Henkilönostin Safelift movearound 3000 Näppärä\nHenkilönostimet / Henkilönostin Safelift MA 50\nVeroton: 10 079,84 € (ALV 0%)\nHenkilönostin Safelift MA 50 määrä\nRuotsalainen Safelift Henkilönostin\nHinta 9890€/alv 0% rahoitus järjestyy jopa ilman käsirahaa\nSafeLift on uusi, uraauurtava Henkilönostin sisäkäyttöön. Kehitystyössä on korostettu neljää tärkeää asiaa: ergonomia, toiminta, muoto ja hinta. SafeLiftin tuotteita kehitetään helpottamaan esimerkiksi vähittäiskauppaa, päivittäistavarakauppaa, asennusta, puhdistamista, laitosten hallintaa, varastointia ja rakennusteollisuutta. SafeLiftin henkilönostimien käyttökorkeus on korkeintaan 4,99 m (2,99 + 2,0),\nMikä tarkoittaa, että suurin osa sisätiloista kuuluu tuotteidemme piiriin. SafeLift:iin on myös laaja valikoima lisävarusteita,jotka voidaan helposti kiinnittää koriin. Esimerkiksi puhdistuslaitteiden,työkalujen tai ylimääräisen pöydän pidikkeet. Kaikki tuotteemme täyttävät korkeat turvallisuus-,suorituskyky- ja laatuvaatimukset. Yhdessä yksinkertaisen ja helppokäyttöisen mallin kanssa SafeLift muodostaa kustannustehokkaan vaihtoehdon vastaaviin markkinoiden vaihtoehtoihin. Unohda saksalavat ja muut kankeat ja suuret nostimet. Tämä mahtuu ovista ja on helppo kuljettaa esim : peräkärryllä tai pakettiautolla.\nHenkilönostin ahtaisiin tiloihin\nMovearound on erittäin pieni ja kompakti henkilönostin ahtaisiin sisätiloihin, Nostimella voit ajaa helposti jopa 80cm ovesta. Soveltuu siis loistavasti myös sähkömiehille,iv asentajille ym jotka ei jaksa raahata tikapuita mukanaan. Turvallinen ja nopea. Työt nopeutuu huomattavasti koska nostinta voi ajaa korin ollessa ylhäällä. näin ollen ylös alas ramppaaminen jää vähemmälle. Korikuormana 180kg rittää mainiosti isommallekin asentajalle + työkaluille. Tahraamattomat uretaanirenkaat eivät jätä jälkiä herkemmälläkään pinnalla.\nErittäin kevyt mastonostin! vain 285kg helppo siirtää\nSafelift on pienikokoisten ja siirreltävien pylväsnostimien sarja turvalliseen työskentelyyn sisätiloissa. Nostimiemme ominaisuuksia ovat matala astin, lyhyt kääntymissäde ja alhainen paino.\nSafelift perustettiin vuonna 2010 tavoitteena korvata tikkaat monikäyttöisillä ja käyttäjäystävällisillä pylväsnostimilla, joilla työskentely korkealla sisätiloissa on turvallista. Safeliftin yksinkertaisuus ja helppo liikuteltavuus tekevät siitä kustannustehokkaan vaihtoehdon vastaaville nostimille markkinoilla.\nNostimemme valmistetaan Ruotsissa ja ne ovat CE-merkittyjä EY:n korkeiden turvallisuusstandardien ja EN280-standardien mukaisesti.\nTutustu korkeissa paikoissa työskentelyyn älykkään, turvallisen ja helppokäyttöisen Safeliftin avulla – katso esittelyvideomme.\nKaikki tuotteemme ovat CE-merkittyjä ja ne ovat EY-direktiivin mukaisia\nSafeLiftin tuotteita kehitetään, valmistetaan ja kootaan Ruotsissa.\nAlustan koko 0,53 x 0,76 m\nMaksimi korin kuorma, yhteensä 180 kg\nTyökorkeus 4,95 m / Max nostokorkeus 2,95 m /\nNousu Nopeus (2,95 m) 16 sekuntia\nKokonaisleveys 0,76 metriä Kokonaiskorkeus 1,64 m /\nKokonaispituus 1,2 metriä\nAjonopeus: korialhaalla 4 km / h koriylhäällä 2 km / h\nVirtalähde Kaksi 75 Ah (C20) 12 V akkua, huolto-ohjeet Järjestelmän jännite 24 V Akkulaturi 230 V, 50 Hz / 60 Hz\nNostojärjestelmä Yksitoiminen hydraulinen\nRenkaat Halkaisija 200 mm, polyuretaani kulutuspinta, ei jätä jälkiä Seisontajarrut: Manuaalinen jarrutuki\nPylväsnostimet turvalliseen sisäkäyttöön\nHenkilönostimen työskentelykorkeus jopa 4,99 metriä jalkojen ollessa 2.99 metrissä. Safelift on mastonostin ja vastaa käytettävyydeltä esim saksilavaa. Toki ketterämpänä tämä nostin mahdollistaa liikkumisen ahtaissa tiloissa.\nHenkilönostinta voit ajaa myös korin ollessa ilmassa. korin ollessa ilmassa laitteen siirtonopeus on 2 km/h kori alhaalla 4 km/h\nLaite on erittäin kompactin kokoinen. leveys vain 76cm ja pituuskin vain 120cm korkeus korialhaalla 1,64metriä. painoa laitteella on 320kg\nMallistossa on kolme nostinta. työnnettävä pusharoud hinta noin 8990€ alv 0% itseliikkuva mowearound 8900€ alv 0% Rahoitus järjestyy myös henkilönostimiin\nLisää henkilönostimia voit katsoa tästä\nNopeat varaosatoimitukset, kulutusosat Suomessa, Erikoisemmat parissa arkipäivässä Ruotsista.\nIv aalto Testasi ja tilasi 2 kaksi kappaletta kyseisiä nostimia. Palaute oli erittäin positiivista näppäryyden ja käytettävyyden puolelta. Pitkää päivää tehdessa akku ladattiin kerran.\nKerrotaan lisää kuulumisia kun kysellään seuraavaksi miten homma toimii.\nSafelift perustettiin vuonna 2010 tavoitteena korvata tikkaat monikäyttöisillä ja käyttäjäystävällisillä pylväsnostimilla, joilla työskentely korkealla sisätiloissa on turvallista.\nMuutaman tuotekehitysvuoden jälkeen toimme vuonna 2013 markkinoille kaksi mallia: PushAround ja MoveAround. Molempien mallien työskentelykorkeus on 4,95 metriä. Tänä päivänä toimitamme nostimia useisiin Euroopan maihin.\nTuotekehitys ja kokoonpano suoritetaan tiloissamme Växjössä, ja useimmat nostimen osat valmistetaan Växjön lähettyvillä, mikä antaa meille täyden hallinnan toiminnan ja laadun osalta.\nKaikki nostimemme täyttävät EU:n tiukat turvallisuusvaatimukset EY-direktiivin ja EN280-standardin mukaisesti. Nostimemme ovat CE-merkittyjä näiden vaatimusten mukaisesti.\nSafeliftin yksinkertaisuus ja helppo liikuteltavuus tekevät siitä kustannustehokkaan vaihtoehdon vastaaville nostimille markkinoilla.\nTulevaisuuden suunnitelmissamme on laajentaa tuotevalikoimaa PickAroundilla, jolla käsitellään tavaroita kaupoissa ja varastoissa, ja tarjota matalampia ja korkeampia nostimia, jotta yhä useammat ihmiset voivat jättää tikkaiden käytön ja työskennellä turvallisemmin sisätiloissa.\nSafelift – pylväsnostin turvalliseen työskentelyyn sisätiloissa!\n1 arvio tuotteelle Henkilönostin Safelift MA 50\nSami Aalto – 8.9.2019\nTuotteelle täydet viisi tähteä ja Plusmerkki päälle\nErittäin hyvä ostos, suosittelemme\nT: IV-Aalto Oy


Viestin otsikko: 5dimes?\nLähetetty: 08.04.2004, 19:30\nLöytyykö täältä 5dimes-bookkerin asiakkaita? Sportsbookreview ainakin luokittelee firman todella korkealle, onko käytännössä kaikki sujunut hyvin? Mikä on fiksuin tapa hoitaa rahaliikenne sinne? Hämmästyin, kun lähettivät mailin, että muiden kuin jenkkien luottokortteja ei hyväksytä.\nLähetetty: 08.04.2004, 20:00\nMikä on fiksuin tapa hoitaa rahaliikenne sinne?\nNeteller, en ole muita kokeillut. Kotiutuksissa kannattaa huomioida että kerran kuukaudessa saa siirtää ilman kuluja. Tuokin ikkuna on avoinna vain muutaman tunnin joka maanantai.\nLähetetty: 06.02.2005, 16:18\nLisäsin topikkiin 'Buukkerit joilla tili Suomessa' 5 dimesin, koska näköjään ko. firmalla mahdollisuus myös Moneybookers-tilisiirtoon. Oliko kellään kokemuksia ko. firmasta\nLähetetty: 07.08.2005, 18:46\nNyt on tili auki 5dmesillä ja pelattukin sinne nyt viikonvaihteessa.\nVinkiksi vaan että firmalla oli tänään AsianHandicap- kertoimet myös Suomen 2. divisioonan kaikkiin otteluihin, ei taida kovin monella muulla firmalla olla.\nLähetetty: 13.08.2005, 22:18\nMinä myös sain avattua tilin 5dimesille. http://www.betterbonus.com kautta sai lisäksi $50:n ylimääräisen bonuksen. Minimitalletus tuolloin on $250.\nLähetetty: 10.03.2008, 14:07\nAjattelin uudistaa buukkerivalikoimaani ja näin ollen tiedustelisin, että minkälaisia kokemuksia on vanhemmilla asiakkailla ollut 5dimesin kanssa?\n- Onko mitään suurempia ongelmia vetojen peruutusten suhteen tai onko jotain häiriöitä ollut maksupalveluissa?\nSportsbook reviewin mukaan firman ratinki on tällä hetkellä A-luokka, että sen perusteella olisi ihan kunnon lafka.\nLähetetty: 10.03.2008, 14:22\n5Dimesin sivut on vähän pöhköt käyttää, tai sitten minä olen vaan tyhmä.\nNiillä on ihan hyviä kertoimia NHL:ään, ja joskus aivopieruja jalkapallosarjoissa altavastaajien kertoimissa, kuten esim. tämä oli ->\nUdinese - Genoa 2 hc +0 29 % 5Dimes 4,090 Stake 1,5 / 10\nEi ainakaan mulle ole laitettu minilimittejä, lyön pääasiassa NHL-vetoja, joskus futista.\n5Dimes on ihan hyvä kaveri Pinnaclelle, jos lyö vetoa paljon Amerikan sportseista.\nLähetetty: 10.03.2008, 15:02\nAinakin jenkkisarjoihin löytyy pelipäivinä reduced-kertoimet normaaleihin pelimuotoihin, joissa palautus taitaa olla Pinnaclen luokkaa. Team U/O-palautukset Greekin ja Pinnaclen välimaastossa, kuten myös kertoimien päivitystahti.\nTuolta jonkunlainen avausbonus:\nMuutaman kerran ollut virheellinen line tms. ja veto peruttu (kohtuu nopeasti) ja lähettävät tästä sähköpostiviestin myös. Voitot maksetaan nopeahkosti. Eilinen Detroit-Nashville o5.0 veto ehdittiin maksaa jo ennen ottelun päättymistä. Kotiutukset toimineet moneybookerssiin hyvin.\nEi ole isketty limiittejä. Tosin panokset olleet vain muutamia saturaisia.\nEi valittamista. Sivut ovat vähän vanhanaikaisen oloiset ja tili on kai vain dollareina (en tiedä onko euroa käytössä nykyään). Jenkkilajeihin ainakin ihan hyvä saitti.\nLähetetty: 10.09.2009, 21:23\nEn luo uutta ketjua tähän liittyen, koska asiaan liittyvää keskustelua on käyty aiemminkin.\nItse olen käyttänyt 5Dimes:ia muutaman kuukauden ajan ja tein pari päivää sitten ensimmäisen kotiutuksen Moneybookersin välityksellä. Ikävänä yllätyksenä kotiutuksessa oli se, että valuuttamuunnoksen USD > EUR takia meni nostosummasta 2 prosentin komissio.\nOnko joku keksinyt mitään tapaa kiertää tämä kahden prosentin komissio? Neteller näyttä myöskin veloittavan komission 2.5% nostoista, joissa tehdään valuuttamuunnos. Joten nostojen tekeminen Netellerillä tuskin muuttaa asiaa.\nVai onko ainoa vaihtoehto varautua siihen, että voitoista menee aina 2 prosentin komissio ja ottaa tämä huomioon kerroinvertailuissa?\nMiksi se pitäisi ottaa huomioon kerroinvertailussa?\nLähetetty: 10.09.2009, 22:01\nJos siis oletetaan, että kaikista voitoista menisi 2% komissiota, niin 5Dimesin kertoimista tulisi ottaa pois tuo 2% vertaillessa kertoimia muiden välittäjien kertoimiin. Esim. 5Dimesin kerroin on 2.00, niin vertaillaan muihin kerrointa: 0.98 x 2 = 1.96.\nLähetetty: 10.09.2009, 22:55\nEikö nyt kuitenkin olisi järkevämpää avata se nettikukkaro dollareissa ? Tai sitten vaan yksinkertaisesti unohtaa nämä bookkerit jotka eivät tajua, että maailman päävaluutta on muuttunut joksikin muuksi kuin $, jo jokunen vuosi taaksepäin. Itse olen suosiolla valinnut jälkimmäisen vaihtoehdon.\nLähetetty: 10.09.2009, 23:10\nSinulla on tuossa ajattelussa nyt kaksi virhettä. Tai tarkemmin sanottuna ajattelutapasi on väärä, ja lisäksi väärässä ajattelutavassasi on yksi virhe.\nLähetetty: 10.09.2009, 23:35\nNo voitko kertoa tarkemmin mikä tässä logiikassani mättää? Kuitenkin jollain tavalla tämä komissio tulee huomioida vertaillessa 5Dimesin kertoimia muiden bookkereiden kertoimiin, eikö?\nLähetetty: 11.09.2009, 07:25\n2 prosenttia ei lähde pois jokaisesta voitetusta vedosta, vaan pelikassasta siinä tilanteessa kun päätät kotiutuksen tehdä.\nLähetetty: 11.09.2009, 16:15\nEi välttämättä. En tarkoita sitä, etteikö sillä olisi lainkaan merkitystä, mutta valuutanvaihtokomission - jonka maksat vasta, kun oikeasti siirrät rahaa pelitililtäsi - huomioiminen on vähän turhan vaivalloista kerroinvertailuvaiheessa, eikä sillä muutenkaan ole juuri todellista merkitystä. Pikemminkin kehoittaisin miettimään sitä, kannattaako sinun pitää ylipäätään ollenkaan 5dimesin kaltaisia vedonvälittäjiä valikoimissasi, jos valuutanvaihdon kustannukset ärsyttävät.\nNimim. "veijo vetaja" kiteytti jo ytimekkäästi, mikä ajattelussasi menee pieleen. Selitän nyt saman asian esimerkin kanssa, ettei varmasti jää mitään epäselväksi. Olennaista on, että ymmärrät sen, ettet maksa "komissiota" jokaisesta (voittamastasi) vedosta, vaan että valuutanvaihdon kustannukset rasittavat pelikassaasi vasta siinä vaiheessa, kun oikeasti nostat rahaa ulos pelitililtäsi.\nOletetaan, että sinulla on tili kahdella eri bookkerilla. Toinen on 5dimes, toinen joku geneerinen bookkeri, josta käytetään tässä kirjainta A. Olet jakanut pelikassasi puoliksi kummallekin bookkerille, joten sinun ei tarvitse tehdä rahansiirtoja lyödäksesi vetoa jostain tietystä kohteesta.\n5dimes tarjoaa johonkin kohteeseen kotivoitolle kerrointa 2,10. Bookkerin A kerroin kotivoitolle tässä samassa kohteessa on 2,08. Sinun todennäköisyysarviosi kotivoitolle on 50 %, joten kummankin firman kerroin kotivoitolle on mielestäsi ylikerroin. 5dimesin kerroin on suurempi, mutta koska lasket "komission" pois jo tässä vaiheessa, päädyt pelaamaan vetosi bookkerille A (0,98*2,10 = 2,058 < 2,08).\nOletetaan, että sama tilanne toistuu tuhat kertaa. Joka kerta pelaat vetosi bookkerille A. Panostuksesi on joka kerta 1 prosentti pelikassastasi. Jokainen veto kasvattaa pelikassasi keskimäärin 1,0004-kertaiseksi (1 + (0,01*(0,50*2,08 -1)) = 1,0004). Tuhannen vedon jälkeen pelikassasi on kasvanut odotusarvoisesti (eli keskimäärin) 1,49-kertaiseksi (1,0004^1000 ~ 1,49).\nJos kuitenkin pelaat nämä tuhat vetoa 5dimesille korkeammilla kertoimilla (2,10), kasvatat pelikassasi noin 1,65-kertaiseksi, koska jokainen vetosi kasvattaa kassasi (odotusarvoisesti) 1,0005-kertaiseksi eikä vain 1,0004-kertaiseksi. Voit siis 1000 vedon jälkeen kotiuttaa koko pelikassasi kasvun (~65 %) 5dimesilta ja maksaa siitä komission (2 %), mutta tuloksesi (kokonaispelikassan ~63,6 %:n kasvu) on vielä senkin jälkeen parempi kuin siinä tapauksessa, että pelaat vain bookkerille A.\nToivottavasti asia tuli nyt selväksi.\nKiitos, nyt tuli selväksi tuon komission huomioiminen.\nLähetetty: 09.01.2012, 20:48\n5Dimes, sportbet vai Island Casino??\nKäsittääkseni kolmen bookerin koalitio, jossa kaksi jälkimmäistä kuuluvat 5Dimes-yhtymään. Noihin saanee avata tilin vain yhteen, niin mihin kannattaisi avata. Kertoimet ja valikoima käsittääkseni aika lailla sama jokaisessa. SBR tuntuu antavan A-luokkaa kaikille. Kuullut vähän, että Dimesille tulis limiitit aika helpoilla - kaipa ne sitten noissa kahdessa muussakin.\nLähetetty: 09.01.2012, 21:02\n5dimes on firma jota olen varmaan puolisen vuotta pelaillut. Sen verran limiittejä näyttää olevan, että usein eurolätkään menee se 250$ per lyönti ja lisää saa lyödä vasta kun kerroin muuttuu. NHL:llään varmasti isommat limiitit mutta eipä ole tullut pelailtua kun ovat niin herkkiä muuttamaan kertoimiaan että ei sinne koskaan mitään peliä saa. Eipä tuonne kaiken kaikkiaan paljoa peliä tule, ainakaan omalla bookkeri valikoimalla.\nLähetetty: 10.01.2012, 07:42\nAinakin jokaisessa kolmessa paikassa nostot maksavat 15-80 dollaria per kerta ja tilin valuuttaa ei taida saada muuhun kuin dollariin joten ei ole paras vaihtoehto niille jotka eivät halua makuuttaa rahojaan bookkerin tilillä.\nLähetetty: 10.01.2012, 21:34\nOlen käsittänyt että 5dimesissä saa kotiutuksen ilmaiseksi 30 pv välein jos kotiuttaa maanantaina klo 16-20.\nLisäksi sellainen juttu jos tallettaa sinne euroina niin ne muuttaa valuutan dollareiksi reilusti valuuttakurssin mukaan.\nLähetetty: 22.02.2012, 18:35\nOnks tonne Sportbetillekin tullut jotain juissii?? Ei itellä ainakaan ennen ole ollut. Nyt kuitenkin 0,06 yksikköä pienempiä kertoimia kuin portalissa.\nLähetetty: 02.05.2012, 09:39\nAiheeseen liittyvä toinen kysymys: onko tuolla Sportbetillä vieläkin ne ehdot, että yksi ilmainen nosto kuukaudessa ja tämäkin tehtävä maanantaisin tiettynä kellonaikana? Onko joku kotiutellut viime aikoina tuolta tai Dimesilta?\nLähetetty: 02.05.2012, 12:57\nEikö täältä euroopasta tosiaankaan löydy 5dimes tms. kaltaista puukkeria, joka ei heitä limiittejä heti silmille jos vähän "tuuri" käy?\nLyön siis vetoa EU-jalkapallosta (n. 100 vetoa/kk) ja nyt olen ollut Betdaq:lla (vaikka on laiha kuin mikä), kun kaikista muista mihin olen tutustunut niin ei kehumista ja mitä muista lukenu, niin on netti väärällään "kauhutarinoita"...\nLähetetty: 02.05.2012, 13:54\nMun mielestä parhaimmat, joihin ei ehkä ihan ekana puske rajoitukset, ovat: bet365, Expekt, bwin ja Nordicbet.\nHyviä noistakaan ei ole mikään, mutta alkuun pääsee.


Kotimainen jalkapallotähti teki monivuotisen sopimuksen Ilvekseen – "Pelillisesti hänelle on suunniteltu erittäin suurta roolia meidän pallollisessa pelissä" | Paikalliset | Tamperelainen\nJalkapallon Veikkausliigan Ilves on solminut hyökkäävän keskikenttäpelaaja Petteri Pennasen kanssa pelaajasopimuksen, joka kattaa kaudet 2022, 2023 ja 2024. Sopimus sisältää lisäksi seuran option kaudesta 2025.\nVeikkausliigan ehdottomiin tähtipelaajiin lukeutuva 31-vuotias Pennanen on kuopiolaisen jalkapallon kasvatti, joka on pelannut Veikkausliigaa Kuopion Palloseuran, Turun Palloseuran ja Rovaniemen Palloseuran riveissä. Veikkausliigaotteluita hän on pelannut yli 250 kappaletta.\nHänen uransa tähänastinen tähtihetki on ollut kauden 2019 Veikkausliigan mestaruus joukkueen kapteenina Kuopion Palloseuran paidassa. Lisäksi hän on voittanut KuPS:n riveissä yhden kerran Veikkausliigan hopeaa (2017) sekä kaksi kertaa pronssia (2018, 2020).\nNäiden lisäksi hänen palkintokaapistaan löytyy Veikkausliigan pronssimitali kaudelta 2012 TPS:n paidassa sekä yksi Liigacupin voitto niin ikään kaudelta 2012 TPS:n riveissä. Veikkausliigan parhaaksi keskikenttäpelaajaksi hänet on valittu kaksi kertaa (2018 ja 2019). Veikkausliigamaaleja Pennanen on tehnyt urallaan 43 kappaletta.\n– Pelillisesti hänelle on suunniteltu erittäin suurta roolia meidän pallollisessa pelissä ja enimmäkseen hänet tullaan varmasti näkemään keskiakselilla keskikentällä tai kymppipaikalla. Toki hän monipuolisena pelaajana pystyy pelaamaan tarvittaessa myös laidalla, päävalmentaja Toni Kallio kommentoi tiedotteessa.


Rehentely – kannattaako se? | Raamatun kanta\n”Kun epävarma ihminen vetäisee ylleen merkkifarkut tai muun merkkivaatteen, hän voi nousta mitättömyyden alakulosta ja kuvitella olevansa jotakin – ja jos joku epäilee, katsokoon hänen tuotemerkkiään.” (Psykologi Chaytor D. Mason)\nJOTKUT ihmiset rehentelevät merkkivaatteilla tai hienoilla tavaroilla herättääkseen toisissa ihailua. The Washington Post -lehdessä kerrotaan, että esimerkiksi eräässä Aasian maassa ”uusrikkaat rakastavat ylellisyystavaroita – ranskalaisia käsilaukkuja, italialaisia urheiluautoja – ja kaiken lisäksi he mielellään leveilevät [varallisuudellaan]”.\nSiinä, että nauttii oman työnsä hedelmistä, ei tietenkään ole mitään väärää. Raamattukin sanoo: ”Jokaisen ihmisen tulisi syödä ja juoda ja nähdä hyvää kaiken kovan työnsä johdosta. Se on Jumalan lahja.” (Saarnaaja 3:13.) Mutta mitä on sanottava siitä, että rehentelee omaisuudellaan? Mikä on Raamatun näkökanta?\n”Rikkaalla on paljon ystäviä”\nMillaisia ihmisiä rikkaat tai rikkaina esiintyvät vetävät puoleensa kerskaillessaan omaisuudellaan? Raamattu auttaa vastaamaan tähän kysymykseen esittämällä ihmisluontoa koskevan viisauden: ”Vähävarainen on jopa lähimmäisensä vihan kohteena, mutta rikkaalla on paljon ystäviä.” (Sananlaskut 14:20.)\nAjatuksen ydin on se, että rikkaan ystävien suuri määrä ei johdu niinkään hänestä itsestään vaan hänen varallisuudestaan. Noiden ihmisten ”ystävyys”, samoin kuin heidän imarteleva puheensa, juontaa juurensa itsekkyydestä. Raamatussa tällaista puhetta sanotaan ”ahneutta verhoavaksi valepuvuksi” (1. Tessalonikalaisille 2:5).\nOn siksi hyvä miettiä, millaisia ystäviä haluamme: sellaisiako, jotka rakastavat meitä omaisuutemme vuoksi, vai aitoja ystäviä, jotka rakastavat meitä meidän itsemme vuoksi? Raamatussa osoitetaan, että käytöksemme voi vaikuttaa siihen, millaisia ihmisiä vedämme puoleemme.\n”Viisaus on vaatimattomien parissa”\nVarallisuuden esittelemiseen liittyy toinenkin ongelma. Tätä valaisee Raamatun kertomus Jerusalemissa muinoin eläneestä kuningas Hiskiasta. Erään kerran hän näytti Babylonista tulleille arvovieraille ”kaiken, mitä hänen aarteistossaan oli”. Rikkaudet tekivät ilmeisestikin vaikutuksen vieraisiin. Ne ovat voineet synnyttää heissä kuitenkin myös ahneutta. Heidän lähdettyään Jumalan profeetta Jesaja julisti Hiskialle rohkeasti, että jonakin päivänä kaikki hänen aarteensa ”viedään Babyloniin” ja että ”mitään ei jää jäljelle”. Nämä sanat kävivät toteen. Vuosia myöhemmin babylonialaiset palasivat ja veivät kaikki Hiskian suvun rikkaudet. (2. Kuninkaiden kirja 20:12–17; 24:12, 13.)\nNykyäänkin ne, jotka pöyhkeilevät varallisuudellaan, ovat vaarassa menettää sen tai ainakin osan siitä. Meksikon rikollisuutta ja turvallisuutta käsittelevässä raportissa sanotaan: ”Silmiinpistävä omaisuuden esitteleminen vaikuttaa Méxicossa varkaisiin magneetin tavoin. Kalliit korut, kellot ja suuret setelitukot herättävät ei-toivottua huomiota.” Miten paljon parempi onkaan noudattaa Raamatun neuvoa olla kerskumatta rikkauksillaan (Jeremia 9:23). Sananlaskujen 11:2 sanoo: ”Viisaus on vaatimattomien parissa.”\nNäe toisten hyvät ominaisuudet\nVaatimattomalla ja nöyrällä ihmisellä ei ole itsekeskeistä katsokaa minua -asennetta, vaan hän iloitsee toisten hyvistä ominaisuuksista ja heidän vahvuuksistaan. Raamatussa sanotaan: ”Älkää tehkö mitään itsekkyydestä tai turhamaisuudesta, vaan olkaa nöyriä ja pitäkää kukin toista parempana kuin itseänne.” (Filippiläisille 2:3, Kirkkoraamattu 1992.) Galatalaiskirjeen 5:26:ssa neuvotaan: ”Älkäämme tulko itsekeskeisiksi, niin että herätämme kilpailuhenkeä toisissamme, kadehdimme toisiamme.”\nHaluatko ystäviä, jotka rakastavat sinua omaisuutesi vuoksi, vai ystäviä, jotka rakastavat sinua sinun itsesi vuoksi?\nJumalista viisautta ilmaisevat ihmiset tietävät, että epäitsekkyys ja molemminpuolinen kunnioitus ovat aidon ystävyyden peruspilareita ja että tällainen ystävyyssuhde ei katkea vaikka rikkaus katoaisikin. Se pikemminkin vahvistuu ajan myötä. ”Tosi toveri rakastaa kaiken aikaa”, sanotaan Sananlaskujen 17:17:ssä. Viisas ihminen yrittää ennen kaikkea miellyttää Jumalaa. Hän tietää, että Jumalaan ei tee vaikutusta se, mikä näkyy ulospäin, vaan Hän katsoo ”sydämen salaista ihmistä” – sitä, millaisia olemme sisimmässämme (1. Pietarin kirje 3:4). Siksi on viisasta pyrkiä parhaansa mukaan kehittämään miellyttäviä ominaisuuksia, joiden Raamattu sanoo kuuluvan ”uuteen persoonallisuuteen” (Efesolaisille 4:24). Joitakin tällaisia ominaisuuksia mainitaan Miikan 6:8:ssa: ”Mitä muuta Jehova vaatii sinulta takaisin kuin että noudatat oikeutta ja rakastat huomaavaisuutta ja olet vaatimaton vaeltaessasi Jumalasi kanssa?”\nOn totta, että nykymaailmassa vaatimattomuutta ei juuri arvosteta, mikä ei ole yllätys Raamattua tutkiville. Siinä on ennustettu, että ”viimeisinä päivinä” enemmistö ihmisistä olisi ”itserakkaita, rahaa rakastavia, – – pöyhkeitä, – – ylpeydestä pöyhistyneitä” (2. Timoteukselle 3:1–5). Omaisuudellaan kerskailevat ovat tällaisessa ympäristössä kuin kotonaan, mutta Jumala kehottaa meitä ”kääntymään pois” heistä, jottei meistä tulisi heidän kaltaisiaan.\nMillaiset persoonallisuuden piirteet miellyttävät Jumalaa? (Miika 6:8.)\nMiten meidän tulisi suhtautua toisten hyviin ominaisuuksiin ja vahvuuksiin? (Filippiläisille 2:3.)\nMiksi ihmisten yleisen taipumuksen rehentelyyn ei pitäisi olla meille yllätys? (2. Timoteukselle 3:1–5.)\nMonet yhdistävät onnellisuuden rahaan ja omaisuuteen. Mutta tuovatko raha ja omaisuus todellisuudessa pysyvää onnellisuutta? Mitä todisteet osoittavat?\nJaa Jaa Rehentely – kannattaako se?\ng 11/12 s. 24-25\nVaatimattomuus edistää rauhaa\nMillainen näkemys sinulla on itsestäsi?


D-vitamiinin saanti ja mittaus | Mehiläinen\nD-vitamiinin tärkein tehtävä on lisätä kalsiumin ja fosforin imeytymistä suolistosta ja sen keskeinen vaikutus on luuston lujittaminen niin kasvuikäisillä kuin aikuisilla. Myös raudan, sinkin ja magnesiumin imeytyminen tehostuu. D-vitamiinilla on näiden tapahtumien lisäksi todennäköisesti lukuisia muita terveysvaikutuksia, sillä se säätelee satojen geenien toimintaa elimistössä.\nIhossa muodostuu auringonvalon vaikutuksesta aktiivisen D-vitamiinin esiastetta, mutta varsinkaan pimeänä vuodenaikana saanti tavallisesta ruokavaliosta ei riitä ja siten tarvitaan D-vitamiinilisää. Siksi riittävä saanti olisi hyvä tarkistaa pimeän kauden alkaessa. Tämän voi tehdä mittaamalla veren 25-hydroksi-D-vitamiinin, eli kalsidiolin pitoisuus (S-D-25), joka kuvastaa sekä vitamiinin saantia, että elimistön D-vitamiinivarastoja.\nD-vitamiinimittaukset tulisi tehdä aina samassa laboratoriossa, koska laboratorioiden mittausmenetelmät eroavat toisistaan. Näyte voidaan ottaa missä tahansa Mehiläisen lääkärikeskuksessa, määritys tehdään Mehiläinen Töölön keskuslaboratoriossa.\nRiittämätön D-vitamiinin saanti altistaa osteoporoosille ja luunmurtumille. Tutkimuksissa D-vitamiinin puute on liitetty myös mm. infektioherkkyyteen eli heikentyneeseen puolustusjärjestelmään, masennukseen, diabetekseen, syöpä- ja verisuonisairauksiin, tasapaino- ja lihasheikkouteen, autoimmuunitauteihin sekä hermoston rappeumatauteihin. Suoraa syy- ja seuraussuhdetta ei kuitenkaan aina ole osoitettu.\nD-vitamiinin puutos on yleistä suomalaisessa aikuisväestössä\nSuomalaisissa tutkimuksissa on osoitettu, että D-vitamiinin puutos on hiukan yleisempää naisilla kuin miehillä ja vain noin joka kuudennella suomalaisella veripitoisuus on luuston terveyden kannalta riittävä (yli 75-80 nmol/l). Sekä miesten että naisten D-vitamiinitasot ovat yhteydessä ikään ja fyysiseen aktiivisuuteen. Ylipainoisilla D-vitamiinitasot ovat matalampia kuin normaalipainoisilla. Suurin D-vitamiinin puutoksen riski onkin ylipainoisilla työikäisillä naisilla, joiden fyysinen aktiivisuus on vähäistä ja jotka eivät käytä D-vitamiinia sisältäviä vitamiinilisiä.\nD-vitamiinin puutos ja ikä\nD-vitamiinin puutoksen riski on erityisen suuri vanhuksilla, sillä ihon D-vitamiinin tuotanto heikkenee, ulkoilun määrä vähenee ja vaatetus saattaa kesälläkin olla peittävää. Myös ravinnon yksipuolisuus saattaa lisätä vitamiininpuutteen riskiä iäkkäillä.\nD-vitamiiniannoksista – Saantisuositus\nYmpärivuotiset saantisuositukset ruoasta saatavan D-vitamiinin lisäksi ovat:\n2 vk. - 2 v. 10 µg/vrk\n2 - 17 v. 7,5 µg/vrk\n18 - 60 v. 10 µg/vrk tarvittaessa*\n61 - 74 v. 10 µg/vrk tarvittaessa*\n--> 75-v. 20 µg/vrk**\n* Silloin, kun ei käytetä päivittäin D-vitaminoituja maitovalmisteita, rasvalevitteitä ja/tai kalaa vuoden pimeimpänä aikana (loka-maaliskuu).\n** Pienempi annos (10 µg/vrk) D-vitamiinilisää voi riittää, jos käyttää säännöllisesti ja paljon D-vitaminoituja maitovalmisteita, rasvalevitteitä ja/tai kalaa.\nTurvallinen vuorokausiannoksen on todennäköisesti n. 100 µg / vrk. Mittayksikkönä mikrogramma (µg) sekä kansainväliset yksiköt (IU); 10µg = 400IU\nD-vitamiinin saanti ruoasta\nRasvaiset kalat ovat hyviä D –vitamiinin lähteitä. Hyvänä D-vitamiinin lähteenä toimivat myös maitotuotteet ja levitteet, joihin on lisätty D-vitamiinia.\nPitoisuus 100g annoksessa:\nKuha 24,8 µg\nSiika 22,1 µg\nKevytlevitteet ja margariinit 20,0 µg\nSilakka 17,0 µg\nKantarelli 12,8 µg\nAuringosta saatu D-vitamiinin kerta-annos on 20 minuutin aikana jopa 10 000 IU (250 µg). Kahden viikon säännöllinen oleskelu auringossa yli kaksinkertaistaa seerumin kalsidiolipitoisuuden. Pitoisuus laskee kuitenkin viikkojen kuluessa, eikä yksi ns. aurinkoloma riitä kattamaan koko talven D -vitamiinitarvetta.\nRunsaskaan D-vitaminoitujen maitovalmisteiden käyttö ei lisää saantia yli turvallisena pidetyn saannin ylärajan. D-vitamiinin saanti ihosta tai perusravinnosta ei voi aiheuttaa myrkytystä, mutta munuaispotilaiden saama D-vitamiinin aktiivinen muoto (kalsitriolin) saattaa johtaa yliannokseen.\nMyrkytysoireita voi esiintyä, kun S-D-25 on yli 300 nmol/l, jolloin usein myös veren kalsiumpitoisuus on kohonnut. Oireita ovat mm. ruokahaluttomuus, laihtuminen, yleinen heikkous, sekavuus, oksentelu ja nestevajaus.\nD-vitamiinin voi mittauttaa laboratoriossa ilman lähetettä. Voit varata ajan verkkoajanvarauksesta mihin tahansa Mehiläisen toimipisteeseen. Näytettä ennen ei tarvitse olla syömättä tai juomatta eikä sitä tarvitse ottaa tiettyyn kellonaikaan.\nD-vitamiinimittaus ja muut yleisimmät näytteenotot ja tutkimukset (ilman Kela-korvausta) löytyvät laboratoriotutkimusten hinnastosta.\nMistä näen tutkimuksen tulokset?\nLaboratoriokokeiden osalta tulokset tulevat OmaMehiläiseen ja jäävät sinne talteen. OmaMehiläistä voit käyttää kännykälläsi lataamalla OmaMehiläinen-sovelluksen sovelluskaupasta. Tietokoneella toimivaan OmaMehiläinen-verkkoversioon pääset täältä .


Taidenäyttelytraileri - Opas, teos vai mainos? – EDIT\nRobert Mapplethorpe –näyttelyn alla ja myös itse museoon päästyäni huomioni kiinnittyi ahkeraan näyttelytrailerimainontaan. Pariminuuttisessa videossa Mapplethorpen syvä ääni ja hälyinen ääniraita leijailee hänen kasvokuvistaan koostuvan fotomontaasin yllä, ja lopuksi tulee mainos: Kiasmassa maaliskuusta syyskuulle. Viime vuosina erityisesti suurten näyttelyiden yhteydessä yleistyneet taidenäyttelytrailerit liikkuvat jännittävästi eri alueilla; ne ovat mainoksia, jotka kuitenkin saattavat jo lähestyä näyttelyyn kuuluvaa itsenäistä teosta. Muutama muukin lähiaikoina näkemäni traileri on saanut pohtimaan niiden konseptia ja eri näyttelytrailerityyppejä. Onko niistä arvokasta mainonnallista hyötyä vai ovatko trailerit lähinnä yksi osa suurnäyttelyiden brändäämistä? Voiko hyvä traileri jopa tuoda taiteellista lisäarvoa näyttelylle?\nEnnen Mapplethorpea näyttelytraileri sai kiinnostukseni heräämään alkuvuodesta, kun MoMA alkoi markkinoida maaliskuussa avautunutta Björk-näyttelyään musiikkivideomaisella trailerilla. Näyttelyyn komissioituun Black Lake -installaatioteokseen johdattelevassa trailerissa informaatio on riisuttu minimiin ja se nojaa sen sijaan vahvasti taiteilijan läsnäoloon sekä hänelle ominaiseen visuaaliseen ilmeeseen. Traileri on kieltämättä yksinkertaisuudessaan kaunis, houkutteleva ja mikä tärkeintä, näyttää ja tuntuu (ja kuulostaa) kohteeltaan. MoMA:n näyttely itsessään kuulopuheista päätellen on flopannut aika pahasti, eli kuten elokuvienkin kohdalla, trailerin perusteella ei kuitenkaan kannattane tehdä liian tiukkoja oletuksia itse näyttelyn laadusta.\nBjörkin videota katsoessa mieleeni muistui toinen varsin tuore näyttelytraileri, Tuomas A. Laitisen hieno videopätkä, joka mainosti viime vuoden lopulla EMMA:ssa esillä ollutta Fundamental Matter -näyttelyä. Laitisen rauhallisessa mutta samalla intensiivisessä trailerissa on katkelmia hänen näyttelyssä nähdyistä videoteoksistaan, mutta samalla se muodostaa niistä oman kokonaisuuden jonka mystinen musiikki kutoo yhteen.\nBjörkin ja Laitisen näyttelyiden trailereissa on paljon samaa. Molemmat tavoittavat yksinkertaisin keinoin kohteensa tunnelman ja luonteen, luonnollisesti myös siksi että taiteilijat itse ovat osallistuneet niiden tekemiseen. Ne eivät ole itsenäisiä videoteoksia, mutta tuovat kuitenkin jonkinlaista taiteellista lisäarvoa sen sijaan että olisivat vain kuvakollaaseja tai kuivaa näyttelyinfoa. Trailerit johdattavat katsojaa näyttelyyn temaattisesti jo etukäteen, välittäen samaa henkeä mikä itse näyttelyyn astuessa on odotettavissa, kuitenkaan paljastamatta liikaa.\nKiasman Mapplethorpe-traileri on lyhyt varsin dokumentaarinen katkelma joka mukailee alunperin Pariisin Grand Palais’n näyttelyn yhteydessä tehtyä traileria. Traileri on lajissaan perinteisen informatiivinen, mikä sopineekin retrospektiiviseen näyttelyyn paremmin. Hyvä keino on käyttää trailerissa taiteilijan omaa ääntä kertomassa teoksistaan ja tuoda häntä näin lähemmäs katsojaa, sen sijaan että teoksia esimerkiksi esiteltäisiin jonkun muun toimesta, kuten joissain vanhemman taiteen näyttelyiden trailereissa tehdään.\nKaikkien myös mainittujen trailereiden kohdalla voi kuitenkin miettiä, tarvitseeko taidenäyttely ylipäätään trailerin? Voiko pelkän trailerin perusteella muodostaa mielipidettä näyttelystä tai esimerkiksi päättää olla menemättä näyttelyyn? (Toki tätä voi pohtia myös elokuvien kohdalla.) Jollain tapaa liikkuvan kuvan ja esimerkiksi videotaiteen kohdalla traileri näyttäytyy perustellumpana ja toimivampana, kun hyväksi voidaan käyttää taidemuodon omaa välinettä. Pelkkä kuva videoteoksesta helposti ei välitä minkäänlaista informaatiota teoksen luonteesta tai sisällöstä.\nLaitinen toteaa trailerin teosta viimesyksyisessä Hesarin jutussa näin: “En halunnut näyttelystä paperikutsuja ja sitten mietin, että voisi sen sijaan tehdä lyhyen videon, jossa olisi materiaalia joistain näyttelyn teoksista. — Kun kyseessä on liikkuvan kuvan teoksista, videoklippi voi ehkä olla parempi kuvaamaan näyttelyn tunnelmia kuin yksittäinen kuva.”\nMitä todennäköisimmin trailerit tulevat yleistymään entisestään näyttelyiden mainostamisessa ja myös monipuolistuvat tyyliltään. Niitä on helppoa ja edullista jakaa sosiaalisessa mediassa ja parhaimmillaan ne täydentävät ja konkretisoivat nettisivujen näyttelytekstejä tai kuvaluetteloita. Mikä lienee tärkeintä, hyvä traileri herättää katsojan mielenkiinnon ja jättää janoamaan lisää. Kenties ennen pitkää katsojaa johdatetaan taidenäyttelyyn etukäteen interaktiivisten videoiden tai näyttelyyn liittyvän pelin avulla. Luultavasti jossain tätä jo tehdäänkin.\nTagit: björk, emma, kiasma, moma, näyttelytraileri, robert mapplethorpe, tuomas a. laitinen, video


Markkinointiviestinnässä hieman valoisampaa - Mediaviikko - Viestinnän ja median uutisia\nMarkkinointiviestinnän toimialan yritykset arvioivat syyskuussa tämän vuoden suhdanneluvuksi 1,7 prosenttia MTL:n barometrissä . Vastaava luku oli kesäkuussa 0,9 prosenttia, joten näkymät ovat kääntyneet positiivisemmiksi. Eniten kysyntää uskotaan olevan strategisilla ja suunnittelupalveluilla. Asiakastoimialoittain tarkasteltuna etenkin BtoB -markkinoille suunnattujen palveluiden kysynnän uskotaan kasvavan.\nMarkkinointiviestinnän toimialan yritykset arvioivat syyskuussa tämän vuoden suhdanneluvuksi 1,7 prosenttia, kun vastaava luku oli kesäkuussa 0,9 prosenttia. Näkymät ovat huomattavasti positiivisemmat kuin viime joulukuussa, jolloin suhdanneluvun arveltiin olevan -0,2 prosenttia. Markkinointiviestintäalan suhdanneodotukset ovat kuitenkin negatiivisemmat kuin teollisuuden ja palveluiden odotukset Elinkeinoelämän Keskusliitto EK:n elokuun barometrissä.\nAlan yritykset luottavat edelleen oman myyntinsä positiiviseen kehitykseen: 49 prosenttia vastaajista odottaa sen kasvavan ja 39 prosenttia pysyvän ennallaan. Myös henkilöstömäärien uskotaan säilyvän hyvällä tasolla: 26 prosenttia yrityksistä arvioi henkilöstömäärän kasvavan ja 60 prosenttia määrän pysyvän ennallaan. 14 prosenttia alan yrityksistä uskoo henkilöstömääränsä laskevan.\nStrategisille palveluille povataan kysyntää\nYli 60 prosenttia alan yrityksistä arvioi strategisten palveluiden kysynnän nousevan seuraavan puolen vuoden aikana. Erityisesti viestintätoimistot luottavat voimakkaaseen kasvuun. Puolet vastanneista uskoo myös suunnittelupalveluiden kysynnän kehittyvän positiiviseen suuntaan. Tuotantopalveluiden kysynnän arvioidaan säilyvän samalla tasolla kuin viime vuonna. Asiakastoimialoittain tarkasteltuna etenkin BtoB -markkinoille suunnattujen markkinointiviestinnän palveluiden kysynnän uskotaan kasvavan.\n"On positiivista, että strategisten palveluiden kysyntä näyttää olevan kasvussa. Strategisen markkinoinnin ja viestinnän merkitystä ollaan vihdoinkin sisäistämässä", sanoo MTL:n toimitusjohtaja Tarja Virmala .


Tietoturvapäivä vaikutti nuoriin | Tivi\nTietoturvapäivä vaikutti nuoriin\nSamuli Kotilainen, 3.6.2005 12:16\nHelmikuussa 2005 vietetty Tietoturvapäivä otettiin hyvin vastaan suomalaisissa kouluissa, ja opettajat ovat käyttäneet materiaalia erittäin aktiivisesti. Verkkopalvelun sivuja on haettu jo miljoona, nuorten nettitottumusten on arvioitu parantuneen ja konseptia ollaan kopioimassa muihinkin maihin.\nEnsi vuonna Tietoturvapäivä kohdistuu pieniin ja keskisuuriin yrityksiin.\nTietoturvapäivän tarkoitus oli peruskoululaisten turvallisen internetin käytön nostaminen esille. Tänä vuonna korostettiin itsensä turvaamista, pelisääntöjen noudattamista ja tietokoneen suojaamista internetiä käytettäessä. Taloustutkimus Oy:n tekemän kyselyn mukaan 98 prosenttia peruskoulujen opettajista tunsi Tietoturvapäivän ja kaksi kolmesta koulusta on hyödyntänyt opetuksessaan teemaan liittyvää materiaalia.\nOn ollut vaikutusta lapsiin\nKyselyyn vastanneista opettajista suurin osa katsoo, että Tietoturvapäivällä on ollut vaikutusta oppilaiden turvallisempaan internetin käyttöön. Tutkimuksen mukaan 63 prosenttia opettajista arvioi koululaisten internetin käytön muuttuneen vähintään hieman turvallisempaan suuntaan.\nTietoturvakoulu.fi-sivustolla on käynyt toukokuun loppuun mennessä noin 100 000 kävijää ja onnistuneita sivuhakuja on tehty lähes miljoona. Myös tietoturvaopas.fi -sivustolla on ollut runsaasti kävijöitä, viime vuoden marraskuusta lähtien noin 160 000 kävijää.\nTietoturvakoulu ulkomaille, Tietoturvapäivään pk-yritykset\nKansallisen tietoturvapäivähankkeen tietoturvakoulu.fi palkittiin Suomen eOppimiskeskuksen järjestämässä eEemeli 2005 -laatukilpailussa. Kilpailun teemana oli "Arjen hyöty". Finaaliin asti pääsi kaikkiaan 12 e-oppimistuotetta. Tietoturvakoulu.fi sijoittui kilpailussa jaetulle toiselle sijalle.\nTietoturvakoulu.fi on herättänyt kiinnostusta myös ulkomailla. Hankkeen toteuttamaa sivustoa eri-ikäisille koululaisille suunnattuine tarinoineen on hyödynnetty myös muiden Euroopan maiden tietoturvapäivähankkeissa, muun muassa Tanskassa ja Ruotsissa.\nTietoturvapäivä järjestetään jälleen vuonna 2006, jolloin erityisenä kohteena on pk-sektori. Pienten ja keskisuurten yritysten lisäksi tulevan vuoden Tietoturvapäivässä huomioidaan edelleen myös peruskoululaiset. Vuoden 2005 tietoturvapäivä kouluissa oli hyvä alku lasten ja nuorten tietoturvatietoisuuden lisäämiselle, mutta kouluista saadun palautteen perusteella opettajat toivovat aiheen esille ottamista uudestaan vuoden 2006 Tietoturvapäivän yhteydessä. Myös Taloustutkimuksen mukaan opettajista 84 prosenttia on sitä mieltä, että Tietoturvapäivä on syytä järjestää myös ensi vuonna.


Historia - Klaukkalan Kiri\nSeuramme on perustettu 1945 on siitä lähtien toiminut paikkakunnan urheilun eteen. Vuosien varrella seura on ehtinyt olla monessa mukana.\nSeuramme virallinen nimi on Voimistelu- ja Urheiluseura Klaukkalan Kiri Ry. Seuraavassa muistoja ja kuvia menneiltä vuosikymmeniltä niistä urheilutapahtumista joissa seuramme on ollut mukana joko järjestämässä tilaisuutta ja sitten osallistujana. Lisäksi sieltä löytyy tietoja seuran toiminnasta kyseisen vuosikymmenen aikana.\nJos teiltä löytyy jotain seuran toiminnasta kertovia artikkeleita tai kuvia, niin ottaisimme mielellämme vastaan tai lainaksi, niin saamme näin täydennettyä meidänkin tietojamme, ja joka lopulta koituu lukijoiden eduksi. Ottakaa reilusti vaan yhteys johtokunnan jäseniin, niin sovitaan jatkosta.\n1945-1950 seuran alkuvuosien taival\nKun seura Klaukkalan Kiri oli lopulta perustettu, niin tämän jälkeen alkoi varojen hankkiminen seuralle, koska tällöin ei ollut mitään nykypäivän käytäntöjä koulutilojen käytöstä urheiluseurojen käyttöön. Ei edes koulun pihamaata saanut käyttää, vaikka se oli ainut yhtenäinen laajempi ja tasainen alue koko kylällä, jotenka asialla tuli keksiä vaihtoehtoisia paikkoja vuonna 1946.\nAinoa toinen tasainen paikka oli Työväen talon kohdalla oleva tie (Kiikkaistenkuja) ja talon takana oleva kangasmaasto, jossa oli puustoa ja polkuja ja lisäksi iso hiekkaläjä. Jotenka paikasta tuli automaattisesti hyppypaikka ja tiestä tuli juoksusuora. Mutta laajemman alueen etsiminen oli työn alla. Johtokunta tutki asiaa, ja päätyi tasaisen alueen vuokraamiseen Lepsämään menevän tien varrelta. Alueen omisti Oiva Petrell, jota käytettiin lehmälaitumena. Laidunmaan ympäri kunnostettiin talkoilla metrin levyinen juoksurata, joka päällystettiin soralla, samoin kunnostettiin heitto- ja hyppypaikat. Kenttä oli hieno ja näyttävä, olihan sen keskusta vihreätä lehmien lyhyeksi syömää ruohoa, josta ei puuttunut kärpäsiä ja liukumiinoja, mutta ne eivät haitanneet urheiluharrastusta. Sopimus kentästä käsitti vain yhden kesäkauden, joka syksyn tullessa kynnettiin tulevan kesän viljavainiota varten. Ja taas seura oli ilman ulkoista toimipaikkaa vuonna 1947.\nJotenka seuraavana seuralla oli suunnitelmissa ostaa urheilukenttä alue jostain lähitienoolta, joka osoittautui erittäin vaikeaksi kysymykseksi. Niinpä Arvo Aalto otti asian hoitaakseen, olihan hän nimellisesti taloudenhoitaja, eli poikansa Pentin takuumies. Nämä suhteet oli niin arvokkaita tuohon aikaan, että silloinen Ylitilkan omistaja Lauri Lättilä suostui lopulta myymään Työväentaloon rajoittuvasta maasta alueen urheilukentäksi. Alueen pinta-ala oli n 5000 neliötä ja maksoi 4000 mk. Kauppasumma pystyttiin maksamaan vuoden kuluessa. Alueella kasvoi lyhyitä, mutta paksuja mäntypuita. Niinpä puut kaadettiin talkoilla ja sahattiin puutavaraksi.\nJa seuraavan kevään 1947 kuluessa puutavarasta rakennettiin talkoilla tanssilava seuran ostaman urheilukentän laitaan. Tanssilavaa käytettiin muutaman vuoden ajan seuran varainkeräyksiin. Siellä järjestettiin iltamia, jolla mm Olavi Virtakin orkestereineen esiintyi. Lopulta rakenteet myytiin omakotitalon rakentajalle peruspilareita myöten, jotka kelpasivat mainiosta rakentajalle tuohon aikaan, kun oli puutetta rakennustarvikkeista. Kuvassa pojat pelaavat kyseisellä kentällä jalkapalloa, jossa takana näkyy myös seuran tanssilava.\nKentällä oli mahdollisuus yleisurheilla, pelata jalkapalloa, pesäpalloa ja lentopalloa.\nAlkuvuosien kovimmat urheilukisat käytiin aina paikallisia urheiluseuroja vastaan. Seuraavassa Korven Poikien Perttulan osaston haaste yleisurheilukisaan seurallemme, joka on päivätty 25 elokuuta 1945. Kisoissa lajeina olivat 100m-kuula-pituus-kiekko-kolmiloikka, 1500m ja 4 x 100m viesti. Haaste\nKisojen tuloksista ei vastaavasti ole käytettävissä pöytäkirjaa, jotenka niistä ei ole tietoa.\nSiirtolaiset olivat innokkaasti Kirin toiminnoissa mukana. Heistä monilla oli kokemusta entisiltä asuinpaikkakunnilta ja tämä kokemus koitui vasta perustetun Kirin hyväksi monessa eri muodossa, mm Matti Torikka, Lipiäiset, Hännikäiset, Mahkoset olivat usein perhekunnittain erilaisissa toiminnoissa mukana.\nAlkuvuosina ja vuosikymmeninä Kirin toiminta oli hyvin monipuolista. Koska mitään tukia ei saatu, niin koko toiminta oli näillä vuosikymmenillä järjestettävä niin, että kaikki ne varat, jotka tarvittiin urheilutoimintaan, oli seuran hankittava itse huvitoiminnalla. Nämä molemmat toiminnat etenivät vilkkaana näinä innostuksen vuosina. Kirin huvitoimikuntaa arvostettiin pitäjässä hyvänä ja vieläpä sen ulkopuolellakin. Seura oli aktiivisesti mukana Nurmijärven henkisissä kilpailuissa. Useaan kertaan se puolestaan joutui edustamaan Nurmijärveä edelleen Tuusulan ja Keravan yhteisissä henkisissä kilpailuissa tuoden voiton omaan pitäjään.\nEnsimmäiseksi näytelmäkappaleeksi valittiin Heikki Jylhän kirjoittama ”Maisterin parhain perhonen”. Ensimmäiseen lukuharjoitukseen kokoonnuttiin nykyisen ala-asteen ja Aitohelmen liiketalon välissä sijaitsevaan lämpimään rinteeseen, jossa on nykyisin vanhat opettajien rivitalo asunnot. Paikka oli kuin luotu tähän tarkoitukseen. Lukuharjoitusten jälkeen siirryttiin sisäharjoituksiin Klaukkalan Työväentalolle, joka saatiin maksutta käyttöön.\nKirin tiistaikerho oli tavallaan opintokerho, joka kokoontui nimensä mukaisesti tiistaisin. Sen opinto-ohjelma sisälsi mm kokoustekniikkaa, puheenjohtajan ja sihteerin tehtävien läpikäyntiä, hyvän käytöksen koulu, ohjelmatoimintaa ja ohjelmien harjoituksia jne. Nuorilla oli kova halu saada myös oppia tanssitaidossa. Kerhon säännöissä oli kohta, että kerhossa saatiin opiskella tanssia, mutta se piti olla kerhoillan lopussa ja lisäksi muun kerho-ohjelman ja tanssiopiskelun välillä piti olla 10 minuutin tauko.\nKansantanhut olivat palaamassa iltamien ohjelmistoihin. Myös niitä opiskeltiin ja harjoiteltiin ahkerasti. Taimi Kanerva on harjoittanut monta tanhua jopa niin hyvin , että monella on vuorot vieläkin selvässä muistissa.\nTaitovoimisteluryhmä teki ahkerasti työtä Heikki Hiltusen johdolla. Näiden poikien suoritukset olivat arvokasta ja näyttävää ohjelmaa myös iltamatilaisuuksissa, joita Kiri järjesti parhaina vuosina 12:a iltamat vuodessa. Oli myös rytmimusiikin harrastajat, joita nyt kutsuttaisiin rautalankabändeiksi.\n1950-luvulle tultaessa seuran toiminta jatkui yhä vilkkaana ja monipuolisena.\nSakari Helminen edusti Kiriä myöskin olympia-tulen kantajana vuonna 1952 Palojoen juoksuosuudella.\nPoikien mäkikilpailut on järjestetty usein poikien itsensä rakentamissa mäissä, joissa parhaimmissa oli vauhdinottotornikin. Näitä on ollut eri puolilla kylää ja eri vuosina. Rakentajat ja mäenlaskijat ovat aina vaihtuneet jopa sukupolvesta toiseen. Ja sattui myös näin, että isä on entinen mäenrakentaja sekä kilpailija ja myöhemmin hän katseli poikaansa samoissa puuhissa. Kuvassa seuran käytössä ollut hyppyrimäki.\nja vuoden 1956 seuran mäkihyppykilpailun tulokset\nKyseisen mäen mäkiennätys oli 11,93 m ja kyseisen kisan hyppyennätys oli 11.88, jotenka tällöinkin toimi jo hienosti tulosten mittaus, joka mäkihypyssä toimi suksen keskikohdalta\nKevätkiertueet kuuluivat Kirin ohjelmaan ja ohjelmassa oli kokoillan pitkiä näytelmiä, kuten Kaarle Halmeen Turma , sotilasfarssi Kenraaliparaati, viisinäytöksinen Nuori Luotsi. Yksi suurimmista Kirin esittämistä näytelmistä on ollut Aleksis Kiven Seitsemän veljestä. Jo sen harjoitusaika muodostui pitkäksi, sitä harjoiteltiin toista vuotta kaksi kertaa viikossa. Jälkeenpäin ajatellen harjoitusaika tuntuu pitkältä, mutta se olikin huolella valmistettu ja sillä kierrettiin koko pitäjä ja taloudellinenkin puoli muodostui huomattavaksi. Tuloilla paikattiin pitkäksi aikaa seuran taloudenhoitajan rahahuolet.\nUlkoilmanäytökset ovat myös kuuluneet ohjelmistoon. Yksi onnistuneimmista ohjelmista oli paljon esitetty Teuvo Pakkalan Tukkijoella. Se oli jo osanottaja määrältään suuri esitys , kolmisenkymmentä henkilöä kävi harjoituksissa varhaiskeväästä heinäkuulle, jolloin alkoi varsinainen esitys. Kaikilta kohdiltaan se oli onnistunut, ja mikä tärkeintä, se turvasi taas taloudellisen aseman pitkäksi aikaa.\nNyrkkeilyjaos toimi usean vuoden ajan taitavan amatöörinyrkkeilijän Metsärinnan johdolla. Hän osasi taitavasti käsitellä poikia ja tuoda vaikean ja kiistellyn lajin poikien käyttöön. Myöhemmin 60-luvulla nyrkkeily aloitettiin uudelleen Martti Pöyhösen vetämänä muutamaksi kaudeksi.\n60-luvulle tultaessa varainkeräyksestä suurimman osan hoiti taas näytelmäkerho ja iltamat, joiden avulle saatiin urheilulliseen toimintaan tukea.\n30.12.2011 klo 0.40\n30.12.2011 klo 0.39\n30.12.2011 klo 0.38


PAUSE - Päivä pysähtymiselle ja uudelle suunnalle — Manaste Oy\n<iframe style="width:300px;height:360px" src="https://holvi.com/shop/manasteoy/product/6aae4622a32d9a74bf973a4cc03a1a31/embedded/" frameborder="0"></iframe>\nPAUSE - Päivä pysähtymiselle ja uudelle suunnalle\nTervetuloa online-retriittipäivään oman kotisi rauhasta.\nRetriittipäivä kutsuu sinut pysähtymään vilkkaan ja kuuman kesän jälkeen ennen kuin syöksymme syksyn töihin ja harrastuksiin. Päivän aikana sinulla on mahdollisuus tehdä välitilinpäätös; tarkastella sitä mikä on ajankohtaista, mikä on turhaa, mistä haluaisit päästää irti ja mihin asioihin haluaisit keskittyä tulevana syksynä ja talvena. Mitkä päätökset, tavat ja rutiinit palvelevat sinua, mitkä kuluttavat ja vievät energiaa? Mihin haluat suunnata omaa fokusta ja mitä uusia suuntia kohti mennä?\nElokuu ja syyskuu ovat maa-elementin aikaa kiinalaisesta ajatusmaailmasta katsottuna. Maaelementti on vakaa ja turvallinen, hoitava ja seisahtumiseen kutsuva. Luonto tarjoaa tähän vuodenaikaan parasta antiaan sadonkorjuun merkeissä. Ravinto on tärkeässä osassa; niin ruokaravinto kuin myös muunlainen ravinto, se mille olemme ympäristössämme alttiita ja millaisia vaikutelmia imemme itseemme lähes tiedostamatta.\nPäivään kuuluu kaksi joogaharjoitusta, kaksi pientä luento-osuutta ja kirjoitusharjoituksia.\nEnsimmäinen harjoitus on suunniteltu tukemaan ruoansulatusta, vahvistamaan sisäistä tulta ja herättelemään lihasvoimaa. Toinen harjoitus on maadoittava yinjoogaharjoitus, joka kutsuu sinut pysähtymään ja meditoimaan. Päivän luento-osuuksissa kuulet lisää maa-elementin tematiikasta ja (kaikenlaisen) ravinnon sulattelun merkityksestä hyvinvoinnille niin joogisen, tantrisen kuin kiinalaisen lääketieteen näkökulmasta. Saat etukäteen myös aamupala- ja lounasreseptin, jotka on suunniteltu ravitsemaan kehoasi monipuolisesti ja tasapainoisesti, ja jotka voit halutessasi valmistaa itsellesi retriittipäivänä.\nRetriittipäivän aikana teet itsellesi kirkkaaksi sitä, missä olet ja mihin olet menossa. Sulattelet mennyttä ja selkeytät tulevaa. Kirkkaasta selkeyden tilasta nousee syvä intentio, omannäköinen suunta tulevaan.\nJonna Nykänen on rekisteröity joogaopettaja (480h) ja psykosomaattinen hengitysohjaaja. Jonna on opiskellut myös somatiikkaa ja syventänyt yinjoogaosaamistaan Viiden elementin jatkokoulutuksessa, josta valmistui kesällä 2021. Jonnan opetuksessa näkyvät usein luonnon syklisyys ja vuodenaikojen vaikutukset. Jonnaa kiinnostaa kehon syvä kuunteleminen, hengityksen roolin korostaminen, yksilöllisen harjoituksen tukeminen sekä stressinhallinta.\nSanni Parkkinen on kokenut joogaopettaja (E-RYT 500h) ja hengitysvalmentaja. Hän on opiskellut ja työskennellyt useissa jooga-ashrameissa ja -keskuksissa Intiassa, USAssa ja Kanadassa. Valmennustyössään Sanni keskittyy hermoston terveyteen, hengitykseen ja kehon viisauden kuunteluun. Viimeisen neljän vuoden aikana Sanni on syventänyt joogaopintojaan uppoutumalla klassiseen tantraan, keholliseen kokemiseen, tiedostamattomaan mieleen ja mytologioihin. Sanni opiskelee yliopistotutkintoa psykologiasta ja on erityisen kiinnostunut aivotutkimuksesta, kehomieliyhteydestä ja kehon luonnollisista paranemisprosesseista.\nLauantaina 21.8. klo 9-17. Harjoitusosuudet klo 9-12 ja 14-17. Tauko klo 12-14.\n99 € (sis alv 10 %)\nHUOM! Jos haluat maksaa kurssin liikuntaedulla (Smartum Pay, ePassi, Eazybreak, Edenred), käytä tilauksen yhteydessä alennuskoodia LIIKUNTASETELI ja maksa sitten kurssimaksu liikuntaedun omassa sovelluksessa osoittamalla maksu käyttöpaikalle Manaste Oy.\nRetriittipäivän minimiosallistujamäärä on 10. Mikäli minimimäärä ei täyty sunnuntaihin 15.8. mennessä, retriitti perutaan ja kaikki maksetut suoritukset palautetaan.\nMikäli sinulla on kysyttävää kurssista, laitathan viestiä osoitteeseen sanni(a)manaste.fi.\nLämpimästi tervetuloa mukaan! <3.\nManasten shopista hankit piristystä päivääsi ja inspiraatiota elämääsi. Tervetuloa ostoksille!\nManaste Oy terms and conditions


Mustajoutsen: sumuinen komppikitara\npostannut TIINA kellon lyödessä 23:44\nJasmin N 11 syyskuuta, 2014 03:30\nhitto katoin että "ei hemmetti toi toka kuva näyttää ihan sika tutulta, mistä se on"! sit tajusin et heeeei, sehän on vaskis! kuinka metsään meni? Itte kirjotin itteni sieltä ulos viime keväänä, paras koulu ikinä !\nTiina 11 syyskuuta, 2014 21:19\nhahaa! aikaslailla oikeaan osuit! onpas hauskaa, itellä toka vuosi menossa. yritin tsiigailla, jos kasvosi näyttäisi yhtään tutuilta, mutta ei tällä kertaa osannut muistaa ainakaan. niin paljon ihmisiä koko koulu täynnä, että aina tulee uusia ihmisiä vastaan. ja niin on, paras koulu ikinä!


Avainsanat 17X17 Kortit\nKirsti 09 helmikuuta, 2011 23:16\nMistä olet hankkinut taustapaperin vai onko se kartonki? En ole nähnyt missään tuollaista. Katselen näiltä sivuilta usein askartelublogeja, eikä ole tuollaista taustaa tullut vastaani.\nItse teen kortteja omaksi ilokseni. Taitoni eivät ole hääppöiset. Ei ole omaa blogiakaan. Sinne tarttis olla jotain näytettävää!\nPia Korhonen 10 helmikuuta, 2011 09:42\nTuo taustapaperi on 15 x 15 lehtiöstä, jonka olen ostanut vuosia sitten. Kaikenlaisia "aarteita" kertyy, eikä niitä osaa heti käyttää.\nLintupaperi on Himalayasta, myöskin aikoja sitten ostettu.


Helpot ja nopeat vegaanireseptit – Lista arkisista vegaaniruoista | Vegaani.org\nMonesti ravintoloissa, TV-ohjelmissa ja keittokirjoissa näemme uskomattoman hyviä kasvisruokia, jotka näyttävät vaikeilta valmistaa. Meidän arkemme on kiireistä ja haluamme usein nopeasti ja helposti hyvää syötävää. Maukkaat vegaaniruoat eivät ole aina vaikeita valmistaa. Tämän artikkelin tarkoitus onkin antaa sinulle lista helpoista ja nopeista kasvisruoista, mitä voit valmistaa kotonasi alle puolessa tunnissa.\nHelppoja ja nopeita kasvisruokia\nJokaisella meistä on eri mielipide siitä, mikä on paras kasvisruoka. Vegaanireseptejä on monia ja olemme pyrkineet kokoamaan tähän listaan monipuolisia vaihtoehtoja. Kaikki listan ruoat ovat vegaanisia, helppoja ja nopeita valmistaa.\nLinssikeitto on monen vegaanin yksi suosituimmista ruoista. Se on helppo ja nopea valmistaa, raaka-aineita ei ole paljon ja ne ovat halpoja. Linssikeitto maistuu hyvältä myös pakkasesta. Teenkin usein isoimman annoksen kerralla, säilön pakkaseen ja syön kerran viikossa.\nLinssikeitto – 4 annosta\n1 Iso sipuli tai 2 pientä sipulia\nPilko sipuli, valkosipuli ja porkkana. Mitä pienemmäksi saat pilkottua, sitä parempi. Kuullota porkkana, sipuli- ja valkosipulisilppu öljyssä ja currytahnassa ja lisää kattilaan tomaattimurska, linssit ja vesi. Keitä linssit kypsäksi ja sen jälkeen lisää kookosmaito, suola ja pippuri. Soseuta keitto sauvasekottimella. Muista maistella keittoa. Voit lisätä joukkoon lisää currytahnaa jos maku ei ole tarpeeksi voimakas.\nEnnen tarjoilua vetäytä keittoa hetki. Voit koristella annokset tinjamilla tai persiljalla.\nPunajuuripihvit ovat nopeita valmistaa. Jos pihvien muovailu tuntuu kirjoitettuna hankalalta, kokeile kerran, niin näät kuinka helppo tämä vegaaniresepti on. Toivottavasti sinulle ei ole jäänyt traumoja koulussa tarjotuista punajuuripihveistä, sillä nämä ovat oikeasti super hyviä.\nPunajuuripihvit – 8 kpl\nLeikkaa timjami, laita kulhoon vähän öljyä, pilkotut timjamit ja keitetyt kikherneet. Survo kikherneseos kiinteäksi massaksi (esim morttelin sourvimella). Kuori ja raasta punajuuret raastinraudalla (pieniä raastepaloja). Pilko sipuli ja valkosipuli hienoksi silpuksi. Laita kikhernemassan sekaan raastetut punajuuret, pilkottu sipuli ja valkosopipuli, kurpitsansiemenet, suola ja pippuri. Sekoita.\nKun seos on valmis, muotoile siitä pihvejä. Helpoin tapa on ottaa nyrkillinen massaa, tehdä siitä pallon muotoinen ja sen jälkeen painaa se lätyksi leikkuulaitaa vastan. Painele pihvin ulkoreunoja sisäänpäin samalla, kun muotoilet punajuuripihviä. Näin siitä tulee kestävämpi. Paista pihvit pannulla molemminpuolin.\nPunajuuripihvejä voit tarjoilla mm. perunamuusin ja salaatin kanssa\nKasviswokki on hyvin yksinkertainen ja maukas ruoka. Sen voi tehdä monella tavalla käyttäen täysin eri aineksia joka kerta ja siksi se onkin hyvin pitkäikäinen.\n200-300 g kesäkurpitsaa\n4 tl tuoretta inkivääriä\n2 rkl voimakasta curryjauhetta\nLeikkaa tofu kuutioiksi. Laita tofukuutiot muutaman talouspaperin päälle ja anna liikakosteuden imeytyä pois. Siirrä tofut astiaan ja valuta niiden päälle soijakastiketta. Puhdista ja suikaloi kasvikset, hienonna valkosipuli ja raasta inkivääri. Laita pannulle seesamiöljy, valkosipuli, inkivääri ja curry, lisää tofu, paista kevyesti ja siirrä syrjään. Lisää pannulle rypsiöljyä ja kasvissuikaleet ja kypsennä sekoitellen muutama minuutti. Sekoita keskenään 1 rkl soijakastiketta, sokeri, sitruunamehu ja vesi ja lisää pannuun. Lisää tofu, sekoita ja koristele persiljalla.\nMuutama vuosi takaperin koko Suomen valloittaneeksi ilmiöksi nousi ruokakirjailija Hanna Gullichsenin julkaisema Alexander Gullichsenin avokadopastan resepti. Avokadopasta on nopea valmistaa ja makuelämys on taattu. Vegaani.org on tehnyt Gullichsenien hittireseptistä vegaanisen version, joka maistuu kaikille.


Valtuutettu löysi outouksia Guggenheim-papereista: ”Veronmaksajien takaaman lainan kulut on verhottu vuokraksi” | Uusi Suomi\nValtuutettu löysi outouksia Guggenheim-papereista: ”Veronmaksajien takaaman lainan kulut on verhottu vuokraksi”\nHelsingin kaupungin virkamiehet ja Guggenheim Helsingin Tukisäätiön edustajat esittelivät uutta museon rahoitusmallia tiedotustilaisuudessa torstaina.Kuva: Lauri Olander\nNäin Helsingin kaupunki tiedotti Guggenheim-lainan hoitamisesta vuokralla:\nRakentamista varten perustettaisiin kiinteistöosakeyhtiö, josta Helsinki omistaisi 84 prosenttia ja tukisäätiö 16 prosenttia. Kiinteistöosakeyhtiö ottaisi 35 miljoonan euron lainan museon rakentamista varten.\nLainanlyhennyksestä sekä lainanhoito- ja korkokuluista eli yhteensä 33 miljoonasta eurosta 20 vuoden sopimusaikana vastaisi Guggenheim Helsingin Tukisäätiö kiinteistöyhtiölle maksettavalla vuokralla. Kaupunki antaisi lainalle täytetakauksen.\nKokoomuslainen kaupunginvaltuutettu, kansanedustaja Wille Rydman näkee Helsingin Guggenheim-hankkeen rahoitussuunnitelmissa useita erikoisuuksia.\nHän kertoo julkisessa Facebook-kirjoituksessaan löytäneensä Guggenheim-papereista seikkoja, ”jotka on syytä nostaa esille, kun niihin ei toistaiseksi näy kiinnitetyn huomiota”. Uudessa esityksessä kaupunki sitoutuu kustantamaan museon varsinaisista rakennuskustannuksista enintään 80 miljoonaa euroa. Rydman korostaa, että tämä koskee siis vain rakentamisvaihetta.\n– Sen lisäksi esityksessä kaupunki TAKAA Guggenheim-tukisäätiön ottaman LAINAN, jossa kaupungin takausvastuu olisi ”enintään 35,5 miljoonaa euroa”. Tämä laina on siis tarkoitus maksaa takaisin yksityisin varoin, mutta ilmeisesti tämän verran yksityistä rahoitusta edelleen puuttuu. Korkeintaan on sitoumuksia vastata tulevan lainan takaisinmaksusta, Rydman kirjoittaa.\nKyseinen 35 miljoonan euron laina, jonka ottaisi perustettava kiinteistöyhtiö, on osa 66 miljoonan euron summaa, jonka Guggenheim Helsingin Tukisäätiö ilmoittaa keränneensä yksityisiltä rahoittajilta.\nRydmanin mielestä kaupungin takausvastuu on asia, josta ”herääkin sitten lisäkysymyksiä”.\n– Jos Guggenheim-tukisäätiö ei kykenekään suoriutumaan ottamastaan lainasta – eli jos luvatun yksityisen rahoituksen keräämisessä tuleekin ongelmia – takausvastuussa on Helsingin kaupunki ja helsinkiläinen veronmaksaja, hän kirjoittaa pitäen veronmaksajien takausvastuun realisoitumista suhteellisen mahdollisena.\nLue tästä Guggenheim-säätiön vastaus huoleen lainan takauksesta.\nErikoista on Rydmanin mukaan myös se, että ”Guggenheim-tukisäätiön lainan takaisinmaksu on tarkoitus toteuttaa siten, että Guggenheim-tukisäätiö maksaa vuosittain 1,65 miljoonan euron vuokraa [kaupungin kiinteistöyhtiölle]”.\n– Vuokran suuruus on määritetty vastaamaan tulevia lainanhoito- ja lyhennyskuluja. Siis hetkinen? Museo rakennetaan pääsääntöisesti kaupungin rahoilla. Tukisäätiön ottaman lainankin takaa veronmaksaja. Lisäksi lainan lyhennykset ja korot – siis osa investoinnista – on verhottu "vuokraksi". Käytännössä siis tukisäätiö ei ilmeisesti maksaisi LAINKAAN vuokraa kaupungille, vaan se ”vuokra”, jota tukisäätiö maksaa, menisi tosiasiallisesti siis vain investointiin otetun lainan maksuun, Rydman ihmettelee.\nMyös Vasemmistoliiton kaupunginvaltuutettu Paavo Arhinmäki huomautti aiemmin kaupungin menettämistä vuokratuloista.\nLue myös: Arhinmäen Guggenheim-laskelma: Julkista rahaa tarvitaankin 98 + 112 miljoonaa\nRydman huomauttaa, että Guggenheimin emosäätiön kanssa tehtävä sopimus olisi 20-vuotinen.\n– Tuohon mennessä helsinkiläisen veronmaksajan takaama laina ei ole kokonaisuudessaan maksettu takaisin edes siinä tapauksessa, että rahoitussitoumuksista on pidetty kiinni, hän kirjoittaa.\nGuggenheim Helsingin Tukisäätiön alustavissa laskelmissa todetaankin, että ”lainan alkupääoma on 35 miljoonaa euroa ja sitä on jäljellä vuosittaisten lyhennysten jälkeen 20 vuoden päästä 9 miljoonaa euroa tietyin oletuksin”. Lainan korko-oletus on 1,5 prosenttia.\n– Ja tässä tulee taas mukaan jekku: 20 vuoden jälkeen emosäätiön kanssa on tehtävä uusi sopimus. Sen ehdot voivat tietysti olla ihan mitä vain. Ja jos sopimusta ei synny, loppuu ilmeisesti myös tukisäätiön lainanmaksu, sillä vain ”MIKÄLI museotoiminta jatkuu, tulee Guggenheim Helsingin Tukisäätiö jatkamaan lainan lyhennystä ja lainan hoito- ja korkokuluja vastaavaa vuokran maksamista kiinteistöosakeyhtiölle”. Eli kääntäen: jos Helsinki EI 20 vuoden kuluttua suostu Guggenheimin uusiin sopimusehtoihin, realisoituu veronmaksajan lainantakausvastuu jälleen, Rydman kirjoittaa.\nGuggenheim Helsingin Tukisäätiö on vastannut Rydmanin kirjoitukseen Facebookissa. Tukiyhdistyksen vastakannanotto näkyy alla.\nLue myös: Guggenheim-säätiö vastaa kritiikkiin erikoisuuksista: ”Laina maksetaan riippumatta kävijämääristä”\nLue lisää uudesta Guggenheim-käänteestä:


Osaka lipasto 92x81x42cm -60%ALE - Möbel-Kalust...\nIlmoitustyyppi: Myydään Ilmoitus jätetty: 3 maaliskuuta 12:25\nMyydään Hangon myymälässä edullisesti suositun lipaston .\nMateriaali : Kalustelevy , laminaatti .\nVäri : Vaalean antiikkitammi\nUusi lipasto paketissa .\nNormaalihinta 198eur mutta nyt Tarjous 79eur !!!!\nUpea BLACK jenkkisänky 140x200... 835 €\nKaunis ja laadukas ROMANTIC TV... 327 €


Hatteras Harbor Marina: läheiset hotellit, valokuvat, osoite, Yhdysvallat kartta, lähellä, varaus\nHatteras Harbor Marina (Yhdysvallat)\nOsoite: 58058 Nc Highway 12, Hatteras, NC 27943\nOsavaltio: North Carolina\nPuhelin 1: (252) 986-2166\nPerhe-tyylinen THE VILLAS OF HATTERAS-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: Ravintola, Ilmainen pysäköinti.Keskus-Hatteras on helposti saavutettavissasi, sillä matLue lisääka vie jalan vain 18 minuuttia. Osoitteessa 58822 Marina Way sijaitseva hotelli on ihanteellinen tukikohta, kun haluat nauttia kaikista kaupungin antimista, viivyitpä sitten vain muutaman päivän tai kauemmin. Hotelli kuuluu WV-ketjuun. Pyörätuoliystävällisyys on mukava lisä hotellin palveluihin. Kun haluat rentoutua, hotellin uima-allas on käytössäsi.Huomaa:Hotellissa on ilmainen pysäköinti.Piilota teksti\nBudjetti-tyylinen Breakwater Inn-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: Ilmainen pysäköinti.36 huoneella varustetun Breakwater Inn-hotellin huoneiden lähtöhinta on Lue lisään.a. euroa, ja voit valita kaikista eri huonekategorioista (Room-Room).Sijaintina on 57896 NC Highway 12, itä-Hatteras, ja etäisyys keskustasta autolla vain 15 minuuttia.Hotellissa on uima-allas, jossa voit virkistäytyä. Laajakaista-Internet-yhteys on saatavilla hotellissa.Minikeittiö on mukava lisä hotellin palveluihin. Hotelli on osa SC-ketjua.Käytännön tietoa:Hotellissa on ilmainen pysäköinti.Piilota teksti\n29 huoneella varustetun Cape Pines Motel-hotellin huoneiden lähtöhinta on 65 euroa, ja voit valita kaikista eri huonekategorioista (Room-Room).Etäisyys keskustasta jalan on 3 minuuttia, ja hotellin siLue lisääjainti on 47497 NC HIGHWAY 12, koillis-Buxton, mikä sopii loistavasti kaupungin ja sen ympäristön tutkimiseen.Budjetti-tyylinen Cape Pines Motel-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: Tenniskenttä, Business-keskus.Hotelli kuuluu UZ-ketjuun. Hotellissa on uima-allas, jossa voit virkistäytyä. Minikeittiö on mukava lisä hotellin palveluihin. Piilota teksti\nHatteras / Ferry Docks or Access 55 Satama


• 2 bedroom: 2 single beds/room\n• outdoor storage for firewood and skis\n• the lit ski track and the summer walking routes are near\nSize:: 58 m2\nKohde vastaa kuvia, mutta kaipaisi kunnon perussiivousta ja viikkosiivouksiin enemmän panostusta. Keittiössä oli hyvin epäsiistissä kunnossa mm. teevedenkeitin, leivänpaahdin ja kahvinkeitin ja uuni. Kahvinkeitin ei enää keittänyt kuumaa kahvia. Sängyt olivat hyvät, tyynyt ja peitot voisi vaihtaa useammin uusiin, ne olivat aika kulahtaneet ja petauspatjan suojatkin kaipaisi pesua säännöllisesti. Kohteella oli hyvä ja rauhallinen sijainti. Perustarvikkeita kuten wc-paperia ja astianpesukonetableteita oli runsaasti. Hajuherkille hyvänä puolena, että petivaatteet olivat pesty hajusteettomilla pesuaineilla.\nKeittiövälineet kaipaavat edelleen päivitystä. Sauna ja pesuhuone hyvät, lämpömittari voisi saunassa olla. Oleskelutilan kalustus hiukan hankala, ehkä esim. pienempi sohva, ja nojatuoli. Sijainti oli hyvä ja rauhallinen.


"Tämä on kriisitilanne" – Järkyttynyt kaupunginjohtaja vaatii Oulun seksuaalirikosepäilyjen jälkihoitoon valtion tukea | Yle Uutiset | yle.fi\nKuva: Juha Virranniemi / Yle\nOulun kaupunki aikoo pyytää kriisitukea sosiaali- ja terveysministeriöltä, opetus- ja kulttuuriministeriöltä ja sisäministeriöltä.\nNuorisotyön ammattilaisen mukaan aikuisten pitää nyt kuunnella nuoria.\nOsa oululaisista nuorista kokee kaupungin yhä turvalliseksi.\nPerjantaina Oulussa ilmeni neljä uutta alaikäisiin kohdistunutta epäiltyä seksuaalirikosta.\nOulun poliisi tutkii nyt lukuisia seksuaalirikosepäilyjä kesän ja syksyn 2018 ajalta.\nOulun kaupunginjohtaja Päivi Laajala herkistyy kertoessaan koko Suomea järkyttäneistä Oulun epäillyistä seksuaalirikoksista.\n– Onhan tämä murheellista, todella murheellista. Tämä on kriisitilanne.\nLaajalan mukaan Oulu tarvitsee nyt valtiovallan tukea.\n– Todennäköisesti tarvitsemme rahaa asiantuntijoiden palkkaamiseen, sosiaali- ja nuorisotyöhön, kriisitukeen ja ennaltaehkäisevään työhön, Laajala sanoo.\n– Olen käynyt valtakunnan politiikkojen kanssa keskustelua asiasta tänä aamuna ja saanut tukea ehdotuksilleni, hän jatkaa.\nHallitus yrittää ratkaista tilannetta tukemalla Oulun viranomaisia ja ehdottamalla kiristyksiä maahanmuuttolakeihin, sillä kaikki epäillyt ovat ulkomaalaistaustaisia. Sisäministeri Kai Mykkänen (kok.) ja pääministeri Juha Sipilä (kesk.) tapasivat tänään lauantaina Oulun kaupunginjohtaja Päivi Laajalan Oulun epäiltyjen seksuaalirikosten tiimoilta.\n– Keskustelemme muun muassa siitä, mikä meidän näkemys tilanteesta on Oulussa, mitä palveluja tarvitsemme ja mitä teemme tästä eteenpäin jo olemassa olevien asioiden lisäksi, Laajala kertoi lauantaina päivällä Ylelle.\nHän korostaa, että järkyttävistä tapahtumista huolimatta Oulu on turvallinen kaupunki, jossa kiinnitetään tästä edes vielä enemmän huomiota turvallisuutta lisääviin asioihin. Hän toivoo eritoten nuorilta avointa keskustelua.\n– Kenelläkään ei ole mitään hävettävää siinä, mitä on koettu ja nähty. Jos näin on käynyt, asiasta täytyy kertoa vanhemmille, koulussa opettajille, läheisille ystäville tai sellaiselle henkilölle, jonka kanssa asian voi viedä viranomaisen tietoon.\nAikuisten tehtävä on nyt kuunnella nuoria\nOulun tuomiokirkkoseurakunnan nuorisotyönohjaaja Mono Kuoppala kertoo, että paikkakunnalla viime kesän ja syksyn aikana tapahtuneet seksuaalirikosepäilyt ovat nousseet pintaan monissa keskusteluissa, joita hän on viime aikoina nuorten kanssa käynyt.\nHän korostaa, että on hyvä, että nuoret puhuvat. Aikuisten tehtävä on kuunnella nyt erityisen tarkalla korvalla.\n– Avainasia on, että aikuiset kysyvät, mitä nuorille kuuluu ja oikeasti pysähtyvät kuuntelemaan. Mitä vaikeammasta asiasta on kyse, sitä useamman kysymyskerran se voi vaatia: välttämättä ensimmäisellä, toisella tai kymmenennelläkään kerralla ei tule vastausta, Kuoppala muistuttaa.\nMono Kuoppala sanoo, että nuoret tarvitsevat nyt läsnäoloa ja kokemuksen, että asioihin puututaan. Vastuulliset tulee saada vastuuseen. Kuva: Juha Virranniemi / Yle\nHänen kokemuksensa mukaan vanhemmat ovat huolestuneempia Oulun epäillyistä seksuaalirikoksista enemmän kuin nuoret itse.\n– Jotkut nuoret ovat kommentoineet, että elämä jatkuu ja arki kulkee. He eivät ole huomanneet omassa elinpiirissä muutosta, eikä asia ole kauheasti puhututtanut tai pohdituttanut. Osaa puolestaan huolettaa hyvinkin paljon.\nOulun tuomiokirkkoseurakunnan nuorisotyönohjaajan Mono Kuoppalan mukaan täytyy varautua, että uusia tapauksia voi tulla vielä ilmi. Poikkeukselliset tapahtumat ovat menneet myös nuorisotyöntekijän ihon alle.\n– Jos ilkeäsin sanoisin, että voi vee ja muutaman muun kirjaimen siihen perään, mutta jätän nyt sanomatta.\nNuoret kokevat Oulun yhä turvalliseksi\nLauantai-iltapäivänä kauppakeskus Valkeasta tavoitetut nuoret ovat tietoisia siitä, että heidän ikäistensä nuorten epäilleen joutuneen seksuaalirikosten uhreiksi. Nuoret ovat kuulleet asiasta muun muassa uutisista ja vanhemmiltaan.\nOulun seksuaalirikosepäilyissä ainakin osaa tytöistä on houkuteltu sosiaalisessa mediassa. Poliisin mukaan heitä on houkuteltu tapaamisiin lupaamalla esimerkiksi alkoholia ja tupakkaa. Kukaan Ylen haastattelemista nuorista heistä ei ole saanut epäilyttäviä viestejä somessa.\nSekä oululainen Saara Kokko, 15, että kempeleläinen Liila Kinnunen, 15, kokevat, että Oulu on edelleen turvallinen paikka nuorelle naiselle.\n– Turvallista on, kun ei lähde tuntemattomien matkaan, Kinnunen sanoo.\n– Ja etenkin, kun liikkuu kaverin kanssa, Kokko jatkaa.\nSaara Kokko ja Liila Kinnunen. Kuva: Juha Virranniemi / Yle\nKokon ja Kinnusen mukaan asiasta ei ole puhuttu koulussa, mutta molemmat haluaisivat sitä.\n– Olisi hyvä, jos jonkin verran koulussakin käydään keskustelua näistä asioista. Ne tapahtuvat kuitenkin niin lähellä, Kinnunen sanoo.\nMyös oululainen Saana Saukkoriipi, 12, kokee, että Oulu on turvallinen kaupunki asua. Hänen koulussaan on keskusteltu epäillyistä seksuaalirikoksista.\nMuhoslainen Miro Cevirel, 13, on kuullut Oulun seksuaalirikosepäilyistä isältään. Miron koulussa asiasta ei ole keskusteltu.\n– Ne ovat vähän pelottavia, Cevirel sanoo.\nMiro Cevirel. Kuva: Juha Virranniemi / Yle\nOulun kaupunginjohtaja Päivi Laajala kertoo, että sosiaalinen media ja sen riskit ovat tärkeimpiä asioita, joihin tullaan paneutumaan. Hän painottaa myös nuorten kohtaamisen tärkeyttä.\n– Me tarvitsemme lisää mahdollisuuksia kohdata nuoria ja lapsia. Sen vuoksi pohdimme nyt, kuinka voimme ottaa asian paremmin käsittelyyn kouluissa.\n– Mietimme myös sitä, miten tavoitamme vanhempia tässä tilanteessa ja kuinka miten voimme auttaa, tukea ja informoida heitä. Koulujen vanheimpainillat voivat olla sellaisia, joista heidät tavoittaa parhaiten, Laajala jatkaa.\nOulun poliisi tutkii lukuisia seksuaalirikosepäilyjä kesän ja syksyn 2018 ajalta. Ensimmäiset tapaukset tulivat julkisuuteen joulukuun alussa, ja perjantaina poliisi tiedotti uusista epäilyistä. Aiempien viiden seksuaalirikoskokonaisuuden tutkinnan poliisi on arvioinut kestävän kevääseen asti.\nPerjantaina julki tulleissa uusissa tapauksissa epäiltyjä on neljä. Heistä on poliisin mukaan otettu kiinni kolme. Neljännen tilanteesta poliisi ei vielä perjantaina kertonut. Lauantaina poliisi kertoi Ylelle, että neljännen epäillyn henkilöllisyys on tiedossa, mutta hänen kiinniottaminen ei ole juuri nyt ajankohtainen.\nNäissä tapauksissa epäillyt rikokset ovat raiskaus, törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö.\nUhrit ovat uusissa tapauksissa poliisin mukaan alle 15-vuotiaita tyttöjä. Aiemmissa tapauksissa uhreja on viisi, ja heidän iäkseen on kerrottu 12–15 vuotta.\nPerjantaina poliisi kertoi, että yksi uhreista on kuollut syksyllä. Hänen kuolinsyytään ei ole kerrottu julkisuuteen. Poliisi kertoi ainoastaan, että kuolemaan ei epäillä liittyvän rikosta ja ettei kerro asiasta enempää, koska kyse on kuolinsyyn selvittämisestä.\nOulun seksuaalirikoksetKotimaaOuluseksuaalirikoksetOulun seutukuntanuorisotyöseksuaalinen väärinkäytösnuoretPohjois-PohjanmaanuorisopolitiikkanuortenhuoltoMaahanmuuttovirastososiaalipalvelutsisäministeriöHätäkokousJuha SipiläOulun lääni


Dekaanin katsaus – Toimintakertomus 2021\nTiedekunnan toinen pandemiavuosi\nUseimmilla meistä vuodesta 2021 on päällimmäisenä mielessä COVID-19-pandemia ja pandemian rajoitustoimet. Vuodenvaihteen 2020-21 lomakauden jälkeen ei nähty silloin pelättyä isoa pandemia-aaltoa, mutta jo ennen hiihtolomia taudin ilmaantuvuus alkoi nousta, varmaan silloin oli alfa-variantti vallitseva. Maaliskuun alussa maan hallitus otti valmiuslait käyttöön ja aluehallintovirasto antoi uusia rajoittavia määräyksiä. Lehtiotsikoissa luki ”Laulu ja tanssi loppuu Suomesta”.\nKevättalvella maahan saatiin lisääntyvässä määrin rokotteita, ja vappuun mennessä rokotusohjelmat olivat jo laajasti käynnissä. Hengitystieinfektioiden kausivaihtelun, rokotusten ja rajoitustoimien johdosta pandemiakäyrät laskivat. Toukokuussa alkoi olla jo toiveikkuutta: syksyllä palataan yliopistolla lähiopetukseen, ja rajoitukset puretaan tyystin. Kesällä pääministeriä myöten uskottiin, että yhteiskunta voidaan avata ja paluu normaaliin on edessä.\nYliopistolla syyslukukausi aloitettiin vielä pandemiaa seuraillen, mutta valmisteltiin jo ”paluu kampuksille” -tilaisuuksia. Marraskuun alussa koko yliosto juhlisti tulevaa paluuta normaaliin lehtikuohujuoman voimin hengessä ”pian ohi on”. Tiedekunnassa oli suunniteltu henkilökuntajuhlaa marraskuun loppuun korvaaman 2020 väliin jääneet tiedekunnan 25- ja eläinlääkärikoulutuksen 75-vuotisjuhlat. No, eihän niitä sitten vielä 2021 pidetty: deltavariantti nosti pandemia-aaltoa, ja vain päivää ennen juhlia piti ”Back Together” -juhlat siirtää turvallisempaan aikaan.\nTiedekunnan oman henkilökuntajuhalan ”Back Together” pöydät oli jo katettu ja ruuat tilattu, kun juhlat jouduttiin pandemiantilanteen pahenemisen vuoksi siirtämään. Ruokahävikin välttämiseksi henkilökunta haki eväsboksit ja aterioi terveysturavallisesti (Kuvat: Satu M. Leppänen)\nJoulukuussa tuli seuraava kreikkalainen kirjain kaikkien tietoon, ja omikron sivuutti deltavariantin. Vuodenvaihteessa ja sen jälkeen nähtiin epidemian hurjimmat tautitapauskäyrät Suomessa ja maailmalla. Tätä kirjoittaessa en vielä tiedä, mutta uskon, että COVIDinkin kanssa juuri ennen auringon nousua on kylmintä. Kuulun niihin, jotka uskovat, että omikronin myötä pandemia tukehtuu omaan suuruuteensa ja paluu normaaliin alkaa keväällä 2022.\nTiedekunnan lähtökohtana ja tärkeimpänä prioriteettina COVID-pandemian aikana oli ja on toimia turvallisesti ja tulevaisuutta rakentaen: taata, että opiskelijamme, henkilökunta ja eläinsairaalan asiakkaat pysyvät mahdollisimman terveinä, mahdollistaa opiskelijoillemme opintojen kohtuullisen esteetön eteneminen, sekä huolehtia tiedekunnan vastuulla olevien eläinlääkintähuollon velvoitteiden täyttämisestä ja tutkimustyön etenemisestä. Tässä on onnistuttu, kiitos hyvin vastuullisesti sääntöjä noudattavien opiskelijoiden ja henkilökunnan. Ehkä hyvää onneakin on ollut mukana matkassa. Henkilökunnan tai opiskelijoiden keskuudessa ei ole ollut tiedekunnan toiminnasta johtuneita laajoja taudin purkauksia 2020-21.\nHenkinen hyvinvointi, terveys ja yhteisöllisyys ovat olleet pandemia-aikana kovalla koetuksella. Valtakunnalliset raportit opiskelijoiden ongelmista etäopiskelussa ovat huolestuttavia. Moni henkilökunnasta on kokenut ahdistusta ja pelkoa omasta ja läheistensä terveydestä, ja jotkut ovat olleet vakavasti sairaina. Huolia on kuunneltu, ja niitä on pyritty huojentamaan.\nVaikka etäyhteyksin voidaan opettaa ja oppia ja etätyössä voidaan tehdä myös osa tutkimustyöstä, niin paljon tiedekunnan työstä vaatii läsnäoloa. Myös moni toiminta vaikeutui kovasti, ja esimerkiksi kansainvälinen toiminta oli monin osin pysähdyksissä. Syksyllä ehdittiin hiukan toimintoja käynnistää, kunnes taas siirryttiin etämoodiin. Kaikesta huolimatta koulutus-, tutkimus- ja potilastyössä on onnistuttu myös pandemia aikana oikein mallikkaasti.\nJotain hyvääkin pandemia on tuonut tulleessaan. ”Yhteinen terveys” -tutkimus on ainakin zoonoositutkimuksen osalta auennut suurelle yleisölle. Yliopiston tiedonjakamisen J.V. Snellman -palkinnolla 2021 palkitut tiedekuntamme virustutkijat professori Olli Vapalahti ja apulaisprofessori Tarja Sironen ovat kaikille median seuraajille tuttuja COVID-asiantuntijoita.\nVaikka pandemia haittasi, tiedekunnan tutkimustoiminta eteni vuoden aikana hyvin. Myös tutkimusrahoitus on selvällä kasvu-uralla. Tiedekunnan johdolla on kehitetty yliopiston Helsinki One Health -tutkimusverkostoa, jonka rahoituksesta iso osa tulee Suomen Akatemian Profiloitumisrahoituksesta (Profi IV: 2018-2022). Tärkeänä hankkeena vuoden aikana oli valmistella seuraavalle Profi-kierrokselle osallistumista uusilla tuoreilla ideoilla ja yhteistyömuodoilla.\nTiedekunnan koulutuksen yksi vuonna 2020 alkanut kehittämishanke on eläinlääkäreiden erikoistumiskoulutuksen kehittäminen. Valmistelu etenee, ja tarkoitus on, että syksyllä 2023 päästään aloittamaan uudistetuilla ohjelmilla.\nMaailmanlaajuisesti kantautuu viestejä eläinlääkäripulasta, ja tämä on totta myös Suomessa ja Pohjoismaissa. Muut Pohjoismaat ovat joko nostaneet sisäänottopaikkoja tai nostamassa niitä. Vuoden aikana keskustelu opiskelijoiden sisäänottomääristä aloitettiin myös tiedekunnassa. Suomessa on tarkoitus nostaa valtakunnallisesti korkeakoulujen aloituspaikkoja niin, että vähintään puolet ikäluokasta olisi korkeakoulukoulutettuja 2030. OKM on tarjonnut pientä korvausta yliopistoille lisäaloituspaikoista, mutta näissä ei ole huomioitu eri koulutusalojen erilaisia kustannuksia. Eläinlääketieteen aloituspaikkoja ei voida OKM:n tarjoamilla korvauksilla enempää lisätä ilman, että koulutuksen laatu kärsii. Kun opetusministeri Antti Kurvinen vieraili syksyllä Viikin kampuksella ja eläinsairaalassa, hänelle viestittiin sekä aloituspaikkanoston tarpeesta että erikoistumiskoulutuksen kehittämisestä. Joulukuun eläinlääkäripäivillä ilahdutti kuulla, kun ministeri otti molemmat aiheet rakentavasti esiin valtiovallan tervehdyspuheessa ammattikunnalle.\nOpetusministeri Antti Kurvinen tutustui eläinsairaalaan vieraillessaan Viikin kampuksella, eläinsairaalan johtaja Timo Wahlros esittelemässä. (Kuva Marjaana Lindy ?).\nVuoden aikana oli valtakunnassa valmistelussa kaksi isoa lakiuudistusta: Edelliseltä maan hallitukselta siirtynyt eläinten hyvinvointilaki sekä eläinlääkintähuoltolaki, molemmat keskeisesti eläinten hyvinvointiin ja eläinlääkärinammatinharjoittamiseen vaikuttavia lakeja, joiden valmisteluun myös tiedekunnan asiantuntijat antoivat panoksensa.\nVuoden aikana pandemia haittasi fyysistä yhteydenpitoa alumneihin, mutta osa siitä voitiin hoitaa digitaalisin välinein. Iso kiitos tiedekunnan neuvottelukunnalle, joka on ollut mukana kehittämässä toimintaamme myös etäyhteyksin. Hybridimallilla järjestetyillä eläinlääkäripäivillä päästiin joidenkin alumnien kanssa myös henkilökohtaisiin kohtaamisiin. Eläinlääketieteen ystävien tuki konkretisoitui vuoden aikana monin tavoin, esimerkiksi yliopiston eläinlääketieteen rahasto sai valtion vastinrahakelpoisen lahjoituksen Asser ja Ester Lahtosen Säätiöltä, eläinsairaala sai testamenttilahjoituksen toimintansa tukemiseksi, ja Heidi Anderssonin aiemman lahjoituksen turvin sairaalan uudet röntgenlaitteet saatiin päivittäiseen käyttöön. Nämä ja muut lahjoitukset sekä yritysten kanssa tehtävä yhteistyö ovat elintärkeitä tiedekunnan toiminnalle. Niistä iso kiitos tukijoille.\nVuosi oli viimeinen nelivuotisesta hallintokaudesta ja myös viimeinen minun neljän hallintokauden ja viidentoista vuoden mittaiseksi venyneestä dekaaniurastani. Vuonna 2022, entisen kokeneen tutkimusvaradekaanin ja nyt dekaanin tehtäviini siirtyneen Olli Peltoniemen johdolla uudet varadekaanit ja uusi johtoryhmä ovat tarttuneet toimeen ja johtavat tiedekunnan toimintaa.\nKiitän vanhan dekanaatin ja itseni puolesta tiedekunnan ystäviä, opiskelijoita, henkilökuntaa sekä hallintomme ammattilaisia hyvästä yhteistyöstä, sitoutumisesta ja onnistumisesta askareissaan, mikä on taannut tiedekunnan tähänastisen – ja takaa myös tulevan – menestyksen.


Mikä on paras leffa? | Koripallo.com keskustelu\nHuh 19, 2004\neli mikä on paras leffa.\nhmm.. ei nyt muita parhaita tule mieleen mutta tässä muita hyviä:\nthe truman show jne...\nOnhan näitä hyviä leffoja vaikka kuinka paljon.\nJames Bondit (vanhat)\nTappava ase 1-4\nHuh 20, 2004\nBeverly Hills kytät rokkailee\nEiköhän "Citizen Kane" ole aikanaan valittu (viime) vuosisadan parhaaksi elokuvaksi.\nVanhoissa 50-luvun "mahtieepoksissa" on kyllä yritystä.. (Ben Hur jne.)\nEi ole järjestyksessä....\nhuh huh, noitahan kerty paljon, ja vielä olisi paljon jäljellä.........\nMiksi te muuten noita muita elokuvia listaatte? On universaalisti tunnustettu tosiasia, että Shawshank Redemption on kaikkien aikojen paras elokuva. Ja se joka muuta väittää, on neliö. Haluatko Sinä olla neliö?\nLoistavia leffoja riittää ihan mielettömästi.\nUuno Turhapuro armeijan leivissä.\nIndiana Jonesit (kaikki)\nMies ja alaston ase 1\nListaa voisi jatkaa vaikka loputtomiin...........\nMonet kyllä tätä leffaa kehuu, mutta harmi ku en ole vielä nähnyt. :'(. Toivottavasti tulee jossain vaiheessa telkasta.\nHuh 25, 2004\nTäällä muuten kaikki maailman leffat ja näyttelijät:\nHuh 26, 2004\nKummisetä ei ole trilogia, vaikka siinä kolme osaa onkin..\nHuh 29, 2004\n..listaa voi vielä jatkaa, mut en jaksa..\nTou 1, 2004\nbigger heart wins\nTou 11, 2004\nAmerican history x on kyllä vaikuttava ja komedioista monty pythonit on parhaita esim. the holy grail 8)\nTou 13, 2004\neilwn sub tv:ltä tuli memento ja se oli hemmetin hyvä ,yksi parhaista\nTou 16, 2004\nEi ainakaan Face off, katsoin alkua ja en juuri pitänyt kyseisestä leffasta. Big Daddy sen sijaan oli loistava, ja huumoria riitti koko leffan ajan. Täytyy sanoa että Adam Sandler on yksi parhaita koomikkoja .\nTou 17, 2004\nTämäkin viesti kertoo aika paljon kirjoittajastaan...\nNo face-off oli kyllä juoneltaan aika köyhä, mutta leffa nojaa pelkästään yhtäjaksoiseen toimintaan ja väkivaltaan ja on siltä osin ihan viihdyttävä(jos tykkää).\nSen kyllä huomasin eilen, ja juuri sen vuoksi en pitänyt leffasta. Face-off oli just tyypillinen jenkkileffa jossa väkivaltaa ja pyssyjen pauketta riittää. Juoneltaan oli aika köyhä.


Vastuullisempi tutkijanarviointi edellyttää läpinäkyvyyttä ja oikeita rakenteita | Avoin tiede\nSyyskuun 2020 alussa Tieteellisten seurain valtuuskunnassa (TSV) alkanut EOSC Co-Creation-hanke selvitti, mikä on tutkijoiden arviointiin käytettävien tietojen nykytila suhteessa FAIR-dataan ja loi selvityksen pohjalta tulevaisuuden vision FAIR-datan käytöstä tutkijoiden arvioinnissa. FAIR-periaatteiden tarkoitus on tehdä data löydettäväksi (Findable), saavutettavaksi (Accessible), yhteentoimivaksi (Interoperable) ja uudelleenkäytettäväksi (Re-usable).\nTutkijoiden arviointi vaikuttaa esimerkiksi rekrytointi- ja rahoituspäätöksiin. Perinteisesti arviointi on perustunut suurelta osin numeerisiin tietoihin esimerkiksi julkaisu- ja viittausmääristä.\nArviointiprosessin vastuullinen avoimuus on kriittinen osa koko tutkimuksen avoimuuden lisäämistä.\nArvioinnissa on kuitenkin tärkeää ottaa huomioon määrällisen arvioinnin lisäksi myös laadullinen arviointi, tutkimusalojen erityispiirteet sekä tutkijan työtä muuttavien uusien muotojen, kuten digitalisaation, avoimen tieteen ja monitieteisyyden vaikutukset. Arviointiprosessin vastuullinen avoimuus on kriittinen osa koko tutkimuksen avoimuuden lisäämistä.\nVastuullisempi arviointi tarvitsee tuekseen myös uudenlaista infrastruktuuria, joka tekee mahdolliseksi avointa tiedettä edistävien tuotosten ja aktiviteettien raportoinnin ja huomioimisen arvioinneissa kattavasti ja vertailukelpoisesti. Työryhmä toteaa, että nykyisellään arvioinnin tietopohja, -mallit ja -järjestelmät ovat huomattavan julkaisukeskeisiä. Myöskään arviointidata on harvoin FAIR-periaatteiden mukaisesti avointa ja läpinäkyvää ja hyödynnettävissä.\nHanke toteutettiin Tieteellisten seurain valtuuskunnassa Avoimen tieteen ja Julkaisufoorumin yhteistyönä. Hanke jatkui syyskuun 2020 alusta maaliskuun 2021 loppuun. Hankkeen rahoitti Euroopan unionin koordinoima ja rahoittama EOSC eli European Open Science Cloud, joka on yksi keskeisistä työkaluista eurooppalaisen avoimen tieteen vision saavuttamiseksi.\nEOSC portaalista (englanniksi)


Älykäs työ | Prog-It\nAvainsana-arkisto: Älykäs työ\nAsiakkaalle iloa tuottamassa\nVoiko ICT olla hauskaa? Olin eilen tilaisuudessa, jossa eräs osallistujista kertoi olevansa ensimmäistä kertaa mukana laajassa IT-projektissa. Uuden järjestelmän käyttöönotto ja testaus edellyttivät paljon käyttäjiltä dokumentointia ja raportointia mm. erilaisissa muissa järjestelmissä, minkä hän koki vieraaksi ja selkeästi myös itselleen hieman vastenmieliseksi työtavaksi. Hän epäili taustalla olevan tarve kerätä tietoa nimenomaan IT-toimittajan henkilöstön palkkauksen perusteeksi.\nTietämättömyys tai väärät luulot eivät ole asiakkaan syy. Asiaansa syvällisesti vihkiytyneen IT-asiantuntijan voi olla vaikea asettua käyttäjän asemaan – varsinkin kun käyttäjiä ei ole vain yhdenlaisia. Käytännössä jokainen työntekijä on omanlaisensa IT-käyttäjä tarpeidensa, tietämyksensä, osaamisensa, asenteidensa ja kokemuksensa myötä. Tästä huolimatta tai paremminkin juuri sen takia IT-kumppanin nimenomainen tehtävä on ymmärtää asiakkaan liiketoimintaa, prosesseja ja käyttäjäkuntaa riittävästi tarjotakseen optimaaliset palvelut ja järjestelmät juuri tämän kyseisen organisaation tarpeisiin. Keskinäisen kommunikaation ja säännöllisen yhteydenpidon merkitystä ei voi korostaa liikaa. Kumppanin on oltava konkreettisesti lähellä asiakasta tunteakseen organisaation ja elääkseen sen mukana.\nEntä se ICT:n hauskuus? IT-kumppanille tuottaa iloa, kun pystymme auttamaan asiakasta. Mitä haastavampi tekninen ongelma, sitä enemmän asiantuntija todennäköisesti nauttii pulman ratkaisusta. Asiakkaalle tuo samainen asia voi näyttäytyä aivan muussa valossa kuin teknisenä ongelmana ja hän iloitsee saadessaan esimerkiksi työtään helpottavan ratkaisun käyttöönsä.\nYhdessä on hauskaa silloin kun sekä asiakas että IT-kumppani voivat keskittyä omaan liiketoimintaansa ja yhteistyö tuottaa aidosti onnistumisia molemmille osapuolille. Tämänkaltainen kumppanuus kasvaa yleensä vasta vuosia kestävän yhteistyön myötä.\nProg-It:n jo 25 vuotta kestäneellä taipaleella on kehittynyt ja kehittyy jatkuvasti tällaisia kumppanuuksia. Viimeisimmässä asiakastyytyväisyystutkimuksessa emme kysyneet, onko asiakkaalla hauskaa. Tuloksista voimme päätellä, että olemme onnistuneet tavoitteessamme tuottaa konstailematonta, asiakkaan tarpeita vastaavaa palvelua. Lisää asiakastyytyväisyystutkimuksemme tuloksista voit lukea nettisivuiltamme https://www.prog-it.net/me/.\nAlla muutama ote asiakkailta saamistamme palautteista.\n”Kiitos hyvästä palvelusta ja siitä, että ammattilaiset osaavat selittää, kun kertoo, ettei ymmärrä lainkaan mistä on kyse eli vaihtavat ammattitermit kansanomaisempiin selostuksiin.”\n”Tuki on ollut poikkeuksellisen laadukasta.”\nJulkaistu February 20, 2019 kategoriassa Älykäs Työ, Tiedotteet avainsanoilla Älykäs työ, IT-kumppani, IT-palvelut, kirjoittanut .\nPäivä, jolloin insinööri kohtasi humanistin\nMitä organisaatioissa tapahtuu kun otetaan puheeksi uuden teknologian käyttöönotto tai vanhan version päivittäminen uuteen? Kuka innostuu ensimmäiseksi asiasta? Onko sellaisia, jotka eivät innostu ollenkaan? Millaisia vaikuttimia erilaisilla työrooleilla on prosessin aikana? Tarinan insinööri, humanisti ja muut roolihahmot ovat tarkoituksella alleviivaavia ja karkeasti yleistäviä.\nJulkaistu September 4, 2014 kategoriassa Älykäs Työ avainsanoilla Älykäs työ, Humaani migraatio, koulutus, liikkuva toimisto, toimintatavat, kirjoittanut .\nÄlykkään työn sankarit\nAlkuvuodesta lanseerattu blogimme sai hyvän vastaanoton ja lukijat janosivat lisää. Jouduimme kuitenkin kysymään itseltämme, miten blogin hedelmiä saisi tuotua myös työarkeen. Miten pääsemme sanoista tekoihin? Työstä ei saa älykästä pelkästään lukemalla. Muutoksia pitää tehdä. Niitä täytyy suunnitella ja toteuttaa. Niitä täytyy valvoa ja hoivata. Kysyimme itseltämme: Miten voisimme auttaa asiakkaitamme toteuttamaan muutoksia omassa organisaatiossaan?\nJulkaistu September 1, 2014 kategoriassa Älykäs Työ avainsanoilla Älykäs työ, dokumentointi, Humaani migraatio, intranet, kokoukset, liikkuva toimisto, palvelut, perus-it, projektit, tietotyö, työtilat, Viestintä, kirjoittanut .\nHeinäkuu on hyvässä vauhdissa ja lomakauden pitkään odotetut kesälämpötilatkin ovat pikku hiljaa totta. Tietotyöläisten kerätessä voimia tulevaan syksyyn, valmistelemme täysin uudenlaisia konsepteja vastataksemme entistä syvemmin ja useammalta rintamalta organisaatioiden muuttuviin tarpeisiin.\nJulkaistu July 4, 2014 kategoriassa Älykäs Työ avainsanoilla Älykäs työ, eLearning, Humaani migraatio, kulttuuri, mobiilityöskentely, muutos, Pilvi, toimintatavat, kirjoittanut .


Jos helvettiä ei olekaan?\nEn yleensä lue kovin tummasävyistä jännityskirjallisuutta, mutta kuunneltuani Andrew Michael Hurleyn haastattelun Helsinki Litissä tiesin törmänneeni kirjaan, jota en voi ohittaa. Hurleyn useaan otteeseen palkittu esikoisromaani Hylätty ranta käsittelee teemoissaan uskontoa, vammaisuutta ja ihmeparantamista.\nEletään 1970-lukua. Tonto ja hänen mykkä ja ilmeisen kehitysvammainen veljensä Hanny matkustavat vanhempiensa mukana perinteiselle pääsiäisretriitille Loneyn kolkolle rantakaistaleelle. Paikalla on jo entuudestaan pahaenteinen maine, mutta poikien hartaasti katolinen äiti uskoo lähestulkoon pakkomielteisesti, että paikallisen kappelin pyhän veden parantavan Hannyn. Pian matkalaisten asuttamassa mökissä ja sen ympäristössä alkaakin tapahtua kaikenlaista ihmeellistä - myös selkäpiitä karmivassa merkityksessä. Oudot tapahtumat tuntuvat kytkeytyvän seudulla liikkuviin kolmeen omituiseen mieheen ja raskaana olevaan teinityttöön, joka on tuodaan läheiselle, synkkien myyttien ympäröivälle hylätylle saarelle vain vähän ennen laskettua aikaa.\nItse en osaa kuvitella raivostuttavampaa asiaa kuin uskontoon liittyvä näennäinen armo ja eriarvoistaminen, Siksi olisin toivonut uskontoa ruodittavan enemmänkin. Parantumisen pakko, normaaliuskäsitys ja epätoivo sen sijaan ovat hyytävän tuttuja teemoja, jotka nousevat pintaan myös ilman uskonnollista kontekstia, toivottavasti mahdollisimman monen lukijan ajatuksia herättäen. Hylätty ranta itsessään on tarkoitettu jäämään mysteeriksi, mielenkutittajaksi ilman lopullisia vastauksia. Tästä syystä sen ansioita ja epäonnistumisia on vaikea eritellä. Huomasin kuitenkin miettiväni lukemisen jälkeen kysymystä, joka nousee kirjassa esiin vain yksittäisessä kappaleessa: ihmiset voi pelotella helvetillä järjiltään, mutta mitä oikeasti tapahtuu, jos "herranpelko" muuttuu välinpitämättömyydeksi, joissa hirveimmistäkin teoista seuraa ainoastaan väliaikaista kärsimystä?


Art’s fun – Inger & Lasse Åberg | Länsiväylä\nArt’s fun – Inger & Lasse Åberg\n30.5.2012 15:48, Päivitetty: 6.6.2012 11:50\n19.6.2012 - 26.8.2012, Joka päivä 10:00-20:00Hanasaari - ruotsalais-suomalainen kulttuurikeskus, Hanasaarenranta 5, 02100, Espoo, VerkkosivuART’S FUN – Inger & Lasse Åberg\nGrafiikkaa, kollaaseja, kuvakudoksia ja maalattuja brodeerauksia. Lasse Åberg (s. 1940) opiskeli Tukholman Konstfackskolanissa 1960–64 ja on pitänyt näyttelyitä 1970-luvulta lähtien. Hän on tehnyt yli 300 litografiasarjaa, piirtänyt lastenkirjoja, toiminut muusikkona, tehnyt TV-ohjelmia ja mainoksia, kuvittanut kirjoja, laulanut Electric Banana Band -yhtyeessä. Pop-taiteesta innostuneena Åberg on kerännyt kokoelman myös Disney-aiheisia teoksia, jotka ovat esillä hänen omaa nimeään kantavassa museossa Bålstassa. Lasse Åberg on tehnyt myös seitsemän pitkää elokuvaa ja tullut tunnetuksi ohjaamistaan Seuramatka-elokuvista, joissa hän on näytellyt itse pääosaa, hyväuskoista ja lempeää Stig-Helmeriä.\nTekstiilitaiteilija Inger Åberg puolestaan opiskeli Konstfackskolanissa Tukholmassa 1963–67 ja sitä ennen Jämtslöjds Slöjdskolanissa. Hän on osallistunut moniin näyttelyihin ja hänen teoksiaan on esillä lukuisissa julkisissa kokoelmissa. Hän tekee litografioita, kuvakudoksia ja brodeerauksia, jotka hän myös maalaa. Inger Åbergin naivistisia tekstiilejä ja kuvitustyötä on esitelty myös keskieurooppalaisissa taidekäsityötä käsittelevissä kokoelmateoksissa.\n19.6.–26.8.2012 klo 10–20\n(Hanasaari on kesätauolla 8.–22.7.2012)\nGalleria Tove, Hanasaari – ruotsalais-suomalainen kulttuurikeskus


Erkki Urpilainen | TTL 50v\nTulevaisuudentutkimus tarvitsee historiaa\nOulun yliopiston aate- ja oppihistorian yliopistolehtori Erkki Urpilainen opettaa historiatieteen rinnalla tulevaisuudentutkimusta, joka on Suomessa vielä nuori ala.\nTulevaisuudentutkimuksessa ja historiantutkimuksessa on kytköksiä toisiinsa, mutta toki niissä on eronsa. Aate- ja oppihistorian yliopistonlehtorina työskentelevän ja tulevaisuudentutkimusta opettavan Erkki Urpilaisen mukaan tulevaisuudentutkimus nimenomaan tarvitsee historiaa.\nTulevaisuudentutkimuksessa nimittäin keskeinen elementti on lähihistorian tunteminen.\n– Lähihistoriasta etsitään erilaisia trendejä, joista vedetään johtopäätöksiä, mikäli se trendi jatkuu tulevaisuuteen.\nTulevaisuudentutkimuksessa pyritään hahmottamaan erilaisia vaihtoehtoisia tulevaisuuksia, joita tehdään päätöksentekoa varten.\n– Tämän vuoksi esimerkiksi eduskunnassa on oma tulevaisuusvaliokunta. Se on perustettu aikoinaan sen vuoksi, että kansanedustajilla olisi paremmat eväät tehdä päätöksiä.\nNykyinen Suomen hallitus ei ole kovin paljon antanut painoarvoa asiantuntijalausunnoille, mikä vaikuttaa Urpilaisen mielestä oudolta.\n– Se tuntuu hieman omituiselta ja lyhytnäköiseltä. Perinteisesti Suomessa poliittisessa päätöksenteossa on ollut mukana paljon akateemisia ja heillä on ollut tutkimuksellinen pohja päätöksentekoon. Tuntuu että tämmöinen pohja on kadonnut eikä nykyisillä päättäjillä ole sitä. Ehkä tämän vuoksi asiantuntijoiden näkökantaa ei arvosteta samalla tavalla. Ainakin tämmöisen kuvan saa.\nTulevaisuudentutkimus kiinnostaa laajasti eri alojen opiskelijoita\nTulevaisuudentutkimusta voi opiskella usealla paikkakunnalla sivuaineena. Oulussa tulevaisuudentutkimuksen opetus alkoi opintopiirinä, ja Urpilainen on opettanut sitä Oulun yliopistossa lähes 20 vuotta.\nUrpilainen kertoo, että Oulussa sivuaineopiskelijoiden pääainetausta on laaja. Osa on tulevaisuusorientaatioaloilta kuten kauppatieteistä, maantieteestä ja hoitotieteestä.\nNoin puolet opiskelijoista tulee muilta aloilta ja he ovat usein kursseilla silkasta uteliaisuudesta. Jotkut innostuvat jopa vaihtamaan alaa.\nMonet sivuaineopiskelijat käyttävät tulevaisuudentutkimuksen kursseilta saatuja työkaluja eli erilaisia tutkimusmenetelmiä omassa oppiaineessaan esimerkiksi tekemällä opinnäytetyön tulevaisuusnäkökulmalla.\nSuomessa tulevaisuudentutkimuksen opetusta koordinoidaan Turun yliopistossa sijaitsevan Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen puitteissa jo 20 vuoden ajan toimineen Tulevaisuudentutkimuksen Verkostoakatemian kautta.\nJos haluaa tulevaisuudentutkimuksesta ammatin, sellaisen voi saada ainoastaan Turun yliopiston Kauppakorkeakoulussa, jossa alaa voi opiskella pääaineena tulevaisuudentutkimuksen maisteriohjelmassa.\n– Mutta ala on sen verran nuori, että useimpien tulevaisuudentutkijoiden peruskoulutus on vielä jostain muualta. He ovat yleensä opiskelleet suunnittelutieteitä kuten talous- ja yhteiskuntatieteitä.\nUrpilaisen opetustarjontaan kuuluu tulevaisuudentutkimuksen lisäksi aate- ja oppihistorian pakollisia peruskursseja sekä vuosittain vaihtuvia erikoiskursseja.\nJälkimmäisten kurssien aihevalintaan Urpilaisella liittyy vanha akateeminen tapa, joka juontaa juurensa Turun Akatemian ajoille 1600-luvun lopulle.\n– Silloin syyskuussa julkaistiin luentoluettelo, jossa professorit ilmoittivat luennoistaan, joita oli kahdenlaisia: julkisia ja yksityisiä. Julkiset luennot olivat tarkkaan määrättyjä, mutta yksityisillä luennoilla säännöt eivät päteneet. Monet professorit ilmoittivat luennoivansa aiheista, joita ylioppilaat haluavat.\nTästä mallia ottaneena Urpilainen kyselee opiskelijoilta, mistä aiheista he luentoja haluaisivat. Jos toivotut aiheet osuvat Urpilaisen kompetenssin kanssa, hän luennoi niistä.\nTulevana keväänä hänellä on tulossa muun muassa opiskelijoiden toiveesta kolmannen maailman vallankumoushistoriaa käsittelevä kurssi.\nPääsykokeista ei pitäisi luopua kokonaan\nTutkimusta Urpilainen tekee nykyään silloin, kun ehtii, sillä opetus vie työajasta suurimman osan. Tällä hetkellä viimeistelyssä on tutkimus säätyläisnaisten elämästä Suomessa 1800-luvulla.\nUrpilainen oli myös mukana helmikuussa 2017 julkaistussa Ajatusten lähteillä –teoksessa, jossa esitellään Oulun yliopiston aate- ja oppihistorianlaitoksella tehtävää tutkimusta. Kirja tehtiin alunperin pääsykoekirjaksi, mutta pian se on tuossa tarkoituksessa tarpeeton.\n– Heti kun saimme tämän tehtyä, Opetusministeriöltä tuli vaatimus, että pääsykokeista pitää luopua. Teos on meillä nyt tenttikirjana.\nPääsykokeista luopuminen olisi Urpilaisen mukaan erittäin huono asia. Kouluopetuksesta saa vain tietyt valmiudet muun muassa teoreettiseen ajatteluun, jota yliopistossa tarvitsee.\n– Koulukurssit eivät välttämättä testaa millään tavalla motivaatiota. Lisäksi eri aloilla on erityisvalmiuksia, joita halutaan opiskelijoilla olevan. Siinä mielessä pääsykoe on hyvä tapa testata sekä motivaatiota että esimerkiksi loogista ajattelua ja sitä, kuinka jäsentyneesti pystyy hahmottamaan eri asioita.\n”Historiatieteessä on perinne, että emme tee tutkimusta pelkästään toisille historioitsijoille, vaan keskeinen osa historiantutkijan työtä on historiatiedon levittäminen laajemmille piireille. Toisin sanoen populaarien artikkeleiden kirjoittaminen ja yleisötilaisuuksissa puhuminen. Pidän satunnaisesti yleisöesitelmiä, mutta en ole valitettavasti ehtinyt kirjoittaa populaareja artikkeleita viime aikoina. Mutta en aio niistä luopua.”