voi jättää huomiotta.\nArvioin tässä kirjoituksessa kypärän käytön edistämistä yleisesti, eli analyysini kattaa kaikki kypärän käyttön lisäämiseen tähtäävät toimet erilaisista pelottelukampanjoista aina sanktioituun kypäräpakkoon saakka. Käytän tekstissä termejä “valistus” ja “edistämistoimi” tarkoittaen kaikkia näitä toimia, myös kypäräpakkoa. Näitä toimia on mielestäni käsiteltävä yhdessä, sillä niiden vaikutusmekanismi on aina samanlainen: tarkoitus on saada ihminen pelkäämään, että hänelle tapahtuu jotain pahaa jos hän pyöräilee ilman kypärää. Sanktioidun kypäräpakon seurauksena ihmiset pelkäävät sakkoja, ja (onnistuneen) pelottelukampanjan seurauksena he pelkäävät kuolemaa tai loukkaantumista. Pyöräily ei toki ole merkittävän paljon vaarallisempaa kuin esimerkiksi kävely, mutta jotta valistuskampanja saisi ihmiset käyttämään turvallisuusvälinettä, on sen vakuutettava heidät siitä, että ilman tämän välineen käyttöä he ovat vaarassa. Mitään muuta perustelua turvallisuusvälineen käytölle ei ole. Tästä syystä kypärävalistuksessa aina liioitellaan pyöräilyn vaarallisuutta, usein jopa koomisiin mittasuhteisiin saakka. Jostain syystä näiden kampanjoiden tekijät eivät huomioi (tai eivät välitä siitä), että tämä pelottelu vähentää pyöräilyn määrää.\nYksinkertaisessa mallissa ihmisten vakuuttaminen sakon tai onnettomuuden vaarasta johtaa siihen, että osa pyörämatkoista aletaan pyöräillä kypärä päässä – näitä pyöräilykilometrejä merkittäköön tästä eteenpäin muuttujalla x. Loput matkoista kuljetaan pyörän sijaan muilla välineillä – näiden kilometrien määrä on siis 1-x.\n(Käytän tässä kirjoituksessa tilastotieteessä yleistä tapaa merkitä todennäköisyyksiä ja osuuksia reaaliluvulla välillä 0 ja 1. Tällöin 1 tarkoittaa 100%:n, ja esimerkisi 0,62 tarkoittaa 62%:n todennäköisyyttä tai osuutta ryhmästä.)\nTässä analyysissä otetaan huomioon siis vain ne ihmiset, jotka saadaan vakuutettua vaarasta. Osa ihmisistä pyöräilee Suomessa ilman kypärää valistuksesta huolimatta (ja Australiassa sakon uhasta huolimatta) mutta heitä tämä analyysi ei suoranaisesti koske. Toki tuloksesta riippuen voidaan todeta, että tämä valistuksen/sakkouhan epäonnistuminen on näiden ihmisten kohdalla joko hyvä tai huono asia, mutta itse analyysin tulokseen sillä ei ole vaikutusta. Samoin myös ne ihmiset, jotka useimmiten pyöräilevät kypärä päässä mutta tarvittaessa lähtevät pyöräilemään ilman kypärää (esim. jos tukan täytyy olla hyvin) ovat tämän analyysin ulkopuolella: heitä ei ole saatu vakuutettua, eikä kypärävalistus mainittavasti vähennä heidän pyöräilyään. Toisaalta niiden ihmisten kohdalla, jotka on saatu vakuutettua vaarasta, pyöräilyn määrä voi valistuksen seurauksena vähentyä loppumatta kokonaan. He saattavat alkaa pyöräillä kypärä päässä, mutta osan matkoista (esim. jos tukan täytyy olla hyvin) he tekevät muilla liikennevälineillä.\nTästä seuraa se, että niiden matkojen kohdalla, jotka nyt aletaan pyöräillä kypärä päässä, saadaan väestötasolla terveyshyötyä, kun ihmiset saavat onnettomuuksissa lievempiä pään alueen vammoja, tai mahdollisesti välttyvät kuolemalta. Merkitään tätä hyötyä per pyöräilty kilometri symbolilla h, jolloin kokonaisterveyshyöty on hx.\nNiiden matkojen kohdalla, jotka nyt kuljetaan pyörän sijaan esimerkiksi henkilöautolla, syntyy vähentyneestä liikunnasta johtuvaa terveyshaittaa. Pyöräilystä syntyvän terveyshyödyn suhdetta pyöräilyonnettomuuksista syntyviin terveyshaittoihin on arvioitu useissa tutkimuksissa:\nTekijä, vuosi Tutkimuksen alue Tutkimuksen sisältö Terveyshyödyn suhde terveyshaittaan\nHillman, 1992 Iso-Britannia Parantuneen terveydentilan aiheuttaman elinvuosien lisäys suhteessa onnettomuuksissa menetettyihin elinvuosiin 20:1\nOtero, Nieuwenhuijsen, Rojas-Rueda, 2018 Eurooppa Eurooppalaisilla kaupunkipyörillä tehtyjen matkojen terveysvaikutusten vertailu liikenneonnettomuuksien ja ilmansaasteiden aiheuttamiin terveyshaittoihin. 19:1\nde Hartog, Boogaard, Nijland and Hoek, 2010 Alankomaat Analyysi auton polkupyörään vaihtamisen vaikutuksesta ihmisten eliniänodotteeseen Alankomaissa.\nVertailukohtana liikunnasta saadut lisäelinvuodet verrattuna onnettomuuksien ja ilmansaasteiden aiheuttamaan elinviuosien menetykseen\nWoodcock et al, 2009 Lontoo, Delhi Erilaisten kestävien kulkumuotoskenaarioiden analyysi, joist yhdessä (“increased active travel”) jalankulun määrä tuplaantui ja pyöräilyn määrä kahdeksankertaistui, autoilun vähetessä saman verran. Skenaarion vaikutusta kuolleisuuteen ja haittatasapainotettuihin elinvuosiin (Disability adjusted life years, DALY) tutkittiin liikunnan lisääntymisen, onnettomuuksien ja ilmansaasteiden osalta. Kuolleisuuden osalta\nRabl and de Nazelle, 2011 Useita EU-alueen kaupunkeja Tutkimuksen aiheena oli vaikutus, joka syntyy viiden kilometrin autolla tehdyn työmatkan vaihdosta pyörällä tehtäväksi. Liikunnan tuottamien lisäelinvuosien vertailu onnettomuuksen ja ilmansaasteiden aiheuttamaan elinvuosien menetykseen. 24:1\nRojas-Rueda et al, 2011 Barcelona Barcelonan kaupunkipyöräjärjestelmän kokonaisterveysvaikutuksen arviointi. Lisääntyneen liikunnan tuottamien lisäelinvuosien vertailu onnettomuuksen ja ilmansaasteiden aiheuttamaan elinvuosien menetykseen. 77:1\nHillmanin tutkimus on näistä kaikkein eniten viitattu, joten otamme sen tämän analyysin pohjaksi. Sen mukaan pyöräilyn lopettamisesta seuraava terveyshaitta on noin 20-kertainen verrattuna hyötyyn, joka syntyy sen seurauksena vältettävistä onnettomuuksista. Tämä tutkimus on tehty Isossa-Britanniassa, jossa pyöräily on selkeästi vaarallisempaa kuin Suomessa, ja jossa suurempi osa pyöräilykilometreistä ovat korkean nopeuden urheilupyöräilyä kuin Suomessa. Vastaavassa Suomessa tehdyssä tutkimuksessa suhdeluku olisi siis todennäköisesti merkittävästi suurempi – lähempänä Barcelonan tulosta. Tälläistä tutkimusta ei kuitenkaan ole tehty, joten tyydymme Ison-Britannian tulokseen.\nTätä lukua ei kuitenkaan voi käyttää sellaisenaan: analyysiä varten tarvitsemme pyöräilyn terveyshyödyn suhteen muuttujaan h, ja tämä muuttuja kuvaa sitä lisäterveyshyötyä, joka saadaan kypärää käyttämällä. Kypärä vähentää ainoastaan päähän kohdistuneita vammoja, ja niistäkin vain osan. Muiden ruumiinosien vammoihin kypärällä ei ole vaikutusta, ja pyörällä liikkuva ihminen altistuu niille kypärän käytöstä huolimatta. Hillmanin tuloksessa on otettu huomioon myös nämä muut vammat, joten se on suhteutettava pyöräilykypärän tehokkuuteen vammojen estäjänä.\nOnnettomuustutkintainstituutti arvioi joka vuosi, kuinka suuri osuus tieliikenneonnettomuuksissa kuolleista pyöräilijöistä olisi voinut selvitä hengissä kypärää käyttämällä. Liikenneturvan tekemässä selvityksessä OTI:n datasta vuosilta 2000-2012 arvioitiin 282 ilman kypärää pyörällä liikkuneen ihmisen kuolemaan johtanutta onnettomuutta, ja OTI:n arvion mukaan 117 heistä olisi voinut selvitä hengissä kypärän avulla (tämä luku on vahvasti liioiteltu – se sisältää kaikki tapaukset, joissa on edes teoreettinen mahdollisuus, että kypärällä olisi voinut olla jonkinasteinen vaikutus hengen pelastumiseen. Mutta käytämme sitä siitä huolimatta). Tästä saamme suhdeluvun, joka kuvaa kaikkien vammojen suhdetta kypärällä estettävissä oleviin vammoihin:\nKun jaammme Hillmanin määrittämässä suhdeluvussa ykkösen tällä tuloksella, saamme vertailuluvun, joka kertoo meille mikä on pyöräilyn terveyshyötyjen suhde niihin pyöräilyn terveyshaittoihin, jotka on vältettävissä kypärää käyttämällä:\nTästä voimme päätellä, että kypärän suosittelusta syntyvä kokonaisterveyshaitta per kuljettu kilometri on -48h(1-x):\nEli vastaus kysymykseemme on, että kypärän suosittelusta on kokonaisuudessa terveyshyötyä (hyödyt ovat suuremmat kuin haitat) jos ja vain jos:\nEli jos kypärävalistuksen seurauksena noin 98% matkoista aletaan pyöräillä kypärä päässä (tai vaihdetaan kävelyyn), ja vain runsas 2% matkoista tehdään pyörän sijaan henkilöautolla, niin ollaan terveyshyötyjen suhteen nollilla. Jotta kypärävalistuksesta olisi selkeästi hyötyä, niin x:n arvon pitäisi olla selvästi korkeampi kuin 0,98. Kääntäen, jos x:n arvo on selvästi pienempi kuin 0,98 (eli jos selvästi suurempi määrä kuin 2% pyörämatkoista korvataan autossa istumisella) niin kypärävalistuksesta on terveyshaittaa. Tällöin jokaista yhtä kypärän ansiosta onnettomuudessa hengissä selviytynyttä kohden enemmän kuin yksi ihminen kuolee sydän- ja verisuonitauteihin, paksusuolensyöpään tai johonkin muuhun liikkumattomuudesta johtuvaan sairauteen valistuskampanjan seurauksena.\nTulos on varsin selkeä: pyöräilyn terveyshyödyt ovat niin suuret verrattuna kypärällä vältettäviin haittoihin, että kypärän käytön edistämiseen tähtäävä toimi muuttuu haitalliseksi erittäin helposti. Jotta kypärän edistämistoimesta olisi hyötyä ihmisten terveyden kannalta – jotta se oikeasti pelastaisi ihmishenkiä – käytännössä jokaisen valistuksen kohteeksi joutuneen ihmisen pitäisi alkaa käyttää kypärää tai siirtyä esimerkiksi kävelyyn. Jos tämän sijaan edes pieni osa ihmisistä vähentää aktiivisen liikkumisen määrää, niin kypärävalistuksesta on haittaa terveydelle väestötasolla.\nVaikka ylläoleva analyysi on varsin yksinkertainen, niin myös esimerkiksi Sydneyn MacQuarie-yliopiston tilastotieteen professori Piet de Jongin tekemä paljon laajempi analyysi kypäräpakon vaikutuksesta väestön kokonaisterveyteen tuli samaan johtopäätökseen: siitä on selkeästi haittaa sellaisissa ympäristöissä joissa pyöräily on yleisesti ottaen turvallista, kuten Suomessa.\nEntä tapahtuuko näin? Onko kypärävalistuksella tai -pakolla pyöräilyn määrää vähentävää vaikutusta? Tähän kysymykseen ei ole mahdollista saada tarkkaa vastausta – meillä ei ole kontrolliryhmää ihmisiä, jotka olisivat asuneet Suomessa viimeiset 30 vuotta, mutta eivät olisi millään tavoin joutuneet kypärävalistuksen vaikutuspiiriin. Voimme kuitenkin arvioida vaikutuksen kokoluokkaa kolmella eri tavalla:\nTutkimalla tilastoja sellaisista maista, joissa on asetettu voimaan kypäräpakko. Vertaamalla pyöräilyn määriä ennen ja jälkeen kypäräpakon voimaantulon (ceteris paribus), saadaan suoraan x:n arvo.\nVertaamalla kypärän käyttöastetta ja pyöräilyn kulkutapaosuutta eri maissa ja kaupungeissa, saamme jonkinlaisen arvion näiden tekijöiden korrelaatiosta. Jos useissa paikoissa sekä pyöräillään paljon ja myös käytetään yleisesti kypärää voimme todeta, ettei analyysimme tulos ole oikeansuuntainen.\nArvioimalla ihmisten ja viranomaisten kommentteja kypärästä julkisissa medioissa ja muissa keskusteluissa. Tälläisten kommenttien yleisyys kertoo meille, että ainakin osa suomalaisista ajattelee, ettei ilman kypärää kuulu pyöräillä:\nKokevatko ihmiset kypärän käytön hankalaksi?\nKertovatko ihmiset jättävänsä matkan tekemättä pyörällä jos kypärää ei jostain syystä voi käyttää, tai kehottavatko he toisia tekemään näin?\nAiheuttaako ilman kypärää pyöräily pelkoa tai huonoa omaatuntoa?\nKertovatko viranomaiset ja mediat pyöräilyn olevan vaarallista ilman kypärää\n1) Kypäräpakon voimaantulon tai valistuskampanjan vaikutus pyöräilymääriin\nKypäräpakon voimaantulon tai valistuskampanjan vaikutusta pyöräilyn suosioon on selvitetty useissa eri tutkimuksissa. Vaikka näiden luotettavuus vaihtelee, niin tulokset ovat hyvin samansuuntaisia kaikissa. Huomaa, että jotta vaikutus kokonaisterveyteen olisi merkittävästi positiivinen, olisi vaatimuksena että x>>0,98:\nTekijä, vuosi Tutkimuksen sisältö Tulos, x:n arvo\nLemon, 2018 Analyysi Australian kypäräpakkolain vaikutuksesta pyöräilymääriin New South Walesin osavaltiossa. x=0,6\nRobinson, 2005 Pyöräilymäärien ja pyöräilyonnettomuuksien määrien vertailu ennen Australian kypäräpakkolain voimaantuloa ja sen jälkeen. x=0,64\nCarpenter & Stehr, 2011 Tutkimus kypäräpakkolain vaikutuksesta alle 15-vuotiaiden kypärän käyttömäärään, kuolleisiin ja pyöräilyn määrään Yhdysvalloissa. Noin 4% nuorista lopetti pyöräilyn kokonaan. Tutkimuksessa ei kerätty tietoa siitä, kuinka paljon pyöräilyä jatkaneet vähensivät pyöräilykilometrejä.\nClarke, 2012 Tutkimus Uuden-Seelannin kypäräpakkolain vaikutuksesta erilaisiin tekijöihin, mm. pyöräilyn suosioon. x=0,49 – 0,6\nLarsen 2013 Meta-analyysi kypäräpakkolakien vaikutuksesta erilaisiin tekijöihin, mm. pyöräilyn suosioon. x=0,87\nJensen & Hummer, 2002 Selvitys liikenneturvallisuuden edistämiseksi tehdyn valistustyön vaikutuksista lasten liikkumiseen Tanskassa 1985-2000. x=0,7\nRissel & Wen 2011 Kyselytutkimus siitä, miten pakollisen kypärälain poistaminen vaikuttaisi pyöräilyn määrään Sydneyssä. 23 % kertoivat, että pyöräilisivät\nenemmän ilman kypäräpakkoa. 48 % kertoivat, etteivät ajaisi koskaan ilman kypärää.\nKypärävalistuksen kannattajat useimmiten korostavat sitä, että joidenkin näiden tutkimusten tilastollinen merkitsevyys on alhainen, mikä onkin totta. Mutta toisaalta voidaan miettiä, kenelle todistustaakka tässä tilanteessa kuuluu: kypärävalistus on kannattavaa vain silloin, kun sen negatiivinen vaikutus pyöräilyn suosioon on lähes olematon – eikö ensin pitäisi todistaa että asia on näin, ja vasta sen jälkeen lähteä tekemään kypärävalistusta? Vaikka tähän asti tehty tutkimustyö onkin pienimuotoista, kaikkien tutkimusten tulokset ovat kuitenkin samansuuntaisia, ja ne kaikki antavat syyn olettaa, ettei kypärävalistusta kannattaisi missään tapauksessa tehdä.\nEräs osoitus kypärän negatiivisesta vaikutuksesta pyöräilymääriin on se, ettei maailmassa ole ainuttakaan paikkaa jossa sekä pyöräiltäisiin paljon ja kypärän käyttöaste olisi korkea. Esimerkiksi Alankomaissa – jossa pyöräillään enemmän kuin missään muussa maassa maailmassa – kypärän käyttöaste tavanomaisessa pyöräliikenteessä on käytännössä nolla. Kypärää käyttävät vain turistit ja urheilupyöräilijät.\nKulkutapaosuuksista ja kypärän käyttöasteista on vaikea saada luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa, joten alla oleviin tietoihin on suhtauduttava varauksella. Tästä huolimatta Euroopan eri kaupunkien vertailu näiden tekijöiden suhteen tuottaa aika selkeän tuloksen:\nTukholman kulkutapaosuus ja käyttöaste\nHelsingin kulkutapaosuus ja käyttöaste\nMalmön kulkutapaosuus ja käyttöaste\nKööpenhaminan kulkutapaosuus ja käyttöaste\nKypäräkeskustelussa kuulee silloin tällöin väitteen, että kypärävalistusta voidaan tehdä siten, ettei se vähennä pyöräilyn suosiota. Tälläisen väitteen esittäjän pitäisi pystyä myös osoittamaan, että tämä on mahdollista. Se ei nimittäin ole koskaan onnistunut missään.\nKannattaa myös huomata, että kypärävalistus voi olla haitallista suomalaisten terveydelle vaikka yhä kypärän käyttöaste ja pyöräilyn määrä nousisivat samaan aikaan. Kysymys on siitä, että ilman kypärävalistusta pyöräilyn suosio voisi olla Suomessa paljon nykyistä korkeampi – terveyshaitta syntyy tästä piiloon jäävästä erosta. On siis väärin väittää, että kypärän käyttöasteen ja pyöräilyn määrän samanaikainen nousu olisi osoitus siitä, ettei kypärävalistus vaikuttaisi pyöräilyn määrään. Kun lähdetään pohjalta kaikki tiet vievät ylöspäin, mutta vain osa voi viedä huipulle asti.\nKuva: Kuvitteellinen esimerkkitapaus kypärävalistuksen vaikutuksesta pyöräilyn ja kypärän käyttöasteen määrään. Aiemmin esittämäni analyysin tulos voidaan havainnollistaa tässä kuvaajassa siten, että jos oranssin viivan arvo on alle 98% sinisen viivan arvosta, niin terveyshaitan suuruus on suurempi kuin kypärän käytön lisääntymisestä saatava hyöty vaikka kypärän käyttöaste olisi 100%.\n3) Miten kypärästä puhutaan Suomessa\nAlla on muutama internetistä löytynyt kommentti kypärän käytöstä. Lukija voi itse arvioida, miten kypärävalistus on vaikuttanut näiden kommenttien kirjoittajien pyörällä liikkumisen määrään, ja miten tälläinen ilmapiiri vaikuttaa suomalaisten liikkumiseen yleisesti.\nPuhuttaessa ihmisten asenteista kypärää ja pyöräilyä kohtaan kypärävalistuksen kannattajat usein viittaavat Liikenneturvan vuonna 2017 tekemään kyselyyn, jossa enemmistö vastaajista kertoi, ettei laissa oleva suositus pyöräilykypärän käyttöön vaikuta heidän pyöräilyynsä. Tämä todennäköisesti onkin totta – kypäräsäännös yksinään ei juurikaan vaikuta ihmisten asenteeseen pyöräilyä kohtaan.\nKyse on paljon laajemmasta asiasta: Suomessa on viimeiset 30 vuotta tehty valistustyötä, jossa pyöräily ilman kypärää on leimattu vaaralliseksi aktiviteetiksi, ja se on muokannut ihmisten asenteita merkittävästi. Tästä syystä kypäräsuosituksen poistaminen laista tuskin vaikuttaa ihmisten kypäränkäyttöön juuri ollenkaan, kuten mainittu selvityskin osoittaa. Jos haluamme lisätä suomalaisten pyöräilyä, ei kypäräsuosituksen poisto riitä – kypärävalistus on lopetettava kokonaan.\nPuhuttaessa kypärävalistuksen tai -pakon vaikutuksesta, kannattaa kyselytutkimuksiin ylipäätään suhtautua suurella varauksella. Kun halutaan selvittää miksi ihminen käyttäytyy niinkuin käyttäytyy, on kysymyksenasettelun oltava erityisen viekas. Jos ihmiseltä kysytään suoraan miten propaganda vaikuttaa häneen, ei vastaus kerro koko totuutta – ei edes silloin, kun hän yrittää vastata asiaan mahdollisimman todenmukaisesti. Jos Suomessa järjestettäisiin kyselytutkimus, jossa oikeasti yritettäisiin selvittää miten kypärävalistus ihmisiin vaikuttaa, ei tuossa kyselyssä välttämättä edes kysyttäisi paljoa kypärästä, vaan esimerkiksi siitä, mitä ihmiset ajattelevat pyöräilyn turvallisuudesta tai vaarallisuudesta.\nMuuten, tuon mainitsemani Liikenneturvan kyselytutkimuksen tulos oli, että reilu viidesosa vastaajista kertoi vähentävänsä pyöräilyä jos kypärän käyttö tulee sakon uhalla pakolliseksi, eli x=0,8. Siis jopa kypärävalistuksen pää-äänenkannattajan tekemä kyselytutkimus, joka on viilattu antamaan asiasta mahdollisimman positiivinen mielikuva, tuottaa tuloksen joka ei tue kypärävalistuksen jatkamista.\nPyöräilykypärästä ei ole mahdollista käydä keskustelua ilman, että joku ottaa esiin joko turvavyön tai moottoripyöräkypärän käyttöpakon. Yleensä ihmiset eivät näe mitään eroa näiden turvavälineiden ja pyöräilykypärän välillä. Asia ei kuitenkaan ole näin – pyöräilykypärä on selkeästi erilainen turvaväline, ja tämä on osoitettavissa samantyyppisellä analyysillä, kuin käytimme aiemmin.\nAnalyysimme alkaa samalla tavalla: turvavyöpakon seuraksena osa ihmisistä (x) alkaa käyttää turvavyötä autoillessa, ja loput lopettavat autoilun turvavyöpakon takia. Käytän muuttujaa t kuvaamaan sitä terveyshyötyä, joka turvavyön käytöstä seuraa per ajettu kilometri:\nMutta entä mikä vaikutus on toisen ryhmän (1-x) kohdalla? He lopettavat autoilun (tai vähentävät sitä), ja alkavat liikkua muilla tavoin – heille siis syntyy myös terveyshyötyä, ja jopa enemmän kuin turvavyön käyttäjille. Kuvatkaamme kertoimella a heidän terveydentilansa parantumista per kuljettu kilometri:\nEi ole löydettävissä mitään arvoa muuttujalle x, jolla syntyisi kokonaisterveyshaittaa, tai edes nollatilannetta – turvavyöpakosta (ja moottoripyöräkypäräpakosta) on vain terveyshyötyä. Turvavyöpakko ei siis ole millään tavoin verrannollinen pyöräilykypäräpakkoon – edellisestä on aina hyötyä ihmisten terveydelle, kun jälkimmäisestä saattaa olla hyötyä tai haittaa.\nMitä tapahtuisi, jos kypärävalistus lopetettaisiin, ja sensijaan alettaisiin viestiä suomalaisille kypärättä pyöräilyn terveyshyödyistä? Voimme arvioida lopputulosta suomalaisten terveyden kannalta aiemmin käyttämistämme lähtötiedoista.\nTälläisen muutoksen jälkeen osa ihmisistä lopettaa kypärän käytön pyöräillessä, ja osa vaihtaa muusta aktiivisesta liikkumisesta kypärättömään pyöräilyyn. Merkitkäämme näitä kilometrejä muuttujalla p. Tästä muutoksesta syntynyt terveyshaitta on siis hp, sillä näiden kohdalla menetetään kypärän terveyshyöty.\nSamaan aikaan kypärättä pyöräily lisääntyy myös autoilun kustannuksella – osa ihmisistä alkaa liikkua pyörällä auton sijaan, kun se on nyt sosiaalisesti hyväksyttyä myös ilman kypärää. Merkitkäämme näitä kilometrejä muuttujalla a. Näiden matkojen terveyshyöty on OTIn ja Hillmanin tulosten mukaan 20(2,4∙h)a.\nTämä muutos on siis kokonaisterveyden kannalta hyödyllinen jos:\nTämä siis tarkoittaa, että vaikka tämän muutoksen myötä suuri määrä pyöräilijöitä lopettaisi kypärän käytön, niin muutoksesta on silti hyötyä, jos autoilua samalla vaihdetaan kypärättömään pyöräilyyn 2 %:ia tuosta kilometrimäärästä. Eli jos esimerkiksi nykyiset pyöräilijät jättäisivät kypärävalistuksen loputtua kypärän kokonaan pois kaikilla kypärä päässä ajamillaan noin 600 miljoonalla vuosittaisella kilometrillä, niin tästä syntynyt terveyshaitta kompensoituisi sillä, että samalla henkilöautoilua vaihdettaisiin pyöräilyyn vain 11 miljoonan kilometrin verran. Tämä vastaa noin 0,02 %:ia kaikesta suomalaisten vuosittaisesta autoilusta.\nTämä suhde saattaa kuullostaa epätodellisen suurelta, mutta voimme arvioida sen todenperäisyyttä tarkastelemalla sitä, miten OTI:n arvio kypärällä mahdollisesti pelastettavissa olevista ihmishengistä vertautuu joihinkin autoliikenteestä syntyviin terveyshaittoihin:\nCambridgen yliopistossa valmistui vuonna 2015 tutkimus, jossa käytettiin kahdentoista vuoden mittaista EPIC-tutkimusaineistoa mm. liian vähäisen liikunnan terveyshaittojen analysointiin. Sen tulosten mukaan kaikista EU-alueella vuosittain tapahtuvista kuolemista noin 7,5% ovat liian vähäisestä liikunnasta johtuvia ennenaikaisia kuolemia – ne voitaisiin välttää jos kaikki liikkuisivat vähintään 20 minuuttia päivässä. Suomessa tämä tarkoittaa vajaata 4000 ihmishenkeä vuosittain. Katupöly taas tappaa Allergia- ja astmaliiton mukaan noin 1300 ihmistä vuosittain.\nJo nämä kaksi tekijää aiheuttavat yhteensä yli 700 kertaa enemmän kuolonuhreja vuosittain kuin pyöräily ilman kypärää – tähän verrattuna analyysissäni saatu noin 50:1 suhdeluku on varsin maltillinen. Kypärävalistuksen lopettaminen on siis selkeästi hyödyllistä jos sillä saadaan vähennettyä autoilun määrää edes muutaman prosentin kymmenyksen verran.\nJos asia tosiaan on siten, kuin tässä kirjoituksessa on esitetty, niin miksi kypärän käyttöä sitten edistetään niin aktiivisesti, ja vieläpä yhteiskunnan rahallisella tuella? Tähän ei ole selkeää vastausta, mutta valistuneita arvauksia voi tehdä. Suurin yksittäinen tekijä on se, että yksi yhdistys – Liikenneturva – on onnistunut saamaan käytännössä monopolin liikenneturvallisuustyöhön Suomessa. Sen rahoitus on määrätty laissa, ja sen takia asian muuttaminen vaatisi käytännössä Eduskunnan päätöksen. Aihe on sen verran herkkä, että poliitikolle sen ottaminen esiin on riskialtis teko. Aina kun jokin taho ottaa kypärävalistuksen lopettamisen esille julkisuudessa, niin yleisin kommentti median ja yleisön edustajilta on “En ymmärrä – miksi vastustat kypärän käyttöä?!”. Ero kypärävalistuksen vastustamisen ja kypärän käytön vastustamisen välillä on jostain syystä monelle vaikea asia ymmärtää, eikä tämän päivän politiikka ole suosiollinen aiheille, jotka on vaikea ymmärtää.\nLukiessasi Liikenneturvan argumentteja kypäränkäytön edistämisen puolesta, kannattaa kiinnittää huomiota siihen, mistä niissä puhutaan ja mistä niissä ei puhuta. Kypäränkäytön edistämistä perustellaan käytännössä yksinomaan kypärän tehokkuudella vammojen vähentäjänä onnettomuustilanteessa. Eli käytännössä argumentti on se, että koska siitä syntyy terveyshyöty (h ylläolevassa analyysissä), niin sen käyttöä kannattaa edistää. Liikunnan määrän vähenemisestä ja autoilun määrän lisääntymisestä syntyvää terveyshaittaa ei useimmiten edes mainita, tai ainakaan sen ei vaikutusta ei käsitellä. Vaikuttaa siltä, ettei Liikenneturvassa oteta tosissaan sitä, että sillä miten erilaisista liikennemuodoista julkisuudessa puhutaan on vaikutusta väestön terveydentilaan – ihan kuin kypärävalistuksesta syntyvää terveyshaittaa ei olisi olemassakaan.\nTämä johtunee pitkälti siitä, että Liikenneturvan ajatusmaailmassa liikenne vaikuttaa ihmisten terveyteen vain ja ainoastaan liikenneonnettomuuksien kautta. Tosiasiassa – kuten olemme nähneet – liikenne aiheuttaa vuosittain tuhansia kuolonuhreja jo liikunnan puutteen ja katupölyn kautta. Tämän lisäksi istuminen, rengasmelu, ilmastopäästöt ja renkaista irtoava mikromuovi aiheuttavat tuhansia kuolonuhreja lisää. Näihin verrattuna pari-kolmesataa kuolonuhria liikenneonnettomuuksissa on pieni määrä, ja maksimissaan seitsemän kypärättömän pyöräilyn uhria katoavat virhemarginaaliin.\nTässä suhteessa Liikenneturva ei ole yksin. Liikenneturvallisuuden edistämisjärjestöt ympäri maailmaa toimivat ikäänkuin irrallaan muusta yhteiskunnasta. Ne eivät keskustele jalankulun, pyöräilyn tai paremman kaupunkisuunnittelun puolesta toimivien järjestöjen tai kansanterveystieteilijöiden kanssa; liikenneturvallisuusseminaareihin kutsutaan lähinnä muita liikenneturvallisuustoimijoita ja autonvalmistajien edustajia. Autoliikenteen määrän tai nopeuden vähentäminen eivät kuulu tässä kuplassa hyväksyttyihin liikenneturvallisuuden edistämistoimiin, vaikka ne olisivat selvästi tehokkaimpia tapoja vähentää kuolonuhreja. Ne loistavat poissaolollaan myös Liikenneturvan antamissa lausunnoissa Tieliikennelain uudistuksesta.\nMiten tilannetta sitten voitaisiin muuttaa? Liikenneturvan asenteen muuttaminen on vaikeaa, johtuen siitä, keitä sen hallituksessa istuu. Kuvaavaa on, että kun Liikenneturvan tutkimuspäällikkö arvioi kypärävalistuksen tulevaisuutta (s.14), ei sen lopettaminen ole edes vaihtoehto. Tässä blogissa on jo aiemmin kirjoitettu vaihtoehdoista tilanteen parantamiseksi, mutta ainakaan tällä hetkellä valtionhallinnosta tai Eduskunnasta ei löydy poliittista tahtoa niiden toteuttamiseen. Ehkäpä ensi vaalikaudella jo löytyisi?\n2 thoughts on “Kannattaako pyöräilykypärän käyttöä suositella?”\nValtakunnallisen henkilöliikennetutkimuksen mukaan pyöräilysuoritteen ja -matkojen määrä on Suomessa vähentynyt selvästi enemmän kuin 2%.\nVuonna 2016 suorite oli vähentynyt 11% vuosien 2004-2005 tasosta ja 20% vuosien 1998-1999 tasosta.\nMatkojen määrä oli vähentynyt 18,5% vuosien 2004-2005 tasosta ja 29% vuosien 1998-1999 tasosta.\nPyöräilykypärän käyttösäännös tuli voimaan 2003. Kypäräkampanjointi on toki alkanut jo aiemmin.\nToisinaan joku vaatii ”todisteita” siitä, että pelottelu, moralisointi ja vaatimus käyttää kypärää vähentävät pyöräilyä siitä, mitä se voisi olla ilman pelottelua, moralisointia ja vaatimusta käyttää kypärää. Tämä on vähän sama kuin vaadittaisiin todisteita siitä, että maapallo ei ole litteä. Jos johonkin aktiviteettiin tavalla tai toisella asetetaan lisää kynnyksiä, on selvää että pienempi määrä ihmisiä osallistuu tuohon aktiviteettiin. Pyöräily ei ole tästä mikään poikkeus.\nPaluuviite: Kraemer: Helmet Laws, Helmet Use, and Bicycle Ridership – kypäräpakko vähentää pyöräilyä | Kaupunkifillari


[quote=ajattelija post_id=226176 time=1574786935] Hei, olenko ymmärtänyt oikein? Yksinasuvan tulot saa olla taulukon mukaan 719 e/kk. Saan joka kuukausi vaihtelevan summan palkkaa. Voinko siis tienata vuodessa joka kuukausi keskimäärin 719e + 300e (ansiotulovähennys) = 1019e, ja saada samalla maksimimäärän asumistukea? Eli vuosittainen tulorajani olisi 12 x 1019e = 12 228e ilman että asumistukeen tulee vähennyksiä? [/quote]


Pelkkää retoriikkaa - Savon Sanomat\nOppiaikani mielenkiintoisimpia aineita oli filosofian opintojen sisällä luettava retoriikka. Antiikin Kreikan ja myöhemmin Rooman opinahjoissa kehitetty puhetaito eli retoriikka on oppi menestyksekkäästä ja vakuuttavasta puhumisesta.\nRetoriikka on saanut halvan leiman ja sitä on erehdytty pitämään kaunopuheisuutena, varsinaisen asian verhoavana korulauseisuutena. Silti moni tärkeä juttu, hallinnossa ja arkielämässä, töppää juuri kommunikaation ongelmiin. Puhe- ja keskustelutaito ovat äärimmäisen tärkeitä hyveitä demokratiassa.\nKuntaliitosten ja hallinnon uudelleen järjesteleminen sekä sosiaali- ja terveystoimen palveluiden mittava uudistaminen koskevat jokaista kuntalaista, ja ovat lähitulevaisuuden keskeisin muutos koko maassa. Väestötappioalueilla nämä mulkkaukset nostavat erityisen, ja täysin ansaitun, huolen.\nHallinnossa on kaksi leiriä, virkamiehet ja luottamusmiehet, vaikka pitäisi ajatella, että samaa huonetta ja sukua ollaan. Asioita seuraava ja päätöksenteossa mukana oleva henkilö huomaa pian, että kuntapäätösten ulkoinen olemus on käytännössä virkamiesten ammattiosaamisen suuntimaa, jota luottamusmiehet pyrkivät kuntalaisen näkökulmasta sovittamaan arkitodellisuuteen, toisin sanoen ymmärtämään. Hallintosääntöuudistusten myötä moni asia on suoristettu käytännössä kokonaan virkamiesten päätösvallan alle, jolloin luottamusmiehelle tarjotaan pelkän ymmärtäjän roolia.\nTai näin hallintoasia ruumiillistuu, kun törmää siihen, että virkamiehen ja luottamusmiehen välinen kommunikaatio on seinän takomista. En puhu pelkästään kotikunnastani kun sanon, että suhteellisen usein kuulee virkamiehen menettävän hermonsa asioita eteenpäin viedessään. Idiooteiksikin kuntalaisedustus helposti julistetaan, mikä nyt sinällään on ihan inhimillistä turhautumista, kun kauan suunniteltu asia ei etene.\nMutta miksi ei etene? Väitän, että suuri merkitys on sillä, kuinka osaava ammattilainen asiansa luottamusportaalle esittelee ja esittää.\nSuuret päätökset pitävät sisällään laaja-alaisia pelkoja. Rahattomuutta on vaikea konkreettisesti ymmärtää torin nurkalla, mutta siellä näkyvät sen vaikutukset, jotka aiheuttavat lisää pelkoa ja epävarmuutta. Tästä syystä kukaan päätöksenteossa mukana oleva ei halua suin päin ohjata laivaa suuntaan x. Kaikki arveluttaa ja kaikessa on riskinsä.\nYmmärrys lisääntyy ymmärryksen henkeä vahvistamalla. Se ei tarkoita kritiikitöntä lässyttämistä, vaan sitä, että osaava osaaja kertoo, näyttää, todistaa, keskustelee, auttaa ymmärtämään. Tämä molemmin puolin. Rehellisen retoriikan puuttuessa viisaskin alkaa änkkäämään. Änkkääminen synnyttää lisää änkkäämistä. Ilman puhetaitoa asioissa väijyy salailun rakenne. Tarpeettomastikin.\nKirjoittaja on pieksämäkeläinen teatteriohjaaja sekä Etelä-Savon näyttämötaiteiden läänintaiteilija.


Meren äärellä | Visit Kotka-Hamina\nMeri on täällä aina lähellä. Loviisan, Pyhtään, Kotkan, Haminan ja Virolahden rannikko lumoaa kauneudellaan ja lukuisat kokous- ja majoituskohteet tekevät olostasi viihtyisän olit sitten kalastaja, meloja tai maisemien ihailija. Nauti luonnon rauhasta, merellisestä miljööstä ja sykähdyttävistä maisemista vain reilu tunti pääkaupunkiseudulta.\nTässä viiden tähden lomakeskuksessa yhdistyvät rentous ja korkealaatuiset puitteet. Upeissa Kotkan merimaisemissa voi kokoustaa ja herkutella huippukokkien loihtimia aterioita. Suloiset löylyt hellivät luolan savusaunassa tai perinteisessä saunassa. Pidä kokous tyylikkäässä villassa, saunatuvalla tai Lapin Kodassa. Alueella on myös runsaasti erilaisia aktiviteettimahdollisuuksia golfista lumikenkäilyyn. Santalahden merenrantaa kulkevat luontopolut tarjoilevat upeita maisemia läpi vuoden. Kysy myös meriretkiä!\nTule nauttimaan merimaisemista Höyrypanimon historiallisessa miljöössä! Kotkan toiseksi vanhin rakennus pitää sisällään kaksi paikallista ylpeyttä: Ravintola Keisarinsataman, joka tarjoilee italialaistyylisiä aterioita, ja pienpanimo Kotka Steam Breweryn tilat. Höyrypanimon tiloissa järjestät sujuvasti kokoukset ja palaverit panimokierroksen kera. Ravintolan juhlapalvelu järjestää ikimuistoiset suuremmat ja pienemmät juhlat ja yritystilaisuudet. Metsolan kaupunginosassa sijaitsevaan Keisarinsatamaan saavut herkuttelemaan ja maistelemaan oluita joko merkittyä Aleksanteri III ulkoilureittiä Kotkan keskustasta tai komeasti ravintolan omaan laituriin vaikka isommallakin aluksella. Meren poukaman ja jokisuiston välimaastossa sijaitseva Keisarinsatama on täydellinen paikka auringonlaskusta nauttimiseen viihtyisällä terassilla istuskellen.\nMajoitu mukavasti Loviisan upeissa merellisissä maisemissa tunnin ajomatkan päässä pääkaupunkiseudulta. Rönnäs tarjoaa rauhallisen miljöön kokoustyöskentelyyn ja virkistäytymiseen yhteensä 16 erikokoisessa, hyvin varustellussa mökissä ympäri vuoden. Golfkausi on täällä pisimmillään ja Pernajanlahden saaristossa teet unohtumattomat saaristoretket joko kalastamaan, lintujen muuttoa ja hylkeiden loikoilua seuraamaan\nTutustu kiehtoviin Itärannikon nähtävyyksiin\nAino A. - Alvarin Varjosta


Kirjoittaja drinkalot » Su Marras 15, 2015 3:59 pm\nJa sitten uutta tietoa.\nSain nyt lisättyä osallistujia tuohon siten että kaikki listallaolijat pääsevät mukaan.\nRuoka muuttuu siten, että sinne tulee possu ja täydennykseksi särää, joten ruokaa on kaikille. HInta on edellen se 23,50 €/hlö.\nEdelleen pätee se, että ilmoittakaa jos ette pääse paikalle. Ruoka nimittäin tilataan etukäteen ja jokainen osallistuja maksaa.\nEdelleen on siis voimassa myös se, että lista on sitova siinä muodossa kuin se on 30.11.2015 klo 16. Tällöin listalla oleva on velvollinen maksamaan tuon 23,50 €, vaikka ei lopulta tulisikaan paikalle.\nKirjoittaja MrMidFinger » Su Marras 15, 2015 9:14 pm\nIso pokkaus ja Syvään kumarrus. Sinulla on drinkalot asenetta vaikka.. hmm toiseksi aateliseksi\nKirjoittaja Maria » Ma Marras 16, 2015 2:44 pm\nMinä olin siinä luulossa ettei pikkujouluihin pääse ja kerkesin varata matkan lämpimään.\nPitäkäähän pojat hauskat juhlat, minä nautiskelen auringosta.\nKirjoittaja drinkalot » Ma Marras 16, 2015 2:53 pm\nMuutkin entiset varasijalaiset ilmoittakoot jos ovat toivonsa heittäneet ja varanneet muuta.\nKirjoittaja Captain1955 » Ti Marras 17, 2015 12:43 am\nOlen työmiehenä tuon viikonlopun. Toivottavasti pääsen minäkin seuraavaan kokoontumiseen...\nKirjoittaja Rubio » Ti Marras 17, 2015 11:00 am\nJoudun myös skippaamaan. Edelliselle viikonlopulle tulee hautajaiset ja samalla menee parin seuraavankin viikonlopun suunnitelmat uusiksi.\nKirjoittaja drinkalot » Ti Marras 17, 2015 2:14 pm\nSellainen ilmoitusasia, että kun porukka alkaa vähentyä niin tuo ruuan hinta sitä myötä elää. Hinta tulee olemaan välillä 20-25 € riippuen osallistujamäärästä. Tähän lisäksi se seuruemaksu 3,50 €/hlö.\nKirjoittaja Bmeifter » Ti Marras 17, 2015 5:56 pm\nEi halvattu, myöhästyin jo alkukarsinnoissa, varasijoillakin oli jo väkeä niin paljon etten aikonut yrittää.\nJa nyt pari päivää sitten sovittiin jotain aivan muuta menoa sisarusten kanssa, nyt listalla tilaa vaikka kolmelle minulle... Ehkä ensi vuonna\nKirjoittaja Milkman » Ti Marras 24, 2015 12:48 pm\nHuoh.....työpäiväksi muuttui tuo lauantai.....en pääse särälle.\nKirjoittaja Sampo » Pe Marras 27, 2015 2:26 am\nPahus, ei pysty kykenemään Eli joudun jättäytymään pois...\nKirjoittaja elmiguel » Pe Marras 27, 2015 6:32 am\nNyt kun itelläni oisi saumaa, voimia, aikaa ja rahaa osallistua, ni vaimokullalla on röitä. Kyllä miutkin vielä joskus näissä kinkereissä nähdään, nyt tyydyn vain antamaan kiitokseni ja tsempit niille, jotka jaksaa näitä järjestää ja jotka näihin pääsee osallistumaan.\nKirjoittaja Miltzu » Pe Marras 27, 2015 9:20 pm\nSeuraaviin meininkeihin pitää yrittää tulla mukaan Kai tossa kesämmällä jotain keksitään..?\nKirjoittaja Kumppari » Pe Marras 27, 2015 9:27 pm\nEikös sinne nyt kuitenkin periaatteessa mahtuisi lisääkin kun noin moni on peruuttanut..?\nKirjoittaja MrMidFinger » La Marras 28, 2015 5:26 am\nKumppari kirjoitti: Eikös sinne nyt kuitenkin periaatteessa mahtuisi lisääkin kun noin moni on peruuttanut..?\nNiinh, alkuperäisen ilmon mukaan tilaisuuteen mahtuu 23 ja nyt listalla on siis ~19 nimeä. eli käsittääkseni , mutta viisat oikeastaan kertokoot totuuden. Muistakaa mun allekirjoitus\nKirjoittaja Siggetero » La Marras 28, 2015 9:21 am\nIlmoittaudun nyt mukaan.


26.1.2010 : Onni Puuronen 8 kommenttia\nSähkömoottorien ja akkuteknologian kehittyessä poltto- ja suihkumoottoreihin perustuvat lentokoneet ovat lähitulevaisuudessa saamassa sähkömoottoreista varteenotettavan kilpailijan. Näin ainakin enteilee NASA:n kehittelemä Puffin -mikrolentokonekonsepti, joka vastaa mittasuhteiltaan lähinnä lentoreppua, ennemmin kuin perinteistä lentokonetta.\nPystysuoraan nouseva ja laskeutuva Puffin -konsepti kykenee teoreettisesti noin 200 km/h matkanopeuuteen, huippujen ollessa yli 400 km/h. Ulkoisesti lähinnä manga-sarjakuvat mieleen tuovan konseptin suurin rajoittava tekijä tällä hetkellä on akkuteknologia, joka rajoittaa lentokoneen kantaman noin 80 kilometriin. Akkuteknologian uskotaan kuitenkin kehittyvän jo vuoteen 2017 mennessä sen verran, että laitteen kantomatka voisi tästä tuplaantua.\nKoskä sähkömoottorien vauhdittama lentokone jättää minimaalisen ääni- ja lämpöjäljen, tätä pidetään ideaalisena sovelluksena armeijan tiedustelulentoja varten. Oletettava ensikäyttökohde tällekin innovatiolle olisi siis sotatanner. Tarina ei kuitenkaan kerro, koska voimme konkreettisesti odottaa tämän tyylisiä herhiläisiä hurahtelemaan maan ilmatilaan.\nKonseptia esittelevä video hypyn jälkeen\nKategoriassa: Ilmailu ja Avaruus, Videot Avainsanoilla: akkuteknologia, mikrolentokone, NASA, sähkölentokone\n26.1.2010 : 14:51\nSaksalaisethan yrittivät tämmöistä toisessa maailmansodassa\n26.1.2010 : 15:37\nolishan toi yksityis käytös mukava(ehkä), mutta varmaan kalliskin. sotilaskäyttöön en käyttäis paitsi tiedusteluun. paha jos tuolla jossakin sodas ja tulee vaikka vihollisen kaksitasoinen hävittäjä vastaan.\n26.1.2010 : 15:38\nEikös täällä hilavitkuttimessa ollut joskus esillä miehittämätön kone jonka toiminta-aika oli vuosia ilmassa aurinkopaneelien avulla? Eikös tähänkin voisi tyrkätä aurinkopaneeleja runkoon?\n26.1.2010 : 16:12\n“olishan toi yksityis käytös mukava(ehkä), mutta varmaan kalliskin. sotilaskäyttöön en käyttäis paitsi tiedusteluun. paha jos tuolla jossakin sodas ja tulee vaikka vihollisen kaksitasoinen hävittäjä vastaan.”\nTuossahan lukee että jättää minimaalisen lämpöjäljen joten ohjuksen lukittaminen lienee mahdotonta. Ja eiköhän tuo ole vielä liian ketterä tykkien osuttavaksi.\n26.1.2010 : 21:41\nTämä on terendi, Lennokki puolella lentoajat ja moottoritehot menneet hurjaa vauhtia eteenpäin sähköpuolella. On lipo akkuja ja harjattomia moottoreita, jotka toimivat kuten staatisella magneetilla varustetut kolmivaihe moottorit, kierroksia säädetään ns pikku inventterillä. Paljon suurempi hyötysuhde harjalliseen tasavirta moottoriin nähden.\n27.1.2010 : 17:17\nKuinkahan tuolla on tarkoitus laskeutua, jos moottori(t) jostain syystä pettää / akku loppuu? Vaikea uskoa että helikoptereista tuttu autorotaatio toimisi noin pienillä potkureilla, joten sitä ei voida käyttää.\n30.1.2010 : 13:02\nTuo vaikuttaa kyllä hemmetisti kätevämmältä ja toimivammalta kuin Möller Skycar tai Martin Jetpack – molemmat kun vaativat enemmän tehoa laitteen ilmassa pitoon puhaltamalla jatkuvasti ilmaa alaspäin. Möllerkin tosin saanee jonkin verran nostetta lentäessään eteenpäin, mutta se on melko kookas ja hankala parkkeerattava Puffiniin verrattuna.\nVoi ehkä tulla vähän niskat kipeäksi tota lentäessä jos pitää tiirailla paljon eteenpäin. 🙂 Tosin… hmm… kun tarkkaan syynäsi, niin kyllä tuossa näytti olevan jonkinnäköinen leukatyyny pilotin päätä tukemassa.\nToivottavasti akkuteknologia saadaan mullistettua, jotta niiden energiatiheys saadaan bensiiniä suuremmaksi. Sähkömoottorit ovat nimittäin paljon kevyempiä ja kestävämpiä kuin polttomoottorit. Yksi mahdollinen ratkaisu voisi myös olla helposti nesteytyvä kaasu (esim. butaani) ja polttokenno sähkön tuottamiseen.\n30.1.2010 : 13:03\n> Kuinkahan tuolla on tarkoitus laskeutua, jos moottori(t)\n> jostain syystä pettää / akku loppuu?\nMöllerissä on tuon varalta hätälaskuvarjo (sellaisia on nykyään saatavilla potkurilentokoneisiinkin). Ehkä Puffiniinkin saadaan sovitettua sellainen.


Kuvia eiliseltä. Aattelin kyllä postata eilen mutta sitten oli kaikkee jouluhässäkkää ja se pääs unohtumaan...\nJoulu meni nopeesti ja oikeen mukavasti. Oli hyvää ruokaa ja kivoja lahjoja. Joista varmaan kuvia myöhemmin. Sain mm. lahjakortteja, suklaata ja leffalippuja ja kaikkee muuta kivaa. Mutta jälleen kerran aivot lyö tyhjää, joten jätän tekstin tähän ja meen jatkamaan Gossi Girl- maratoonia.\nAjatus tökkii ja en oikeen keksi mitään kirjotettavaa. No, Riikka tuli eilen kotiin ja saatiin aikaseks ottaa kuvia. Otetaan varmaan vielä ainakin muutamat tällä viikolla ennenkun Riikka suuntaa takaisin stadiin. Tuntuu et käytän samaa asukokonaisuutta koko ajan. Onneks torstaina meen Aleihin Ellan ja Emilian kanssa ja suunnitelmissa olis ostaa koko Forum tyhjäks.\nHuomenna on joulu! Mihin tää aika on oikeesti menny... Muistan vaan kun katoin mun synttäreinä että kappas jouluun on enää 100 päivää. Mihi ne päivät oikeen katos? Mutta ei sillä että se olisi huono juttu. Odotan innolla huomista! Mutta on kyllä kauhean huono omatunto kun en oo oikeen pystyny ostamaan kellekkään mitään kun oon ihan köyhä. No ehkä tarjoon porukoille jotain elinikästä orjuutta tai jotain sellasta :D\nJA NIIN LISÄÄ KOMMENTTEJA VAAN MUN LINKITÄ BLOGISI-KISAAN (<--- click="click">\nOletan että kaikki tietää mitä tehdä. :D\nEipä oikeen mitään kirjotettavaa. Myöhemmin illalla saattaa tulla linkitä blogisi-postaus, edellisestä kun on 6 kk :)\np.s. tasan kuuden kuukauden päästä saan tietää pääsenkö kallioon! ♥\nPaita Vero Moda, neule Gina Tricot, farkut Only\nEkat asukuvat johonki kahteen kuukauteen? Ollaan nyt Riikan kanssa mummilla ja sillä on järkkäri niin saatin aikaseks mennä tonne pakkaseen ottelee kuvii :)\nTultiin tänne siis eilen viettää etukäteisjouluu faijan kanssa. Sain kaikkee mukavaa mm. kaks supernatulin tuottista, lahjakortteja, neuleen, muumi-mukin, kiharrin-suoristin-vekottimen ja suklaata ja sit viel jotain. Mutsin lahjat avataan sitten vasta 24. päivä. Mutta faijan lahjoista saatan ottaa kuvia huomenna.\nEns viikolla koulussa ei oo oikein mitään ohjelmaa. Kaks normi päivää, keskiviikkona joulukirkko, torstaina luokanvalvojan tunteja ja perjantaina joulujuhla ja todistukset ja sitten loma!\nHuooh, tein tänään virheen ja menin selailemaan viime kesäisiä Rhodoksen-matkan kuvia. Nyt kaduttaa. Kenelle muka ei iskis kauhee matkahimo ku kattelee ensin jotai tälläsii kuvii ja sit kattoo ulos jossa lunta on paikoittan 30cm ja pakkasta -20. Arghh!! Joulu on ainut kiva aika talvesta ja muu on sitte ihan hanurista. En ymmärrä ihmisiä jotka pitää talvesta. En. Vaan. Tajuu. Onneks ollaan edelleen menossa sinne Thaimaahan... Siellä sitten tukahdun kuumuuteen , mutta ainakin on lämmin.\nKiitos edellisen postauksen mielipiteistä ja kaikki tähän asti tulleet kommentit ovat olleet sitä mieltä että mun pitäs leikkaa otsis takas. Saattaa olla että leikkaan jo tällä viikolla. Ku kattelee kaikkii vanhoi kuvii niin otsis vaa jotenki sopii mulle, vaikka Riikan mielestä se saa mut näyttää nuoremmalle. No mitäs väliä! :D


Venäjällä huumeista pidätetty toimittaja joutui kotiarestiin – Asianajaja epäilee poliisin pahoinpidelleen miehen | Yle Uutiset | yle.fi\n8.6.2019 klo 17.25päivitetty 8.6.2019 klo 22.39\nToimittajat ja Ivan Golunovin tukijat kerääntyivät odottamaan tämän oikeuskäsittelyä lauantaina Moskovassa.Sergei Ilinitsky / EPA\nVenäjällä huumerikoksesta syytetty tunnettu toimittaja Ivan Golunov joutui lauantaina sairaalaan, mutta vietiin kuitenkin oikeuteen myöhemmin samana päivänä.\nOikeus päätti lopulta laittaa Golunovin kotiarestiin odottamaan varsinaista oikeudenkäyntiään.\nPoliisi kertoo tiedotteessa, että Golunov oli valittanut voivansa huonosti. Hoitohenkilökunta oli tutkinut Golunovin ja päättänyt toimittaa tämän sairaalaan tutkimuksia varten.\nAsianajaja Pavel Tshikov epäilee poliisin pahoinpidelleen Golunovia. Asianajajan mukaan Golunov luhistui tänään poliisiaseman lattialle oikeudenkäyntiä odottaessaan. Hoitohenkilökunta epäili miehen kylkiluiden murtuneen. Lisäksi tällä oli mustelmia ja todennäköinen aivotärähdys.\nGolunovin luona oli aiemmin vieraillut presidentti Vladimir Putinia ihmisoikeusasioissa avustavan neuvoston jäsen, jolle Golunov oli kertonut, että häntä oli lyöty päähän ja että poliisi oli istunut hänen rintakehänsä päällä.\nMyöhemmin Golunov kuitenkin vietiin oikeuteen, josta oikeus lähetti hänet kotiarestiin.\nUutistoimisto AFP:n mukaan lääkärit tutkivat Golunovin ja hylkäsivät asianajajan väitteen murtuneista kylkiluista. Lääkäreiden mukaan hänellä on naarmuja selässään ja turvonnut silmä.\nGolunov sanoo joutuneensa lavastetuksi\nGolunov pidätettiin torstaina. Poliisin mukaan toimittajan hallusta löydettiin viisi pussia muuntohuume mefedronia ja asunnosta kotietsinnässä kokaiinia.\nGolunovin mukaan huumeet eivät olleet hänen, vaan hänet on lavastettu syylliseksi.\n"Meillä on syytä uskoa, että Golunovia vainotaan"\nGolunovin tukijat pitävät huumesyytteitä tekaistuina ja uskovat niiden johtuvan tämän tekemistä uutisista. Golunov on tutkinut muun muassa Moskovan kaupungin hallinnon korruptiota.\nGolunov työskentelee uutissivusto Meduzan palveluksessa. Meduzan mukaan Golunov on saanut uhkauksia viime kuukausien aikana.\n– Meillä on syytä uskoa, että Golunovia vainotaan hänen työnsä takia, Meduzan päätoimittaja Ivan Kolpakov ja toimitusjohtaja Galina Timtshenko totesivat tiedotteessa.\nValtakautensa aikana Putin on vaientanut lähes kaikki Venäjän hallintoa kritisoivat tiedotusvälineet. Toimittajien mukaan harvat jäljellä olevat itsenäiset tai oppositiota edustavat tiedotusvälineet ovat valtavan paineen alla.\nPäivitetty 21:45 tiedoilla Golunovin siirrosta sairaalasta oikeuteen.\nPäivitetty 22:37 tiedolla kotiarestista.


Aurinko paistaa ja UV-säteilystä varoitetaan\n1. Heinäkuu 2011 - 8:10 — Leena\nKuuntelin eilen TV-uutisia, joissa kerrottiin ihmisten huolestuneen säätiedotuksen yhteydessä annetuista UV-säteilyn varoituksista. Ymmärsin niin, että varoitusten antoa jotenkin muutettiin, etteivät ne aiheuttaisi niin paljon huolestumista.\nIARC luokitteli matkapuhelimiin liittyvät radiotaajuiset sähkömagneettiset kentät mahdollisesti syöpää aiheuttavaksi (2B)\n1. Kesäkuu 2011 - 9:10 — Leena\nOlin juuri miettimässä seuraavan blogin aihetta, kun sain sähköpostiviestillä tiedon prof. Dariusz Leszczynskin uudesta blogista. Viestin aihe oli niin mielenkiintoinen, että päätin katsoa blogia.\nToukokuu alkoi - kevättä ilmassa\n3. Toukokuu 2011 - 8:09 — Leena\nToukokuun alkaessa viimeistään huomaa, että taas on yksi talvi takana ja kesä edessä. Paljon ehti tapahtua talven aikana. Kylmiä pakkaspäiviä ainakin oli niin paljon, että kevättä todella jo alkoi odottaa.\nÄlykkäillä ratkaisuilla energiatehokkuutta\n1. Huhtikuu 2011 - 10:40 — Leena\nViime viikkoina on ollut vaikea olla näkemättä energia-alaan liittyviä uutisia. Japanin ydinvoimaloiden tilannetta on voinut seurata ainakin miltei reaaliajassa. Surullista on ollut huomata, miten vaikea täydellistä tekniikkaa on saada aikaiseksi, mutta kehitys menee kuitenkin aina eteenpäin ja entistä parempaan on aina mahdollista pyrkiä.\nAjatuksia Rooman matkalta\n1. Maaliskuu 2011 - 13:45 — Leena\nKävin Roomassa konferenssissa (10th International Congress of the European Bioelectromagnetics Association) viime viikolla. Matkalla oli aikaa miettiä asioita ja vertailla suomalaista kulttuuria italialaiseen kulttuuriin. Rooma itsessään oli varsin kiinnostava tuttavuus. Kulki mihin tahansa aina vastaan tuli jotain historiallista ja mielenkiintoista nähtävää.\nTekniikka tuo uutta työhön ja arkeen\n1. Helmikuu 2011 - 9:03 — Leena\nOlen viime päivinä opetellut käyttämään uutta ohjelmaa, jolla on helppo tehdä kyselyitä esimerkiksi Internetiin. Ohjelma on ilmeisen laajasti käytetty, koska sitä voi käyttää useilla kielillä. Päätin kokeilla, miten helposti saan ensimmäisen kyselylomakkeen tehtyä ilman erillistä koulutusta tai perusteellista ohjeisiin tutustumista. Kysymyksiä olin miettinyt jo ennakkoon.\nUusi vuosi – jotain uutta ja jotain perinteistä\n3. Tammikuu 2011 - 9:21 — Leena\nTällä kertaa uuden vuoden vaihtuminen tuli jotenkin vähän yllättäen. Välipäiviin mahtui täysi työviikko, joten ehkä tavallista enemmän oltiin työpaikoilla. Uuden vuoden juhlintaa ehdittiin miettiä ennakkoon perinteistä vähemmän. Joka tapauksessa uusi vuosi on alkanut ja on hyvä hetki miettiä, mitä vuosi tuo tullessaan.\n1. Joulukuu 2010 - 10:55 — Leena\nLaitoin tässä yhtenä päivänä merkille, että kummasti aina loppusyksyyn ja joulua edeltävään aikaan liittyy paljon deadlineja työelämässä ja siksi monet ovat aika kovilla. Jotenkin on vaan tullut tavaksi saada kaikki asiat valmiiksi ennen vuoden vaihdetta, vaikka se ei aina olisi välttämätöntäkään.\nEmpatiaa vai ”extreme” kokemus\n1. Marraskuu 2010 - 15:50 — Leena\nLokakuun yksi varsin mieleen painunut uutinen oli sen, kun Chilen kaivosturmassa maan alle jääneet 33 kaivosmiehestä saatiin pelastettua ja nostettua maan pinnalle. Nostoa saattoi seurata internetissä reaaliaikaisesti ympäri maapalloa. Miesten ylös nostaminen oli varsin suuri mediatapahtuma.\nE-kirjan lukulaite tuo uusia mahdollisuuksia\n1. Lokakuu 2010 - 8:29 — Leena\nKatselin kirjakaupassa e-kirjoille tarkoitettua lukulaitetta ja mietin joko olisi oikea aika kokeilla sellaisen käyttöä. Vielä en innostunut ostamaan, sillä päätin selvittää vähän tarkemmin.\nJo kaupassa kiinnitin huomiota siihen, että laitteet olivat varsin ohuita ja kevyen näköisiä. Myöhemmin sain netistä selville, että kevyimmät painavat vain 150 g. Sähköisiä kirjoja mahtuu esimerkiksi 3500 kappaletta yhteen laitteeseen.\n« ensimmäinen‹ edellinen…456789101112seuraava ›viimeinen »


Uskomatonta, ihmiset ovat rasistisia mustia robotteja kohtaan! | Seiska\nUskomatonta, ihmiset ovat rasistisia mustia robotteja kohtaan!\nValitettavasti rasismista ei ole tähänkään päivään mennessä päästy eroon, ja asiantuntijoiden mukaan sen odotetaan jatkuvan myös tulevaisuudessa. Niin uskomattomalta kuin se kuulostaakin, huipputeknologian kehittyessä ja yleistyessä rasismi tulee todennäköisesti heijastumaan jopa robotteihin.\nKansainvälinen asiantuntijoiden ryhmä on juuri julkaissut tutkimustuloksensa, joiden mukaan ihmisillä on ennakkoluuloja mustia robotteja kohtaan. Tutkijoiden mukaan valtaosa heidän kokeeseensa osallistuneista ihmisistä liitti robotin johonkin etnisyyteen sen värin perusteella. Mikä huolestuttavampaa, ihmiset ampuivat todennäköisemmin robotteja, jotka he mielsivät tummaihoisiksi. Tutkijat käyttivät klassista shooter bias-testiä, joka on suunniteltu paljastamaan, miten ihmisten ennakkoasenteet vaikuttavat heidän liipasinherkkyyteensä. Tutkijat loivat useita robottiagentteja useissa eri sävyissä.\n– Osallistujat ampuivat nopeammin aseistettua mustaa agenttia, kuin aseistettua valkoista agenttia, ja samalla he pidättäytyivät ampumasta nopeammin silloin, kun he näkivät aseistamattoman valkoisen agentin, verrattuna aseettomaan mustaan agenttiin.\nTulokset toimivat selkeänä on osoituksena rasismista tummaihoisia kohtaan, olipa kyseessä sitten ihminen tai tummaihoiseksi miellettävä robotti. Tällä hetkellä valtaosa olemassaolevista roboteista on väritykseltään joko valkoisia tai metallisia. Tutkijoiden mukaan monimuotoisuuden puute robottien keskuudessa onkin huolestuttavaa.\n– Etnisen monimuotoisuuden puutteen robottien joukossa voidaan olettaa tuovan mukanaan kaikki samat ongelmat, jotka liittyvät monimuotoisuuden puuttumiseen muilla aloilla, tutkijat toteavat:\n– Tuomitsemme ihmisiä yhteiskunnallisten stereotypioiden perusteella... Sosiaaliset stereotypiat ilmenevät joskus esimerkiksi syrjinnän muodossa.\n, tekniikan ihmeet\nSeksi robottien kanssa: uhka vai mahdollisuus?\nPerintöprinsessa Adriana Gerxhalija avautuu kokemastaan syrjinnästä - pelkäsi osallistua Miss Suomi -kilpailuun rasismin takia!\nRuotsin koulusurmaajan motiivina rasismi!\nNo, huhhuh! Espanjan kuningatar Letizia kohautti rohkealla halkiollaan – kuvat!


51 viikkoa Sanna Marinin hallitusta – Kansan Uutiset\nSosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen pimeässä Helsingin illassa saapumassa taas yhteen hallituksen neuvotteluun.\n51 viikkoa Sanna Marinin hallitusta\nKai Hirvasnoro 4.12.2020 7.15\nVuosi sitten itsenäisyyspäivään valmistauduttiin hallituskriisissä. Keskustan puheenjohtaja Katri Kulmuni ei pystynyt kertomaan, miksi. Keskustalla oli kuitenkin ”henkilöön kohdistuva epäluottamus”. Puolue täsmensi sen verran, että puolue ei luota pääministeri Antti Rinteeseen.\n”Syynä on kokonaisarvio hallituksen toimintakyvystä, luottamuksesta ja uskottavuudesta.”\nVieläkään ei tiedetä, miksi keskusta päätyi tällaiseen kokonaisarvioon.\nPolitiikka on nykyisin nopeiden liikkeiden aikaa. Vuodentakaiset pääministeri Rinne ja valtiovarainministeri Kulmuni ovat nyt sivussa päätöksenteon ytimestä. Keskustan operaatio avasi tien Sanna Marinin hallitukselle, joka nimitettiin 10.12.2019. Se on siis 51 viikon ikäinen.\nEhkäpä demarit ovat tarjoilleet pullakahveja kepulaisille. Pääministerin vaihdos tiesi myös rytminvaihdosta SDP:lle. Sen kannatus kääntyi heti nousuun. Korona siivitti demarit keväällä gallupien ykköseksi, mitä paikkaa se piti hallussaan myös marraskuun mielipidemittauksissa.\nViiden naisen johtama hallitus on kansainvälinen ilmiö, joka on tuonut Suomelle enemmän mainetta kuin mitkään brändityöryhmien kampanjat.\nMaineikas BBC esitti viime viikonvaihteessa uutiskanavallaan puolen tunnin tv-dokumentin ”maailman ainoasta naisten johtamasta hallituksesta”. Siinä Suomea kuvattiin supersankarisarjakuva Wonder Womanin saaren feministisenä utopiana. Sarjakuvasankari Wonder Woman, suomalaisittain Ihmenainen, on kotoisin naisten hallitsemalta Themysciran saarelta.\nHallituksen johtoviisikon sukupuoli ei yksin ole kansainvälistä lehdistöä kiinnostava asia. Suomi oli koko syksyn maailman paras maa koronakriisin hoidossa. Sekin toi Marinille näkyvyyttä ja kannanotoille arvovaltaa.\nVielä ei tiedetä, miten tilanne jatkuu, koska taudin toinen aalto alkoi jyllätä meillä muita maita myöhemmin. Uudet rajoitukset ovat olleet voimassa alle viikon.\nKoronasta huolimatta hallitus on pystynyt viemään hallitusohjelman isoja hankkeita eteenpäin. Laki hoitajamitoituksesta on jo voimassa, sote-uudistusta odotetaan eduskuntaan vielä tämän vuoden puolella, ja oppivelvollisuusuudistus siellä jo on.\nVaikein harjoitus tulee ikääntyneiden työllisyyden parantamisesta noin 10 000 henkilöllä. Kun työmarkkinajärjestöt vetivät asiassa vesiperän, se palaa hallituksen ratkaistavaksi lähiviikkojen aikana.\nKäytännössä kysymys on eläkeputkesta, jonka lakkauttamista kannattavat vihreät ja keskusta. Vasemmistoliitto on vastustanut sitä ja vaatinut ainakin pehmentäviä toimia päätöksen rinnalle. Siihen kallellaan on ollut myös pääministeri.\nTiedossa on siis vielä ennen joulua vaihteeksi perinteinen vääntö, jossa politiikka palaa myös hallituspolitiikkaan. Ei siitä kovin syvä voi tulla, koska hallitus on koko ajan painottanut myös työssä jaksamista, ei siis pelkkää keppiä.\nHollywood-megaelokuva Wonder Woman 1984 on tulossa elokuvateattereihin joulupäivänä. Meilläkin mennään seuraavaan tuotantokauteen Ihmenaiset ja Jussi 2021.\nHallitusIso kolumniViimeinen sana\nHaavisto sai eduskunnan luottamuksen – vihreät keskustan moitteet\nKai Hirvasnoro 15.12.2020 10.18