Nokian osuus Suomen älypuhelinmarkkinoista romahti – MobiiliBlogi\n3.12.2011 Kirjoittanut admin\nNokian osuus kotimaansa älypuhelinmarkkinoista on kutistunut selvästi, käy ilmi IDC:n tuoreesta raportista. Asiasta kertoo Taloussanomat.\nTilastojen mukaan Nokian ylivalta kehittyneemmissä puhelimissa on romahtanut vuodessa täydellisesti. Vielä vuoden 2010 kolmannella neljänneksellä sen osuus oli älypuhelimissa 76 prosenttia. Kuluvan vuoden heinä-syyskuussa osuus oli enää 31 prosenttia.\nNokia on edelleen kotimaansa ykkönen, mutta sen perässä roikkuu Samsung 25 prosentin osuudellaan. Applen osuus on noin kymmenen prosenttia ja Sony Ericssonin siivu pysyttelee 11 prosentin tietämissä.\nUusista tulokkaista Huawei on noussut peräti 11 prosentin osuuteen. ZTE keinottelee Suomen älypuhelinmarkkinoilla kuuden prosentin siivullaan.\nNokian ylivoiman romahtaminen kotimaan markkinoilla voidaan nähdä myös positiivisena asiana. Sen myötä markkinoilla saatetaan jatkossa nähdä enemmän uusia valmistajia, jotka eivät aiemmin ole vaivautuneet yrittämään Pohjolaan Nokian mahtiaseman vuoksi.\nOstaisitko Nokia Lumian viiden tuuman näytöllä?\nNokia työstää tuplaydinprosessorilla varustettua minitietokonetta?\nIkkunalelu Nokia sanoo:\nJoo, eli hyvä, että tännekkin ”takaperälään” voisi tulla uusia puhelinmalleja. Uskon, että htc menee jossain vaiheessa ohi, mutta Nokia kirii takaisin huipulle, paitsi jos Lumiat ovat menneet metsään, toivottavasti ei=D\nJa arvatkaas, miksi Nokia johtaa?\nSamsungilta tai HTC:ltä ei ole tullut ”peruspuhelinta” piitkiiin aikoihin tai ei ainakaan omiin silmiin.\nLeikitääs, että lapsenne olisi 8vuotias ja tarvitsisi puhelimen.\nvai Nokia Asha 300?\nNii-in olen samaa mieltä, että kannattaisi antaa lapselle Nokialainen, Sensation saattaisi mennä rikki viikossa.\nNokia tekee myös ”puhelimen käytön aloittaville” lapsille puhelimia, ei pelkkiä kosketusnäyttöjä kolmellasadalla tai enemmällä.\nEi siis C5-01:sen 149 ole paha, mutta kuitenkin…\nPeruspuhelinta: Samsung Galaxy Mini, Gio & Ace. (Gion hinta esim. Soneralla 3€/kk.) Jos taasen pelkää, että luuri hajoaa tai kastuu: Samsung Galaxy Xcover (Tai Motorolan Defyt). Elisalta 6.60€/kk (3v sopparilla).\n[HTC:lta en tiedä, kun en ole paljon seurannut.]\nKuulostaa aika fanipojalta verrata Asha 300:aa kilpailijoiden huippumalleihin, anteeksi nyt vaan.\nSaman kysymyksen voisi pistää valintaan myös näin:\nMinkä näistä antaisit mieluiten:\nNokia Lumia 800 (vai mikä se huippumalli olikaan)\nEn minä noista ainakaan Lumiaa 8-vuotiaalle antaisi. Hinnan puolesta Blade/Gio ja kestävyyden puolesta Xcover/Defy.\nKyllä minä ainakin mieluummin antaisin lapselle Galaxy Xcoverin kuin minkään Nokialaisen. Kestää heittelyä ja kastumista ja on kuitenkin täysiverinen Androidilainen, jonka saa muokattua tasan niin helpoksi tai vaikeaksi kun kenenkin lapsen kohdalla on tarpeen. Oma kaksivuotiaanikin osaa tosin käyttää jo Androidia, joten en näe välttämättömäksi 9v pojalleni sitä mitenkään muokata kun hän luurin piakkoin saa. Jos puhelinlaskua pelkää, niin soittoryhmään vaan tietyt numerot ja liittymäksi sellaista missä noihin soittelut ei maksa. (Näin meillä ainakin.)\n”puhelimen käyttöä aloitteleville” itse siis antaisit ei-kosketusnäyttöisen muovisen Nokian ja kun lapsi kasvaa niin pistäisit opettelemaan ”alusta” kaiken kun saisi ensimmäisen kosketusnäyttönsä (ei kosketusnäytöt eivät ole poistumassa, tulevaisuus on niiden, näppäimet ovat jo katoavaa).\nOlisit nyt pistänyt edes ”trollface.jpg” tuohon perään niin ei olisi tarvinnut tehdä tätä:\nJoo, no, kyllähän tuo oli vain esimerkki, mutta kuvastaa sitä, että Samsungilta ei ole tullut pitkään aikaan ”normipuhelinta”, vaan julkaissut juuri Galaxy Gio:n tapaisia puhelimia. Touch And Type-sarja oli Nokialta huikea veto, kaikki lapset eivät halua pelkkää kosketusnäyttöä, vaan myös ”norminäppäimistön”.\nItse en Lumia 800:aa en ostaisi edes itselleni, mutta se on aika kaukaa haettu, kun puhelinta ei ole edes julkistettu, Otin S II:sen ja Sensationin, koska kyseisiltä valmistajilta ei ole tullut ”normipuhelimia” aikoihin, kyllä Gio oli hankintalistan kärkipäässä, mutta Nokialainen vei voiton, miksi? Nokian käyttöjärjestelmä on helpompi tajuta seitsemänvuotiaan näkökulmasta, Androidia en ymmärrä vieläkään hyvin.\nJoten, otin Ashan sen takia, koska se on tarkoitettu ”kehittyville markkinoille”, joten voisi ottaa listan vielä uusiksi:\nNokia Lumia 800 tai 710\nSamsung Galaxu S II\nJoten, mikä voittaa?\nRiippuu aivan täysin käytöstä, tuossa listassa on omasta mielestäni kaksi osaa. Peruspuhelimet ja huiput. Näitä tuskin koskaan tosissaan verrataan keskenään niin, että olisi tarkoituksena ottaa ”jompi kumpi”. Jos on tehot ja ominaisuudet etupäässä, sitten huippupuhelin. Jos taas haetaa jotain muuta, niin peruspuhelinta katsellaan. Ei lapselle/aloittelijalle/sellaiselle jollai sillä käyttöä ei olisi kannata ollenkaan edes harkita mitään huippupään juttuja.\nEn tiedä mistä tämä ”Nokian käyttöjärjestelmä on helpompi tajuta seitsemänvuotiaan näkökulmasta” mielipide on kotoisin, mutta jos se lasketaan mielipiteeksi niin niitähän saa olla. Tosiaan oma kaksivuotiaani osaa käyttää Androidia (vaihtaa pelejä, pelata niitä, mitä nyt voi osata kun ei lukeakkaan vielä osaa. Ja sama myös eri puhelimien kesken, jossa nappulat eri paikassa). Päinvastoin itse olen sitä mieltä, että ”Nokian käyttöjärjestelmä” (oletan että tässä sitten puhutaan Symbianista, koska WinPhone onkin sitten Microsoftin käyttis.) on huomattavasti sekaisempi ja epäloogisempi käyttää. Nappuloista ei aina tapahdu samaa asiaa ja asiat joskus valitaa koskettamalla, joskus nappulasta, joskus kahdesti ja joskus kerran. Ei, kyllä minun mielestäni Android on todella paljon selkeämpi. (Ja jos ei vaikka jonkun mielestä ole, senkun teet vaikka sellaiseksi ettei ole kuin yksi nappula keskellä näyttöä).\nTuosta listasta ”voittaa” Omasta mielestäni joko\na) SGS2 (jos tehoja haetaan)\nb) Gio (jos haetaan halpaa ”aloittelijapuhelinta”)\nc) Xcover (jos haetaan kestävään käyttöön soveltuvaa laitetta)\n(Xcoverin sijaa ehkä Defy, jos lapselle, koska Defy sen verran fyysisesti pienempi laite, sopii varmaan pienempään käteen paremmin. Gio myös pikkukädelle sopiva. SGS2 ehdottomasti pieneen käteen liian iso)\nhintaeroa noilla on sen verran, etten itse ainakaan vertailisi noita samaan käyttötarkoitukseen keskenään. Gio n. 100e (Soneralta tällä hetkellä n. 75€), Xcover 250€ ja SGS2 450+€. Kyllä noilla hintaeroilla tarvii jo etukäteen tietää, minkä hintaluokan laitetta haetaan ja mihin käyttöön.\nOma lapseni saa hyvin luultavasti HTC Heron ja ZTE Bladen ihan sen takia, että ne sattuvat olemaan ylimääräisinä, eikä täten tarvi erikseen ostaa sitä laitetta. Jos ostamaan lähtisin, niin ehdottomasti Xcoverin hankkisin. (Mahdollisesti lapsen mielipiteen takia myös Defy, niiden hinta 20€ haarukalla sama, niin ei niin väliä).\nJaa-a, itse pidän Symbiania selkeänä käyttöjärjestelmänä, monet pitävät Androidia parhaana, koska Symbian on hidas, mutta muuten hyvä.\nOstaisiko vaikka Nokian, jossa on Android4.0 tai Samsungin, jossa on S.Belle. Silloin Symbian voittaisi, varmaan.\nOma veljenpoikani osaa jo melkein ulkoa Symbianin Anna-version, missä on kamera, missä Angry Birds ja mistä voi soittaa=D\nPuhelimien ostossa on yleensä useita kriteereitä esim.\nKamera ja videokuvaus\nNetti (tai jotain sen tapaista)\n(ja muut omat)\nItse päädyin Nokia C6-01:een, koska:\n8 mxp.kamera, HD videot\nEi paljon hidasteluja\nJa mitäs muuta… Nii-in, paljonkos oli ikää. Itse olen 12, joten mielipiteet voivat poiketa paljonkin. Ja kyllä, kirjoitan sujuvasti ja malitillisesti\n(Itsekehu ei haise=D)\nJos valinta olisi Nokia Androidilla tai Samppa Symbianilla, Nokia voittaisi 100-0. En katso niinkään puhelimen merkkiä (paitsi nyt olen ”tottunut” siihen, että Samsungilta tulee hyviä Android puhelimia). Vaikka Samsungin puhelimia onkin, niin en silti ottaisi Samsungin Bada, tahi WindowsPhone puhelimia ihan siitä syystä, että pidän enemmän Androidista, kuin Samsungista. Löytyy meiltä myös Motorolaa, HTC:tä ja ZTE. Kaikissa Android. Se käyttis tässä on se, mikä on pääasiassa.\nItseasiassa Nokialla on yksi puhelin, joka kiinnosti kovastikkin – N9. Minusta olisi ollut hienoa, jos Meegon tarina olisi jatkunut vähän isommassakin mittakaavassa, eikä vain jäänyt yhteen luuriin.\nJos sovellustarjonta otetaan huomioon, niin omasta mielestäni tässä esimerkiksi Android pesee Symbianin aivan mennen tullen. Androidille on kuitenkin jo niin paljon eri sovelluksia ja lisää tulee kiihtyvällä määrällä, kun taas Symbianin kehittäjiä kokoajan vähenee ja Symbian ”kohta” kuolee pois.\nEsimerkiksi tänä keväänä sovelluskauppojen suuruudet olivat luokkaa:\nApple App Store: 330000+ sovellusta\nAndroid Market: 200000+ sovellusta\nOvi Store: vajaa 30000 sovellusta\nEttä onhan se Android Market kuitenkin yli kuusi kertaa isompi Ovi Storeen verrattuna (eikä kummallakaan ollut juuri Applelle vielä mitään sanottavaa)\nTosta listasta itse olen sitä mieltä, että Android pesisi suurimassa osassa minkä tahansa Symbian puhelimen sillä osa-alueella. Esimerkiksi nopeudessa/tehokkuudessa Galaxy Note 1.4GHz dual-core prosessorillaan on aika kirkkaana ykkösenä tehossa. Myös kamera ja videokuvaus menee Nokian ohi (Nokia 720p Lumia 700/800, Samsung 1080p Galaxy S2/Note).\nMitä ominaisuuksilla sitten tarkoitetaankin, niin tässä Mielessä Android pesee kaikki kilpailijansa avoimuutensa ja sovellustarjontasa avulla. Jos Androidista ei jotain ominaisuutta löydy, joku tekee sen kuitenkin muutaman viikon sisään. (Ja on jo luultavasti saatavilla xda-forumeilta).\nAngry Birds oli saatavina ennen Androidille, kuin Symbianille 😉\nEn tiedä mitä se ikä enää puhelimen käyttöön sen jälkeen vaikuttaa, kun kyseessä ei ole enää lapsi. En esimerkiksi lapselle valitsisi puhelinta sen mukaan, tukeeko se HD-videokuvausta vai ei. Sen jälkeen kun itse valitsee puhelimen, niin itse olen sitä mieltä, ettei se ikä siinä juuri vaikuta. Työt/sosiaalinen asema ym. sitten senkin edestä. Jos työ vaatii x-ominaisuutta, niin sen mukaa eletään. Tai jos muuten on tarvetta y-ominaisuudelle, niin siinä katotaan sitä.\nItse olen jo vanhempi, mutta se ei ole vaikuttanut puhelimieni valintakriteereihin, muuta kuin siltä osalta, että nyt kamera on tärkeämmässä osassa kuin ennen (voi ottaa omista lapsista kuvia). Nörtin on saatava uutta ja tehokasta, oli ikä mikä tahansa 😀\nTuon kuvassa olevan Lumia 710:n markkinaosuus on nolla Suomessa, joten ehkä olisin itse ainakin ottanut kuvaan jonkin toisen puhelimen…\nNokia Lumia 710 mallista kun näin ensimmäisen kerran kuvan,niin ajattelin että …HYI …VETTI mikä ”saippuakotelo” Windowsilla!!. =(


Tapio Laakso: Mitä kerjäläisille pitäisi tehdä?\nHelsingissä on tämän vuoden aikana käyty keskustelua suhtautumisesta Itä-Euroopasta tulleisiin romanikerjäläisiin. Aihetta käsiteltiin tänään Vapaan liikkuvuus -verkoston paneelissa.\n1) On lopetettava se mitä tällä hetkellä tehdään. Sosiaaliviraston ja poliisin toiminta ei ole auttamista tai rikoksiin puuttumista vaan kiusaamista ja kontrollia. Jos auttaa ei haluta niin ihmisten voi sitten antaa olla.\n2) Kerjäläisiä on kohdeltava samalla tavalla kuin suomalaisia asunnottomia ja tarjottava heille hätämajoitus ja sosiaaliturvaa ilman käännyttämisen uhkaa.\nPosted by Tapio Laakso at 22:27\nNiinpä. Toivottavasti kaupunginvaltuuston porvariakseli (Kokoomus-Vihreät) toimii asiassa jo ennen vaaleja.\n"Kerjäläisiä on kohdeltava samalla tavalla kuin suomalaisia asunnottomia ja tarjottava heille hätämajoitus ja sosiaaliturvaa ilman käännyttämisen uhkaa."\nSaadaanko lähettää kaikki ne kerjäläiset, jotka kurjista olosuhteistaan ja ikuisesta köyhyydestään, koska joutuvat asumaan helvetin rikkijärvien rannalla siellä kotimaassaan, sinun luoksesi asumaan? Rahahan ei ole ongelma, sitä tulee siitä pankin seinästä tulevasta taikaseinästä.\nAikuisten oikeasti, Romanian kerjäläisten taustalla pyörii järjestelmällinen rikollisorganisaatio, joka järjestää kerjäläisiä Suomeen hankkimaan rahaa. Se, että Romanian presidenttikin on suoraan myöntänyt ettei heitä kiinnosta tehdä mitään omille yhteiskuntansa ulkopuolelle pudonneille, ei tarkoita että meillä olisi velvollisuus tehdä niin.\nSuomessa on jo nyt liikaa ihmisiä, jotka ovat joutuneet yhteiskunnan tukiverkon varaan tai jopa pudonneet siitä läpi. Olisikin tärkeämpi keskittyä siihen, että heidän asiansa hoidetaan kuntoon ennenkuin alamme raahata maailmalta lisää huono-osaisia.\nHyvinpä daider tunnet järjestelmälliset rikollisorganisaatiot, kun poliisi nimenomaisesti kiistää, että mistään tällaisesta on näyttöä.\nEi meillä toki ole mitään velvollisuutta auttaa, mutta auttaminen on oikein.\n"Suomessa kerjäläisiä on vielä vähän eikä heidän täällä oloonsa tiedetä liittyvän mitään rikollista. Katsaus lahden toiselle puolelle kertoo kuitenkin karua kieltä siitä, miltä tulevaisuus näyttää, mikäli kerjäämisestä tulee täälläkin kannattava kauppa. Siellä nyyhkytarinat kätkevät taakseen vielä surullisemman todellisuuden. Sellaisen, jossa kerjäläiset ovat pelkkiä pelinappuloita.\nRuotsin keskusrikospoliisin rikostietopalvelun päällikkö Thord Modin kertoo, että aiemmin etelä-Euroopasta tuttu järjestäytyneen rikollisuuden kontrolloima kerjääminen on nykyään arkea myös Tukholmassa. Maahan saapuu miehiä tai pariskuntia, joilla on mukanaan lapsia, jotka eivät ole heidän biologisia lapsiaan. Lapset on joko ryöstetty, ostettu tai lainattu lähtömaasta ja heidät koulutetaan kerjäämään. Kerjäämisen lisäksi lapset opetetaan taskuvarkaiksi ja näpistelijöiksi. Tyttölasten kohtalo on ajan myötä siirtyä prostituoiduiksi. "\nMyönnetään, vähän vanhaa tietoa kun on viime vuoden elokuulta ja lähteenä poliisi-tv ei muutenkaan ehkä ole kaikkein paras, mutta\nkyllä tuo rikostieto palvelun päällikön kommentti silti ainakin minua kylmäsi.\n"Toiminta ei ole järjestäytynyttä rikollisuutta, mutta se on organisoitunutta. Eivät he itselleen kerjää, vaan sille, joka heidät kerjäämään asettaa", Heinilä otaksui.\n"Työryhmän selvityksen mukaan poliisi ei ole havainnut merkkejä siitä, että kerjäläiset olisivat ihmiskaupan, järjestäytyneen rikollisuuden tai pakottamisen uhreja."\nMutta hieman myöhemmin:\n"Norjassa tilanne on samanlainen, mutta siellä on havaittu kerjäämisen olevan organisoitua ja lieveilmiönä on ollut rikollisuuden kasvu."\nVarmasti mukana on ihan omaan pussiin kerjääjiä, mutta mielestäni on naivia olettaa, että koska poliisi ei ole löytänyt merkkejä järjestäytyneestä rikollisuudesta se ei sitä voisi olla. Poliisikin saattaa erehtyä joskus ja mieluummin ottaisin oppia muiden maiden kokemuksista.\nMutta ihan mielenkiinnosta voisit paiskata linkin, missä poliisi tuota kantaansa perustelee.\n"Hyvinpä daider tunnet järjestelmälliset rikollisorganisaatiot, kun poliisi nimenomaisesti kiistää, että mistään tällaisesta on näyttöä."\nEn tunnusta mitään. Mutta heitetäänpä vastakysymys. Suuri määrä romanialaisia kerjäläisiä, jotka kotimaassaan elävät köyhyysrajan alapuolella, joka on alempi kuin vastaava Suomessa, ovat yllättäen osanneet suurena laumana tulla tänne kerjäämään rahaa ilman että taustalla pyörii jräjestävä taho. Saatan kuulostaa kyyniseltä, mutta haiskahtaa pahasti.\n"Ei meillä toki ole mitään velvollisuutta auttaa, mutta auttaminen on oikein."\nAuttaminen on oikein, mutta pitää myös miettiä ketä auttaa ja miten. Resurssit ovat rajalliset, eikä automaatio pääset Suomeen => saat sosiaalituet toimi. Se houkuttelee vain niitä, jotka eivät voi/halua elättää itseään työllä vaan heittäytyvät mielummin tukiverkon varaan.\n[OT]Toisekseen kyse on siitä, että Romania uutena EUn jäsenenä on käsittänyt yhteisöllisyyden väärin ja yrittää siirtää ongelmat, joita se ei halua/voi ratkaista, muiden niskoille. Tämä on yksi hyvä esimerkki EUn nopean laajenemisen tuomista ongelmista, kun uusilta jäsenvaltioilta ei vaadita tarpeeksi[/OT].\n-Suomeen ei ole tullut mitään suurta laumaa kerjäläisiä. Helsingissä ollut kesällä 40-50.\n-Poliisi itse halusi aluksi nimenomaan kovasti puhua järjestäytyneestä rikollisuudesta ja lähti tästä olettamuksesta. Mitään perusteita ei löytynyt, joten joutuivat pyörtämään sanansa.\n-Itä-Euroopan romanit ovat Euroopan sorretuin väestö. On täysin selvää, että he liikkuvat ja etsivät parempaa elämää muualta.\n-Romaniaa on painostettava pistämään asiat kuntoon ja etenkin kitkemään esimerkiksi viranomaisten harjoittama syrjintä (se kun ei maksa mitään).\n-Huoli järjestäytyneestä rikollisuudesta puhuu nimenomaan sen puolesta, että tyypit voisi pistää esimerkiksi jonkinlaisen ad hoc -kotoutumisprojektin piiriin.\n-Ongelmana siinä, että ei saa sosiaaliturvaa tai muutakaan turvaa, on se, että silloin kaikenlainen hyväksikäyttö on huomattavasti helpompaa. Tämä liittyy esimerkiksi työn tekoon. Hanttihommiin päässyttä voidaan huijata miten päin vain, koska mitään turvaa ei ole ja viranomaisiin ei oikein voi turvautua, kun todennäköisin seuraus on käännytys.\nKari Kinnunen said...\n"Kommenttien moderaatio on käytössä. Kaikkien kommenttien pitää olla blogin pitäjän hyväksymiä." :D\nJahhas, vihreiden näkemys sanan- ja mielipiteen vapudesta?\nMitä noihin kerjäläisiin tulee niin herää kysymys että miten on mahdollista että toisesta EU maasta tulee tänne kerjäläisiä?\nMites jos tehdään niin, Tapio pikku teini, että teet ensin vaikkapa oikeita töitä hetken aikaa ja sitten alat jakamaan vastikkeetonta rahaa maailmalle.\nJoo, vihreillä on sellainen radikaali ajatus, että jos tekee jotain julkaisua niin saa ihan itse päättää, mitä siellä kirjoitetaan. Aika hurjaa, eikö?\n"-Suomeen ei ole tullut mitään suurta laumaa kerjäläisiä. Helsingissä ollut kesällä 40-50."\nRiittävän suuri määrä, jotta herättivät suurta närää ihmisissä ja saivat yhden joukkoraiskauksenkin aikaiseksi. Ottaen huomioon, kuinka vähän kerjäläisiä esiintyi ennen heidän saapumistaan, kyseessä on/oli suuri ryhmä.\n"-Itä-Euroopan romanit ovat Euroopan sorretuin väestö. On täysin selvää, että he liikkuvat ja etsivät parempaa elämää muualta."\nTätä en ole hetkeäkään epäillyt. Kysymys onkin siitä, mitä heille pitäisi tehdä jotta heidän ei tarvitsisi matkustella ympäri Eurooppaa kerjäämässä.\n"-Romaniaa on painostettava pistämään asiat kuntoon ja etenkin kitkemään esimerkiksi viranomaisten harjoittama syrjintä (se kun ei maksa mitään)."\nNimenomaan, tämä olisi pitänyt tehdä jo ENNEN kuin Romania hyväksyttiin EUn jäseneksi.\n"-Huoli järjestäytyneestä rikollisuudesta puhuu nimenomaan sen puolesta, että tyypit voisi pistää esimerkiksi jonkinlaisen ad hoc -kotoutumisprojektin piiriin."\nEli nyt olisi tarkoitus kotouttaa heidät tänne? Haluavatko he edes jäädä tänne asumaan vai ovatko he vain tienaamassa rahaa?\n"-Ongelmana siinä, että..."\nMutta sitä ei ratkaista antamalla heille automaattinen pääsy sosiaaliturvan piiriin. Syistä mitä esitin aiemmin.


Onko varhaiskasvatuslain noudattaminen mahdollista? | KT-lehti\nVarhaiskasvatuksen henkilöstömitoitus kääntyy päälaelleen asetuksella, joka tulee voimaan 2030. Ennennäkemättömän pitkä siirtymäaikakaan ei auta, jos toimenpiteet jäävät vajaaksi.\nVaka-opettajia ja sosionomeja tarvitaan valtava määrä\nVuonna 2030 varhaiskasvatuksen opettajan tai sosionomin koulutus on löydyttävä henkilöstöstä kahdelta kolmasosalta. Heistä vähintään puolella on oltava varhaiskasvatuksen opettajan koulutus. Lastenhoitajan pätevyys riittää enää vain kolmasosalle henkilöstöä.\nVarhaiskasvatuksen opettajia tai sosionomeja on siis oltava kaksinkertainen osuus aiempaan verrattuna. Varhaiskasvatuksen lastenhoitajien tarve puolestaan laskennallisesti puolittuu.\nVarhaiskasvatuksen alalla kärsitään jo nyt huutavasta työvoimapulasta. Pulaa on erityisesti pätevistä varhaiskasvatuksen opettajista, joiden tarvetta uusi mitoitus kasvattaa entisestään.\nPoliittiset tavoitteet syntyvyyden noususta tai varhaiskasvatukseen osallistuvien lasten osuuden kasvusta lisäävät henkilöstön tarvetta.\nLaskelmat paljastavat mahdottoman lisäkoulutustarpeen\nArvioimalla nykyisen henkilöstörakenteen muuttamista uuden mitoituksen mukaiseksi, ja huomioimalla epäpätevien määrät sekä eläköityvien korvaaminen, nähdään että kuluvan vuosikymmenen aikana pitäisi kouluttaa lisää varhaiskasvatuksen opettajia enemmän kuin mitä heitä on tällä hetkellä töissä kuntasektorilla .\nKT:n laskelmien perusteella osaajien lisätarve on niin suuri, että vaikka koulutusmääriä on kasvatettu, liian monta vuotta on hukattu, jotta osaajia ehdittäisiin kouluttaa riittävästi vuoteen 2030 mennessä. Laskelmien mukaan vuoteen 2030 mennessä tarvitaan lisää 14 539 varhaiskasvatuksen opettajaa ja 6 218 varhaiskasvatuksen sosionomia. Varhaiskasvatuksen opettajien koulutuspaikkoja on nyt 1 350, kun niitä tarvittaisiin vähintään 1 850.\nVarhaiskasvatuksen järjestäjät ovat siis mahdottomassa tilanteessa vuonna 2030. Mitoitusta ei ole mahdollista toteuttaa edes teoriassa. Siirtymäaika uuteen henkilöstörakenteeseen on pitkä ja pitkään tiedossa, mutta toimenpiteet ovat jääneet merkittävästi vajaaksi.\nLakiin kirjaamalla asiat eivät muutu, tarvitaan toimenpiteitä\nVarhaiskasvatuslain mittavasta muutoksesta sääti edellinen hallitus, eli kolmen seuraavan hallituksen pitää sitoutua lain edellyttämiin toimenpiteisiin. Nykyinen hallituskin on säätänyt osaajien tarvetta lisääviä lakeja.\nKelpoisuusehtojen, henkilöstömitoitusten, hoitotakuiden ja muiden lakihankkeiden vaikutuksia ja toteutumista olisi pystyttävä seuraamaan ja ennakoimaan. Lakiin kirjaamalla asiat ei sinällään muutu, vaan siihen tarvitaan toimenpiteitä.\nOlennaisia kysymyksiä varhaiskasvatuksen kannalta ovat, pitääkö nykyisestä henkilöstöstä tehdä epäpätevää työhönsä muuttamalla kelpoisuusehtoja alalla, jonne tarvitaan enemmän osaajia? Paljonko koulutukseen hakeutuvia on koulutettava varhaiskasvatuksen opettajiksi? Tarvitaanko päiväkoteihin enemmän henkilöstöä, jolle varataan työviikosta enemmän aikaa muihin tehtäviin kuin lastenhoitoon? Tarvitsevatko alle ja yli 3-vuotiaat saman mitoituksen? Pidennetäänkö siirtymäaikaa? Tehdäänkö lainsäädännön edellyttämät toimenpiteet vai muutetaanko lakia?\nLue myös Juho Ruskoahon blogi "Voidaanko varhaiskasvatuslakia noudattaa vuonna 2030?" , jossa Ruskoaho kirjoittaa vaka-opettajien koulutustarpeeseen liittyvistä laskelmista.


Kodin Kuvalehti – Blogit | Ideoiblogi – Kolme käsityövillitystä 90-luvulta\nklo 22:04 | 12.2.2018\n1990-luvun lapsena muistan elävästi tv-shopin tulon televisioihin. Vihdoin Suomessakin äidit ja isät saattoivat ostaa puhelinsoitolla vaikka mitä kodintarviketta, esimerkiksi kätevän Singer-matkaompelukoneen. Ysärijoulupukki toi kauan odotetun pinkin Barbie-aiheisen taikaneulekoneen innokkaalle wannabeneulojalle ja koulun käsityötunneilla tehtiin ystävännauhoja parhaille kavereille. Muistatko vielä nämä arkistojen kulta-aarteet?\nSinger matkaompelukoneenhan voi mainoksen mukaan kätevästi ottaa vaikka telttaretkelle. Verhojakaan ei tarvitse lyhentää enää tavallisella koneella. Riittää kun vain surauttaa alakäänteen verhojen riippuessa ikkunalla!\nBarbie-neulekoneella pystyi tekemään tuubimekkoja neulelangoista. Muistan tämän koneen hyvin, sillä katsoin lumoutuneena koukkujen nousemista ja laskemista. Neuleen syntyminen oli todellakin taianomaista. Voisin ostaa tällaisen uudelleenkin, jos löytäisin jostain torin kätköistä muutamalla kympillä.\nYstävännauhoja tuli kokeiltua vielä pari vuotta sitten, kun makrameesolmuja tulvi jokaisen käsityölehden sivuilla. Vielä oli tekniikka hallussa, joskaan ei jäänyt enää tavaksi tehdä niitä ystäville. Novitan youtubekanavalla löytyy hyvät ohjeet nauhojen tekemiseen.\nMitä jo unohdettuja käsityövillityksiä sinä muistat kokeilleesi? Jaa kommenttikentässä nostalgiapläjäyksesi!\nklo 23:50 | 12.2.2018\nMuistan virkatut värikkäät antennipipot ehkä 90-luvun alusta! Äitini teki niitä puuvillalangoista. :D\nNiinpä muuten! Mullakin oli sellainen torilta ostettu antennipipo :D\nklo 13:59 | 7.2.2018\nJuttusarjamme "Taitava tekijä" on edennyt toiseen osaan. Tässä artikkelissa tutustumme huovutustaituri Marianna Heiniin, joka vastailee tuttuun tapaan kysymyksiini omasta asiantuntija-alueestaan nunohuovutuksesta. Edellisessä osassa perehdyttiin Katiin, joka on kirjoittanut kirjan "Miten opin ompelemaan".\nHei! Voitko esitellä hieman itseäsi ja mistä sinut tuntee?\nOlen Marianna Heini, 33-vuotias värejä, luontoa ja luovaa työtä rakastava nainen. Asun Kirkkonummella avomieheni ja tyttäreni kanssa. Minut tuntee värikkäästä tyylistä, joka on pirteä ja usein itsetehdyn ja tuunatun sekoitus. En osaisi olla kokomustissa, paitsi ehkä lenkkipolulla. Suunnittelen ja teen uniikkeja ja persoonallisia vaatteita, kuten myös ihan tavallisiakin, ja kokeilen ja harrastan erilaisia käsityötekniikoita ja mm. taidetta. Haaveissa, tai oikeastaan jo suunnitelmissa on oma yritys, jossa voin hyödyntää taitojani.\n"Suunnittelen ja teen uniikkeja ja persoonallisia vaatteita."\nKuinka kauan olet tehnyt käsitöitä? Oletko hankkinut koulutuksen vai oletko itseoppinut taitaja?\nOlen jo alle kouluikäisenä ommellut leluja ja vaatteita nalleilleni ja nukeille. Ihan pienennä tosin käytin kankaan sijasta paperia ja lankana toimi niitit ja teippi! Taitojen karttuessa pääsin ompelemaan äidin ompelukoneella vaatteita, myöhemin tietysti ostin omat koneet. Minulla on tätä nykyä sekä vaatetusalan artesaanin, että muotoilijan koulutus. Olen opetellut erilaisia tekniikoita omin päin, ja lisäksi syventänyt taitojani lukuisten harrastusten muodossa.\nKerro vähän nunohuovutuksesta? Mistä tekniikka tulee?\nNunohuovutuksessa yhdistetään villaa tai muita huopuvia kuituja johonkin ohueen kankaaseen, jolloin saadaan luotua uudenlainen materiaali. Tästä uudesta materiaalista voi sitten valmistaa vaikka vaatteita, tai sitten voi jo huovuttaessa muotoilla jonkin vaatteen tai asusteen valmiiksi. Yleisin pohjakangas lienee silkki, mutta villan, merinovillan tai muiden kuitujen kanssa voi yhdistää monenlaisia materiaaleja, ja niitä voi yhdistää eri tavoin, jolloin saadaan mieletön määrä erilaisia lopputuloksia! Tämä versioinnin mahdollisuus onkin yksi tekniikan koukuttavimmista puolista. Tässä tekniikassa voi heittäytyä todella luovaksi, ja aina tulee uniikkia jälkeä.\n"Nunohuovutuksessa yhdistetään villaa tai muita huopuvia kuituja johonkin ohueen kankaaseen, jolloin saadaan luotua uudenlainen materiaali."\nTekniikan kehitti Polly Stirling 1990-luvun alussa Australiassa, eli kyseessä on aika uusi juttu. On paljon eri tapoja nunohuovuttaa, ja itselleni mieleisin tapa on märkähuovuttaa vaate suoraan muotoonsa. Se on haastavaa, mutta ehkä juuri siksi pidänkin siitä! Ompelen ensin suunnittelemani vaatteen suurennetuilla kaavoilla silkkisifongista, ja sitten neulaan villan sarjaneulalla ohuelti kiinni tuohon jättivaatteeseen. Sarjaneulassa on siis monta huovutusneulaa, jolloin neulaus on tehokkaampaa kuin yhdellä neulalla, ja lisäksi käytän vanhaa patjaa työn alla tukena. Huovuttaessa työ kutistuu, joten teen aika tarkat laskelmat mallitilkun avulla, jotta tiedän miten paljon alkuperäistä kaavaa suurennan. Yleensä neulaan villaa ihan ohuet kaksi kerrosta, jolloin vaatteesta tulee kevyt. Sitten vain huovutan! Tällä tavoin minun ei tarvitse pitää työtä staattisena tasona kylppärissäni ja varoa saumojen kanssa, koska työ pysyy kasassa ikään kuin itsestään neulauksen ansiosta. Näin saan myös helpommin muotoiltua esimerkiksi vyötärön tiukaksi ja rinnan kohdalle tilaa, kun nuo muodot on huomioitu jo siinä pohjassa. Kouluaikoina tein yhden takin, jonka helma oli erikoisella tavalla kolmiulotteisen muotoinen. En olisi voinut toteuttaa helmaa haluamani malliseksi - ja siis ilman näkyviä saumoja – muutoin kuin nunohuovuttamalla.\nKäytän itse suomenlampaan villaa, mikä on itselleni mieluisin materiaali. Merinovillaa olisi myös hienoa joskus käyttää, mutta opiskeluaikana en raaskinut ostaa sitä, ja myöhemmin hamstrasinkin varastoni täyteen villaa. Pidän sen ulkonäöstä ja jotenkin siitä uskaltaa myös enemmän kokeilla kaikkea. Valitsen myös usein villapuolen työn oikeaksi puoleksi, koska pidän tasaisesta ja saumattomasta pinnasta, mutta aika kaunis se silkkikankaan puolikin on!\nKuinka kauan nunohuovutus vie aikaa?\nNunohuovutettu vaate ei synny hetkessä, mutta se aika, mikä siihen menee, on ainakin itsellä lähestulkoon pelkkää flowta. Vaatteen suunnittelu, ja kankaiden leikkuu ja ompelu vie oman aikansa, riippuu toki miten haastavan työn tekee. Mekon neulaus vie muutaman tunnin. Huovutus kestää parista tunnista useaan tuntiin, jälleen riippuen työn monimutkaisuudesta. Esimerkiksi viimeisimmän petroolin nunomekkoni taisin huovuttaa noin 6 tunnissa...En kyllä katsonut kelloa, joten vähän arviolla mennään. Kun työ on kuivunut esimerkiksi nuken päällä oikeaan muotoonsa, pääsen ompelemaan mahdollisesti tarvittavan vuorin tai muuten vain viimeistelemään. Jos haluaa vaikka kokeilla nunohuovuttaa huivin, sen valmistaa ihan parissa tunnissa. Eikä tarvitse neulata villaa kiinni, se tarttuu kyllä muutenkin harvakudoksisiin kankaisiin. Nunoa voi tehdä, kuten aiemmin mainitsinkin, niin monella tapaa, jolloin myös siihen kuluva aika vaihtelee suuresti.\nMissä työskentelet? Onko sinullä oma työtila?\nTeen huovutusvaatteitani ja -asusteita kotona, omassa kylpyhuoneessa, joka on onneksi ehkä vähän tyypillistä suurempi. Ihanteellista olisi oikein työtila tälle kaikelle, mutta ei minua ole koskaan tilan pienuus rajoittanut saavuttamasta haluamaani. Pitää silloin vain soveltaa!\nUsein inspiraationi löytyy luonnosta, ja ehkä juuri siksi asunkin nykyään luonnon keskellä maalla. Sinisenharmaa hiekkatie koristeltuna kultaisilla lehdillä oli tosi inspiroiva väreiltään. Puiden oksistojen väliin jää kiehtovia muotoja. Tai sitten näen keittiön kaapin ovessa vaikka jännän tahran, josta kehkeytyy hihan muoto johonkin paitaan. Ei todellakaan tarvitse kovin kauas paikaltaan liikkua, ympäristö on täynnä inspiroivia asioita. Täytyy olla vain sellainen vastaanottava olo: silloin voin saada inspiraation lähes mistä tahansa.\nMikä on lempiasiasi käsityömaailmassa?\nParasta on varmaankin käsillä tekeminen itsessään, luominen, aikaansaaminen. Se, että voi itse päättää mitä tekee ja tehdä sen ja saavuttaa valmista. Onnistuminen jossain suunnitelmassa. Parasta on myös värit, hienot materiaalit ja tekniikat ja ideoiden ja onnistumisten jakaminen toisille. Ihanaa on myös kokeilla ja innostua jostain mitä ei ole aiemmin kokeillut.\nPidätkö jostain muusta käsityötekniikasta kuin huovutuksesta?\nPidän! En ole vielä törmännyt mihinkään tekniikkaan, mistä en pitäisi. Kaapeissani on tilkkutöitä varten pino puuvillakankaita, neulekone kirpparilta, kankaan taittelusta kertova kirja – jossa siis tehdään tavallaan origameja kankaasta vaikka lampunvarjostimeksi - ja kangasvärit mm. aurinkotekniikkaa varten. Tuunaus on myös yksi lemppareista!\n"En ole vielä törmännyt mihinkään tekniikkaan, mistä en pitäisi."\nMinulla tulee olemaan oma yritys ystäväni kanssa tekstiilialalla, ja pääsen käyttämään työssäni käsityö- ja taiteellista osaamistani. Yrityksemme liittyy kustomoituihin tuotteisiin, ja teemme lisäksi mm. yhteistyötä suomalaisten suunnittelijoiden kanssa. Asun varmaan edelleen täällä metsän keskellä, koitan lyödä omaa ennätystäni mustikanpoiminnassa, ja hoidan puutarhaani. Olen varmaankin huovuttanut aika monta mekkoa lisää, ja opetellut mm. nypläämään pitsiä.\n"Viiden vuoden päästä yrityksemme toiminta keskittyy kustomoituihin tuotteisiin, ja teemme lisäksi mm. yhteistyötä suomalaisten suunnittelijoiden kanssa."\nKiinnostuin Tammy Dress -kaavasta nähtyäni siitä kuvia englanninkielisessä ompeluryhmässä. Kaavan valmistanut Annelaine-patterns ei soittanut kelloja lainkaan, sillä tuntuu että elän oikeastaan Suomessa Ottobre-kuplassa. Täällä kun monet lastenvaateompelijat hakevat inspistä ja jakavat vinkkejä nimenomaan liittyen rovaniemeläiseen Ottobre Kids -lehteen. Sen vahvuudet ovat yksinkertaisesti toteutettavat kaavat, mutta heikkoutena välillä istuvuusongelmat. Ainakin minun pitkille, hoikille lapsilleni lehden kaavat vaativat usein paljon muokkausta. Pituus pitää ottaa yhdestä, leveys toisesta kaavakoosta.\nUusi kaavayritys tuntui virkistävältä tuulahdukselta meren takaa. Lisäksi sen monipuoliset, mutta samalla rennot kaavat houkuttivat. PDF-kaavojen tulostamisesta huolimatta uskaltauduin kokeilemaan mitä sillä saisin aikaan. Tiedostin kuitenkin uuden kaavan riskit. Istuvuus ei välttämättä vastaa odotuksia, materiaalien toimivuudesta ei ole aina takeita sillä ulkomaisissa kaavoissa suositut materiaalit eivät välttämättä ole omia suosikkejani. En pidä polyesterista tai siitä tehdyistä joustavista kankaista, enkä myöskään usein suosi peruspuuvillaa sen rypistyvyyden takia. Tässä kaavassa oli suosituksena perinteinen joustava trikoo, joten sen puolesta ennakkoluulot oudoista materiaaleista sai unohtaa. Lisäksi näkemäni kuvat toivat uskottavuutta kaavan toimivuudelle.\nIstuvuuden tarkistamiseksi jouduin kuitenkin mittaamaan tyttöni päästä varpaisiin. Koot oli eroteltu ikävuosien mukaan: ominaisuus, joka saa itselläni nousemaan karvat pystyyn. Hoikka pitkä likkani olikin mittataulukon mukaan kokoa 4-5 vuotta, vaikka ikää tuli mittariin vasta kolme. Suosittelen siis mittaamaan lapsen ja kaavan ja vertaamaan sitä jo olemassa olevaan tuttuun hyvään kaavaan istuvuuden tarkistamiseksi.\nIstuvuusongelmaan en löytänyt siis helpotustavaihtaessani kesämekkokaavan Ottobresta Annelaineen. Kuitenkin loppupeleissä voin suositella Annelainen kaavaa, kunhan pääsee yli ikäsuosituksista. Istuvuus on hoikalle aivan huippuluokkaa! Onko teillä kokemusta kyseisestä kaavayrityksestä tai jostain muusta amerikkalaisesta lastenvaatekaavoja tuottavasta porukasta? Liitä vinkkisi kommenttikenttään ja jätä mieluusti joku suositus piditkö kaavasta vaiko et.\nHyvää helmikuista viikon jatkoa :)


Kumottu säädös Tilisiirtolaki (kumottu) 821/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 28.7.1999/821\nTämä laki on kumottu MaksupalveluL:lla 30.4.2010/290.\nTätä lakia sovelletaan sellaiseen luottolaitoksen tai muun laitoksen toteutettavaksi annettuun tilisiirtoon, jonka toimeksiantajana ei ole luottolaitos, muu maksujen välittäjä eikä rahoitusyhteisö ja joka toteutetaan:\n1) Suomessa (kotimaan tilisiirto);\n2) Suomen ja Euroopan talousalueeseen kuuluvan valtion (ETA-valtio) välillä (ETA-tilisiirto); tai\n3) Suomen ja Euroopan talousalueeseen kuulumattoman valtion (kolmas valtio) välillä (kolmannen valtion tilisiirto).\nTämän lain 2 ja 3 lukua ei kuitenkaan sovelleta:\n1) sellaiseen yli 50 000 euron määrää vastaavan määrän suuruiseen kotimaan tilisiirtoon, jota ei toteuteta Suomen rahassa ja jonka toteuttamiseen osallistuu toisessa valtiossa toimiva välittäjälaitos;\n2) sellaiseen ETA-tilisiirtoon, joka toteutetaan kolmannen valtion valuutassa taikka ylittää 50 000 euroa tai sitä vastaavan määrän; eikä\n3) kolmannen valtion tilisiirtoon.\na) luottolaitostoiminnasta annetun lain (121/2007) 8 §:n 1 momentissa ja ulkomaisen luotto- ja rahoituslaitoksen toiminnasta Suomessa annetun lain (1608/1993) 2 §:n 1 kohdassa tarkoitettua luottolaitosta; (9.2.2007/139)\nb) sellaisen luottolaitoksen, jonka kotipaikka on ETA-valtion ulkopuolella, ETA-valtiossa sijaitsevaa sivukonttoria, joka liiketoimintanaan toteuttaa tilisiirtoja;\na) sijoitusrahastolain (48/1999) 2 §:n 2 kohdassa tarkoitettua sijoitusrahastoa ja 10 kohdassa tarkoitettua yhteissijoitusyritystä;\nb) sijoituspalveluyrityksistä annetun lain (579/1996) 4 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettua sijoituspalveluyritystä ja ulkomaisen sijoituspalveluyrityksen oikeudesta tarjota sijoituspalvelua Suomessa annetun lain (580/1996) 2 §:n 1 kohdassa tarkoitettua ulkomaista sijoituspalveluyritystä;\nc) vakuutusyhtiölain (1062/1979) 1 luvun 3 §:n 2 momentissa tarkoitettua henkivakuutusyhtiötä ja vahinkovakuutusyhtiötä sekä ulkomaisista vakuutusyhtiöistä annetun lain (398/1995) 2 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettua ulkomaista henkivakuutusyhtiötä ja 4 kohdassa tarkoitettua ulkomaista vahinkovakuutusyhtiötä;\nd) vakuutusyhdistyslain (1250/1987) 1 luvun 1 §:n 2 momentissa tarkoitettua vakuutusyhdistystä; sekä\ne) muuta sellaista kotimaista ja ulkomaista yritystä, joka harjoittaa samanlaista toimintaa kuin edellä tässä kohdassa tarkoitetut yritykset;\n3) muulla maksujen välittäjällä luonnollista henkilöä tai yhteisöä, joka ei ole luottolaitos ja joka liiketoimintanaan toteuttaa tilisiirtoja;\n4) laitoksella luottolaitosta ja muuta maksujen välittäjää sekä sellaista luottolaitoksen toisessa ETA-valtiossa sijaitsevaa sivukonttoria, joka osallistuu tilisiirtojen toteuttamiseen;\n5) välittäjälaitoksella maksumääräyksen antajan ja saajan laitoksen ohella tilisiirtoon osallistuvaa laitosta;\n6) tilisiirrolla laitoksen maksumääräyksen antajan toimeksiannosta tekemää rahansiirtoa saajalle samaan tai toiseen laitokseen;\n7) maksumääräyksellä maksumääräyksen antajan laitokselle antamaa ehdotonta määräystä suorittaa tilisiirto saajalle;\n8) saajalla tilisiirron lopullista vastaanottajaa, jonka käytettävissä olevalle tilille tilisiirron varat maksetaan;\n9) maksumääräyksen antajalla sitä, joka antaa määräyksen suorittaa tilisiirto saajalle;\n10) asiakkaalla maksumääräyksen antajaa tai saajaa asiayhteyden mukaan;\na) korkolain (633/1982) 4 §:n 3 momentissa säädetyn koron määräistä korkoa, jos asiakkaalle korvausvelvollinen laitos sijaitsee Suomessa; ja\nb) jos asiakkaalle korvausvelvollinen laitos sijaitsee muussa ETA-valtiossa kuin Suomessa, tässä ETA-valtiossa sovellettavaa vastaavaa korkoa; sekä\n12) maksumääräyksen hyväksymispäivällä päivää, jona maksumääräyksen antajan laitos on saanut tilisiirron toteuttamiseksi tarvittavat tiedot ja kaikki laitoksen asettamat tilisiirron katetta ja toteuttamista koskevat ehdot ovat täyttyneet.\nSuomessa suoritettu käteismaksu samassa laitoksessa Suomessa olevalle maksajan tilille ei kuitenkaan ole 1 momentin 6 kohdassa tarkoitettu tilisiirto.\nSopimusehto, joka poikkeaa tämän lain säännöksistä asiakkaan vahingoksi, on mitätön, jollei jäljempänä toisin säädetä.\nTilisiirrosta annettavat tiedot\nTiedot ennen maksumääräyksen antamista\nLaitoksen on pidettävä asiakkaidensa saatavilla kirjallisesti ja tarvittaessa myös sähköisesti helposti ymmärrettävissä olevat tiedot tilisiirtoihin sovellettavista ehdoista. Tietoihin on sisällytettävä selvitys ainakin seuraavista seikoista:\n1) aika, jonka kuluessa tilisiirron varat maksetaan saajan laitoksen tilille;\n2) ajankohta, josta lukien 1 kohdassa tarkoitettu aika lasketaan;\n3) aika, jonka kuluessa saajan laitoksen tilille siirretyt varat maksetaan saajan tilille;\n4) laitoksen asiakkaaltaan perimien palkkioiden ja kulujen määrä tai niiden laskentatapa;\n5) laitoksen mahdollisesti käyttämä arvopäivä; ja\n6) asiakkaan käytettävissä olevat oikaisukeinot ja niihin turvautuminen.\nUlkomaan valuutan määräisten kotimaan tilisiirtojen ja ETA-tilisiirtojen osalta laitoksen on lisäksi pidettävä saatavilla tiedot käytettävistä valuutan vaihtokursseista.\nTilisiirron toteuttamisen jälkeen annettavat tiedot\nSen jälkeen kun maksumääräyksen antajan laitos on toteuttanut tilisiirron tai saajan laitos on vastaanottanut tilisiirtomaksun, sen on toimitettava asiakkaalleen selvitys ainakin seuraavista seikoista:\n1) tiedot, joiden avulla asiakas voi tunnistaa tilisiirron;\n2) tilisiirron alkuperäinen määrä;\n3) asiakkaalta perittävien kulujen ja palkkioiden määrä; ja\n4) laitoksen mahdollisesti käyttämä arvopäivä.\nLaitoksen on toimitettava 1 momentissa tarkoitetut tiedot asiakkaalleen helposti ymmärrettävässä muodossa kirjallisesti ja tarvittaessa sähköisesti, jollei asiakas ole nimenomaisesti luopunut oikeudestaan saada tietoja.\nJos maksumääräyksen antaja on määrännyt, että saajan on maksettava kokonaan tai osittain tilisiirrosta aiheutuvat kustannukset, saajan laitoksen on ilmoitettava siitä saajalle.\nJos on suoritettu valuutanvaihto, vaihdon suorittaneen laitoksen on ilmoitettava asiakkaalleen käytetty vaihtokurssi.\nJollei laitos kieltäydy hyväksymästä erityisin ehdoin annettua tilisiirtotoimeksiantoa, sen on asiakkaan pyynnöstä sitouduttava toteuttamaan tilisiirto toimeksiannon mukaisessa määräajassa ilmoittamiaan palkkioita ja kuluja vastaan. Mitä tässä pykälässä säädetään, ei koske mahdollisesti käytettävästä valuutan vaihtokurssista riippuvia kuluja.\nMaksumääräyksen antajan laitoksen on maksettava tilisiirron varat saajan laitoksen tilille sovitussa määräajassa. Jos määräajasta ei ole sovittu, Suomen rahan määräisen kotimaan tilisiirron varat on maksettava saajan laitoksen tilille viimeistään maksumääräyksen hyväksymispäivää seuraavana pankkipäivänä ja ulkomaan rahan määräisen kotimaan tilisiirron sekä ETA-tilisiirron varat viimeistään maksumääräyksen hyväksymispäivää seuraavana viidentenä pankkipäivänä.\nSaajan laitoksen on maksettava tilisiirron varat saajan tilille sovitussa ajassa. Jos määräajasta ei ole sovittu, saajan laitoksen on maksettava tilisiirron varat saajan tilille viimeistään sitä päivää seuraavana pankkipäivänä, jona varat maksettiin saajan laitoksen tilille.\nKorvaus määräajan noudattamatta jättämisestä\nJos tilisiirron varoja ei ole maksettu saajan laitoksen tilille 7 §:n 1 momentissa säädetyssä määräajassa, maksumääräyksen antajan laitoksen on maksettava maksumääräyksen antajalle korvauksena määräajan noudattamatta jättämisestä tilisiirron määrälle hyvityskorkoa 7 §:n 1 momentissa säädetyn määräajan päättymisestä siihen päivään asti, jona tilisiirron varat on maksettu saajan laitoksen tilille. Jos tilisiirron varoja ei ole maksettu saajan laitoksen tilille määräajassa välittäjälaitoksesta johtuvasta syystä, sen on maksettava edellä säädetyllä tavalla laskettu korvaus maksumääräyksen antajan laitokselle.\nJos saajan laitos ei ole maksanut tilisiirron varoja saajan tilille 7 §:n 2 momentissa säädetyssä määräajassa, sen on maksettava maksumääräyksen saajalle korvauksena määräajan noudattamatta jättämisestä tilisiirron määrälle hyvityskorkoa 7 §:n 2 momentissa säädetyn määräajan päättymisestä siihen päivään asti, jona varat on maksettu saajan tilille.\nAsiakkaalla ei kuitenkaan ole oikeutta tässä pykälässä säädettyyn korvaukseen, jos laitos osoittaa, että maksu on viivästynyt asiakkaasta johtuvasta syystä.\nMitä tässä pykälässä säädetään, ei rajoita asiakkaan eikä tilisiirtoon osallistuneen laitoksen mahdollisia muita oikeuksia.\nTilisiirtoon osallistuvan laitoksen on maksumääräyksen hyväksymispäivän jälkeen toteutettava tilisiirto täysimääräisenä, jollei maksumääräyksen antaja ole erikseen määrännyt, että saajan on maksettava kokonaan tai osittain tilisiirrosta aiheutuvat kustannukset.\nSaajan laitoksella on oikeus noudatettujen ehtojen tai käytäntöjen mukaisesti veloittaa saajan tililtä tilinhoitoon liittyviä maksuja.\nTilisiirrosta tehdyt virheelliset vähennykset\nJos laitos on vähentänyt 9 §:n säännösten vastaisesti tilisiirron määrää:\n1) maksumääräyksen antajan laitos on velvollinen maksumääräyksen antajan pyynnöstä siirtämään sen tai välittäjälaitoksen vähentämän määrän saajalle, jollei maksumääräyksen antaja pyydä, että vähennetty määrä maksetaan hänelle;\n2) välittäjälaitos on velvollinen siirtämään vähentämänsä määrän maksumääräyksen antajan laitokselle, jollei maksumääräyksen antajan laitos pyydä, että vähennetty määrä siirretään saajalle; ja\n3) saajan laitos on velvollinen siirtämään saajalle vähentämänsä määrän.\nMitä 1 momentissa säädetään, ei rajoita asiakkaan mahdollisia muita oikeuksia.\nToteuttamatta jätetyn tilisiirron määrän palauttaminen\nJos tilisiirron varoja ei ole maksettu saajan laitoksen tilille 7 §:n 1 momentissa säädetyssä ajassa, maksumääräyksen antajan laitoksen on palautettava maksumääräyksen antajalle toteuttamatta jätetyn tilisiirron määrä. Ulkomaan rahan määräisen kotimaan tilisiirron ja ETA-tilisiirron osalta laitos ei kuitenkaan ole velvollinen palauttamaan enempää kuin 12 500 euroa tai sitä vastaavan määrän.\nMitä 1 momentissa säädetään, ei rajoita maksumääräyksen antajan mahdollisia muita oikeuksia.\nKorvaus tilisiirron toteuttamatta jättämisestä\nMaksumääräyksen antajan laitoksen on maksettava 11 §:n nojalla palautettavan tilisiirron määrän lisäksi maksumääräyksen antajalle tilisiirron kokonaismäärälle hyvityskorkoa maksumääräyksen hyväksymispäivän ja tilisiirron määrän palauttamispäivän väliseltä ajalta sekä maksumääräyksen antajan maksamien tilisiirrosta aiheutuneiden kulujen määrä.\nPalautettavan määrän ja korvauksen maksaminen\nMaksumääräyksen antajalla on oikeus vaatia toteuttamatta jätetyn tilisiirron määrän palauttamista ja korvausta tilisiirron toteuttamatta jättämisestä sen jälkeen, kun 7 §:n 1 momentissa säädetty määräaika on päättynyt. Maksumääräyksen antajan laitoksen on maksettava 11 ja 12 §:ssä tarkoitetut varat maksumääräyksen antajalle 14 pankkipäivän kuluessa vaatimuksen esittämisestä, jollei tilisiirron varoja ole tällä välin maksettu saajan laitoksen tilille.\nVälittäjälaitoksen vastuu tilisiirron toteuttamatta jättämisestä\nVälittäjälaitoksen on maksettava 11 §:n nojalla palautettavan tilisiirron määrä 12 §:ssä säädettyine korkoineen ja kuluineen laitokselle, joka antoi sille tilisiirtotoimeksiannon.\nMitä 1 momentissa säädetään, ei sovelleta, jos tilisiirto on jäänyt toteuttamatta sen takia, että välittäjälaitokselle tilisiirtotoimeksiannon antanut laitos on antanut välittäjälaitokselle virheellisiä tai puutteellisia ohjeita. Välittäjälaitoksen on kuitenkin mahdollisuuksiensa mukaan pyrittävä palauttamaan toteuttamatta jääneen tilisiirron määrä. Välittäjälaitoksella on oikeus vähentää mahdollisesti palautettavasta tilisiirron määrästä varojen takaisin saamisesta aiheutuneet yksilöidyt kulunsa.\nSaajan laitoksen vastuu tilisiirron toteuttamatta jättämisestä\nMitä 11–14 §:ssä säädetään, ei sovelleta, jos saajan laitoksen valitsema välittäjälaitos on jättänyt tilisiirron toteuttamatta. Tällöin saajan laitoksen on maksettava saajan tilille toteuttamatta jätetyn tilisiirron määrä. Ulkomaan rahan määräisen kotimaan tilisiirron ja ETA-tilisiirron osalta laitos ei kuitenkaan ole velvollinen suorittamaan enempää kuin 12 500 euroa tai sitä vastaavan määrän.\nMitä 1 momentissa säädetään, ei rajoita saajan mahdollisia muita oikeuksia.\nTilisiirron toteuttamatta jääminen maksumääräyksen antajasta johtuvasta syystä\nMitä 11–15 §:ssä säädetään, ei sovelleta, jos:\n1) tilisiirto on jäänyt toteuttamatta sen takia, että maksumääräyksen antaja on antanut laitokselleen virheellisiä tai puutteellisia ohjeita; tai\n2) maksumääräyksen antajan nimenomaisesti valitsema välittäjälaitos on jättänyt tilisiirron toteuttamatta.\nTilisiirtoon osallistuneiden laitosten on mahdollisuuksiensa mukaan pyrittävä palauttamaan 1 momentissa tarkoitetusta syystä toteuttamatta jääneen tilisiirron määrä. Jos maksumääräyksen antajan laitos on saanut tilisiirron määrän takaisin, sen on palautettava määrä maksumääräyksen antajalle. Maksumääräyksen antajan laitoksella ja muilla tilisiirtoon osallistuneilla laitoksilla on kuitenkin oikeus vähentää palautettavasta tilisiirron määrästä varojen takaisin saamisesta aiheutuneet yksilöidyt kulunsa.\nTilisiirtomaksun sitovuus sivullisiin nähden\nTilisiirtomaksu sitoo maksumääräyksen antajan velkojia ja muita sivullisia, kun saajan laitos on saanut tarvittavat tiedot tilisiirron varojen maksamiseksi saajan tilille, ja:\n1) tilisiirron varat on maksettu saajan laitoksen tilille; tai\n2) saajan laitoksen asettamat tilisiirron katetta koskevat ehdot ovat muutoin täyttyneet.\nTilisiirtomaksu sitoo maksumääräyksen antajan velkojia kuitenkin aina, kun tilisiirron varat on maksettu saajan tilille.\nMaksumääräyksen antajalla ei ole oikeutta peruuttaa maksumääräystä sen jälkeen, kun tilisiirtomaksu sitoo 17 §:n nojalla sivullisia.\nJos tilisiirto toteutetaan eräistä arvopaperija valuuttakaupan sekä maksujärjestelmän ehdoista annetussa laissa (588/1997) tarkoitetun maksujärjestelmän välityksellä, maksumääräyksen antajalla ei kuitenkaan ole oikeutta peruuttaa maksumääräystä sen jälkeen, kun järjestelmän osapuoli ei järjestelmän sääntöjen mukaan saa peruuttaa maksumääräystä.\nMaksumääräyksen antajan vapautuminen suoritusvelvoitteestaan saajaan nähden\nMaksumääräyksen antajan katsotaan täyt-täneen suoritusvelvoitteensa saajalle tilisiirron varojen määrällä silloin, kun tilisiirtomaksu sitoo 17 §:n nojalla sivullisia, jollei muualla toisin säädetä tai maksumääräyksen antajan ja saajan välisestä sopimuksesta tai omaksumasta käytännöstä taikka kauppatavasta tai muusta tavasta, jota on pidettävä maksumääräyksen antajaa ja saajaa sitovana, johdu muuta.\nTilisiirtoon osallistuva laitos vapautuu 2 ja 3 luvussa säädetystä velvoitteestaan, jos se voi osoittaa, että velvoitteen täyttämisen estää sellainen epätavallinen ja ennalta-arvaamaton este, johon se ei ole voinut vaikuttaa ja jonka seurauksia se ei kaikkea huolellisuutta noudattaen olisi voinut välttää.\nMitä 1 momentissa säädetään, ei koske laitokselle rahanpesun estämisestä ja selvittämisestä annetussa laissa (68/1998) säädettyjä velvoitteita.\nTämä laki tulee voimaan 14 päivänä elokuuta 1999.\nSellaisiin tilisiirtoihin, joita koskevan maksumääräyksen hyväksymispäivä on ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.\nHE 5/1999, TaVM 2/1999, EV 1/1999, Parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/5/ETY; EYVL N:o L 43; 14.2.1997, s. 25\n1 luku - Yleiset säännökset1 § - Soveltamisala2 § - Määritelmät3 § - Pakottavuus2 luku - Tilisiirrosta annettavat tiedot4 § - Tiedot ennen maksumääräyksen antamista5 § - Tilisiirron toteuttamisen jälkeen annettavat tiedot3 luku - Laitoksen vähimmäisvelvoitteet6 § - Laitoksen erityissitoumukset7 § - Tilisiirron toteuttamisaika8 § - Korvaus määräajan noudattamatta jättämisestä9 § - Tilisiirron täysimääräisyys10 § - Tilisiirrosta tehdyt virheelliset vähennykset11 § - Toteuttamatta jätetyn tilisiirron määrän palauttaminen12 § - Korvaus tilisiirron toteuttamatta jättämisestä13 § - Palautettavan määrän ja korvauksen maksaminen14 § - Välittäjälaitoksen vastuu tilisiirron toteuttamatta jättämisestä15 § - Saajan laitoksen vastuu tilisiirron toteuttamatta jättämisestä16 § - Tilisiirron toteuttamatta jääminen maksumääräyksen antajasta johtuvasta syystä4 luku - Erinäiset säännökset17 § - Tilisiirtomaksun sitovuus sivullisiin nähden18 § - Maksumääräyksen peruuttaminen19 § - Maksumääräyksen antajan vapautuminen suoritusvelvoitteestaan saajaan nähden20 § - Ylivoimainen este5 luku - Voimaantulo21 § - Voimaantulo- ja siirtymäsäännöksetMuutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:9.2.2007/139:


Pekka Saurin kolumni: Tiedon kulkua koronakriisissä ei voi suitsia – tietotyhjiö täyttyy sekunnissa - MTVuutiset.fi\nJulkaistu 09.05.2020 11:23\nDemokratian kestävyyttä voi mitata sananvapauden ja kriittisen keskustelun tilalla kriisiaikana ja poikkeusoloissa. Kysymys kuuluu, yrittävätkö hallitus ja viranomaiset tavalla tai toisella rajoittaa keskustelua ja kansalaisten tiedonsaantia.\nKuinka Suomi on tässä testissä menestynyt?\nTilanteen arviointi on varmasti vielä ennenaikaista, mutta joitakin päätelmiä voidaan ehkä jo tässä vaiheessa tehdä.\nAlkajaisiksi: kannattaa pitää mielessä, että korona on ensimmäinen kriisi yhtä lailla kansa- kuin ihmiskunnan historiassa, jossa ihmisten tiedonsaannille ja ihmisten keskeiselle viestinnälle ei ole portinvartijaa.\nUudet viestintäalustat ovat antaneet likimain jokaiselle pääsyn kaikkeen maailmassa digitaalisena julkaistuun tietoon sekä vahvan median.\nViranomainen ei enää voi valvoa, mitä tietoa kansalaisille annetaan ja erityisesti, mitä ei anneta. Samoin mahdollisuutta viestinnän ennakkosensuuriin ei enää ole.\nTästä seuraa, että kansalaiskeskustelu on yhä leimallisemmin itseohjautuvaa ja itseään valvovaa.\nOmat kokemukseni perustuvat ensi sijassa sosiaaliseen mediaan, jossa koronakriisiä on tietenkin käsitelty vilkkaasti ja lukemattomista näkökulmista. Tyypillinen ilmiö on ollut amatöörivirologien ja muiden ”asiantuntijoiden” määrän rakettimainen kasvu. Tätä on paljon naureskeltu ja paheksuttukin.\nMutta onko se niin ihmeellinen ilmiö? On luonnollista, että kriisiaikana ihminen pyrkii etsimään turvaa ja varmuutta. Ei se ole sinänsä mikään ongelma.\nTotta kai voi olla hassua, että löydettyään hakukoneelta jonkin tärkeältä tuntuvan tiedon – oikean tai väärän – ihminen rientää jakamaan linkin sosiaaliseen mediaan ajattelematta, että vastaavia tietoja on verkko väärällään. Mutta keskustelu korjaa itseään ja oikaisee virheelliset tiedot ennemmin tai myöhemmin.\nElämme jatkuvassa keskusteluprosessissa, jossa väittelyt yksittäisistä faktoista tai uskomuksista ovat useimmiten mitättömiä mikropartikkeleita. Olennaista on, että keskusteluprosessi on avoin, vapaa ja rajoittamaton. Maailman parhaiten koulutetun kansakunnan voisi olettaa kykenevän itseohjautuvuuteen, ja nähdäkseni se on siihen varsin hyvin kyennyt.\nHallitus ja viranomainen eivät kykenisi keskustelua rajoittamaan, vaikka haluaisivatkin. Toinen asia on, että hallituksen ja viranomaisen kannattaisi jakaa kansalaisille kaikki mahdollinen päätösten pohjana oleva tieto.\nEllei näin tehdä, tietotyhjiö täyttyy muutamassa sekunnissa jollakin muulla tiedolla.\nTätä riskiä ei minkään hallituksen eikä viranomaisen kannata ottaa.\nYli 50 asiantuntijaa tyrmää Suomen koronastrategian – Miksi? Sen kertoo taloustieteen professori kertoi MTV Uutiset Livessä:\nKolumni Pekka Sauri Koronavirus Kotimaa


1) HE 128/2014 vp\n2) HE 204/2014 vp\n3) HE 175/2014 vp\n4) HE 130/2014 vp\n5) HE 196/2014 vp\n6) HE 162/2014 vp\n7) M 6/2014 vp\n8) HE 189/2014 vp\n9) HE 240/2014 vp\n10) HE 182/2014 vp\n11) HE 183/2014 vp\n12) HE 133/2014 vp\n13) HE 91/2014 vp\n14) HE 140/2014 vp\n15) HE 177/2014 vp\n16) HE 193/2014 vp\n17) HE 282/2014 vp\nTäysistunnon pöytäkirja 125/2014 vp\nPuhetta johtivat puhemies Eero Heinäluoma (13.04—13.20) ja toinen varapuhemies Anssi Joutsenlahti (16.01—16.03).\nNimenhuudossa merkittiin täysistunnosta poissa oleviksi seuraavat 5 edustajaa (e = eduskuntatyöhön liittyvä tehtävä; s = sairaus; p = perhevapaa):\nValtioneuvosto on 4.12.2014 antanut eduskunnalle hallituksen esitykset HE 283—336/2013 vp.\nEduskunnalle ovat saapuneet vastaukset kirjallisiin kysymyksiin KK 745, 841, 843—845, 848, 850, 852—854, 859, 863—865, 869, 870, 872, 879, 881, 884, 896/2014 vp.\n1) Hallituksen esitys eduskunnalle energiaverotusta koskevan lainsäädännön muuttamiseksi\nKeskustelu asiasta päättyi 2.12.2014 pidetyssä täysistunnossa.\nKeskustelussa on Esko Kiviranta Tapani Töllin kannattamana tehnyt vastalauseen mukaiset 4 lausumaehdotusta.\nÄänestyksessä Esko Kivirannan 1. lausumaehdotuksesta mietintöä vastaan eduskunta hyväksyi mietinnön äänin\njaa 117, ei 76, tyhjiä 2; poissa 4.\nÄänestyksessä Esko Kivirannan 2. lausumaehdotuksesta mietintöä vastaan eduskunta hyväksyi mietinnön äänin\njaa 109, ei 85, tyhjiä 1; poissa 4.\nÄänestyksessä Esko Kivirannan 3. lausumaehdotuksesta mietintöä vastaan eduskunta hyväksyi mietinnön äänin\njaa 99, ei 95, tyhjiä 1; poissa 4.\nÄänestyksessä Esko Kivirannan 4. lausumaehdotuksesta mietintöä vastaan eduskunta hyväksyi mietinnön äänin\njaa 98, ei 63, tyhjiä 33; poissa 5.\n2) Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sairausvakuutuslain, sairausvakuutuslain 2 luvun 3 §:n väliaikaisesta muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen sekä Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain 12 §:n muuttamisesta\nNyt voidaan toisessa käsittelyssä hyväksyä tai hylätä lakiehdotukset, joiden sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä. Lopuksi päätetään ainoassa käsittelyssä toimenpidealoitteesta. Keskustelu asiasta päättyi 2.12.2014 pidetyssä täysistunnossa.\nKeskustelussa on Hanna Mäntylä Erkki Virtasen kannattamana ehdottanut, että 1. ja 3. lakiehdotus hylätään.\nTerhi Peltokorpi on Juha Rehulan kannattamana tehnyt vastalauseen 2 mukaiset kaksi lausumaehdotusta.\nEnsin on päätettävä 1. ja 3. lakiehdotuksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä.\nÄänestyksessä eduskunta hyväksyi ensimmäisessä käsittelyssä sisällöltään päätetyt 1. ja 3. lakiehdotuksen\njaa 145, ei 49, tyhjiä 1; poissa 4.\nEduskunta hyväksyi ensimmäisessä käsittelyssä sisällöltään päätetyn 2. lakiehdotuksen.\nÄänestyksessä Terhi Peltokorven 1. lausumaehdotuksesta mietintöä vastaan eduskunta hyväksyi mietinnön äänin\njaa 109, ei 46, tyhjiä 37; poissa 7.\nÄänestyksessä Terhi Peltokorven 2. lausumaehdotuksesta mietintöä vastaan eduskunta hyväksyi mietinnön äänin\njaa 99, ei 94, tyhjiä 2; poissa 4.\n3) Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisusta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi sekä vakausmaksujen siirrosta yhteiseen kriisinratkaisurahastoon ja rahasto-osuuksien yhdistämisestä tehdyn sopimuksen hyväksymiseksi ja laiksi sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta\nEnsin päätetään talousvaliokunnan mietinnön pohjalta ainoassa käsittelyssä sopimuksesta ja julistuksen antamisesta ja sitten toisessa käsittelyssä lakiehdotuksista. Keskustelu asiasta päättyi 2.12.2014 pidetyssä täysistunnossa.\nKeskustelussa on Mauri Pekkarinen Esko Kivirannan kannattamana ehdottanut, että sopimus ja julistuksen antaminen hylätään.\nKaj Turunen on Martti Mölsän kannattamana ehdottanut, että lakiehdotukset hylätään.\nLisäksi on Kaj Turunen Martti Mölsän kannattamana tehnyt seuraavan ehdotuksen epäluottamuslauseen antamisesta valtioneuvostolle: "Eduskunta toteaa, että hallitus on tarkoituksenmukaisesti jättänyt väliin kriisinratkaisumekanismin kohdalla asian kokoluokan vaatiman parlamentaarisen käsittelyn eikä näin ollen nauti eduskunnan luottamusta."\nNyt päätetään sopimuksesta ja julistuksen antamisesta.\nÄänestyksessä eduskunta hyväksyi sopimuksen ja julistuksen antamisen äänin\njaa 120, ei 75; poissa 4.\nSopimuksen ja julistuksen ainoa käsittely on päättynyt.\nSitten päätetään lakiehdotuksista. Lakiehdotukset muodostavat kokonaisuuden. Niistä 2. lakiehdotuksen hyväksymiseen vaaditaan kahden kolmasosan enemmistö.\nEhdotan meneteltäväksi seuraavasti: ensin päätetään 2. lakiehdotuksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Lakiehdotusten keskinäisen sidonnaisuuden vuoksi päätös koskee myös 1. ja 3.—18. lakiehdotusta.\n2. lakiehdotuksen hyväksyminen "jaa", hylkääminen "ei". Jos vähintään 2/3 annetuista äänistä on jaa-ääniä, on lakiehdotus hyväksytty, mutta muuten se on hylätty.\nÄänestyksessä eduskunta hyväksyi 2. lakiehdotuksen äänin\njaa 157, ei 37; poissa 5.\nHyväksytyn menettelytavan mukaisesti myös 1. ja 3.—18. lakiehdotus katsottiin hyväksytyiksi.\nLopuksi on äänestettävä tehdystä epäluottamuslause-ehdotuksesta.\nJoka katsoo valtioneuvoston nauttivan eduskunnan luottamusta, äänestää "jaa"; jos "ei" voittaa, on Kaj Turusen ehdotus hyväksytty ja eduskunta on antanut epäluottamuslauseen valtioneuvostolle.\njaa 109, ei 38, tyhjiä 47; poissa 5.\n4) Hallituksen esitys eduskunnalle osuuskunnan ylijäämänjaon verotusta koskevien säännösten muuttamiseksi\nKäsittelyn pohjana on valtiovarainvaliokunnan mietintö. Yleiskeskustelu asiasta päättyi 4.12.2014 pidetyssä täysistunnossa.\n1. lakiehdotuksen 33 e §\nArvoisa puhemies! Ehdotan, että hyväksytään keskustan vastalauseessa oleva ehdotus.\nTimo Kalli on Esko Kivirannan kannattamana ehdottanut, että pykälä hyväksytään vastalauseen mukaisena.\nÄänestyksessä Timo Kallin ehdotuksesta mietintöä vastaan eduskunta hyväksyi 1. lakiehdotuksen 33 e §:n mietinnön mukaisena äänin\njaa 156, ei 36, tyhjiä 1; poissa 6.\n2. lakiehdotuksen 6 d §\nArvoisa puhemies! Edelleen ehdotan, että hyväksytään keskustan vastalauseessa 2. lakiin tehty muutosehdotus.\nÄänestyksessä Timo Kallin ehdotuksesta mietintöä vastaan eduskunta hyväksyi 2. lakiehdotuksen 6 d §:n mietinnön mukaisena äänin\njaa 158, ei 36, tyhjiä 1; poissa 4.\n3. lakiehdotuksen 5 §\nArvoisa puhemies! Ehdotan myös tähän käsittelyn pohjana olevaan lakiin vastalauseen mukaista muutosehdotusta.\nÄänestyksessä Timo Kallin ehdotuksesta mietintöä vastaan eduskunta hyväksyi 3. lakiehdotuksen 5 §:n mietinnön mukaisena äänin\n5) Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi maatalouden rakennetuista annetun lain muuttamisesta\nKäsittelyn pohjana on maa- ja metsätalousvaliokunnan mietintö. Yleiskeskustelu asiasta päättyi 2.12.2014 pidetyssä täysistunnossa.\nArvoisa puhemies! Teen mietinnön vastalauseen mukaisen pykälämuutosesityksen.\nTimo Korhonen on Lauri Heikkilän kannattamana ehdottanut, että pykälä hyväksytään vastalauseen mukaisena.\nÄänestyksessä Timo Korhosen ehdotuksesta mietintöä vastaan eduskunta hyväksyi 17 §:n mietinnön mukaisena äänin\njaa 118, ei 75; poissa 6.\n6) Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi työttömyysturvalain, julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain ja kotoutumisen edistämisestä annetun lain muuttamisesta\nKäsittelyn pohjana on työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan mietintö. Yleiskeskustelu asiasta päättyi 3.12.2014 pidetyssä täysistunnossa.\n1. lakiehdotuksen 2 luvun 13 §\nArvoisa puhemies! Esitän, että vastalauseen mukaisesti pykälä poistetaan.\nErkki Virtanen on Silvia Modigin kannattamana ehdottanut, että pykälä hyväksytään poistetaan.\nÄänestyksessä Erkki Virtasen ehdotuksesta mietintöä vastaan eduskunta hyväksyi 1. lakiehdotuksen 2 luvun 13 §:n mietinnön mukaisena äänin\njaa 180, ei 14, tyhjiä 1; poissa 4.\n1. lakiehdotuksen 2 a luvun 6 a §\nArvoisa puhemies! Vastalauseen mukaisesti esitän, että myös tämä pykälä poistetaan.\nErkki Virtanen on Silvia Modigin kannattamana ehdottanut, että pykälä poistetaan.\nÄänestyksessä Erkki Virtasen ehdotuksesta mietintöä vastaan eduskunta hyväksyi 1. lakiehdotuksen 2 a luvun 6 a §:n mietinnön mukaisena äänin\njaa 179, ei 14, tyhjiä 2; poissa 4.\n7) Valtioneuvoston periaatepäätös 18 päivänä syyskuuta 2014 Fennovoima Oy:n hakemukseen uuden ydinvoimalaitoksen ja voimalaitoksen toimintaan samalla laitospaikalla tarvittavien ydinlaitoksien rakentamisesta\nKäsittelyn pohjana on talousvaliokunnan mietintö. Valiokunta ehdottaa, että valtioneuvoston periaatepäätös jää sellaisenaan voimaan. Keskustelu asiasta päättyi 3.12.2014 pidetyssä täysistunnossa.\nKeskustelussa on Anna Kontula Ville Niinistön kannattamana ehdottanut, että valtioneuvoston periaatepäätös kumotaan.\nEhdotuksista on äänestettävä.\nJoka kannattaa valiokunnan ehdotusta, että periaatepäätös jää sellaisenaan voimaan, äänestää "jaa"; jos "ei" voittaa, on Anna Kontulan ehdotus hyväksytty ja periaatepäätös kumottu.\nÄänestyksessä eduskunta päätti, että valtioneuvoston periaatepäätös jää sellaisenaan voimaan, äänin\njaa 115, ei 74, tyhjiä 4; poissa 6.\nArvoisa puhemies! Valojen perusteella minun ei-ääneni ei näkynyt. Voisitteko varmistaa sen?\nMerkitään edustaja Hiltusen ilmoitus pöytäkirjaan.\n8) Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi oppilas- ja opiskelijahuoltolain muuttamisesta\nTäysistunto keskeytettiin kello 13.20.\n9) Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista annetun lain muuttamisesta\n10) Hallituksen esitys eduskunnalle energiatehokkuuslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi\n11) Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi\n13) Hallituksen esitys eduskunnalle isyyslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi\n14) Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi Euroopan unionin suorista tuista maataloudelle annetun lain ja maa- ja puutarhatalouden kansallisista tuista annetun lain muuttamisesta sekä eräiksi niihin liittyviksi laeiksi\n15) Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eräistä ohjelmaperusteisista viljelijäkorvauksista sekä maatalouden tukien toimeenpanosta annetun lain muuttamisesta ja maa- ja puutarhatalouden kansallisista tuista annetun lain 1 §:n muuttamisesta\n16) Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi uusjakojen tukemisesta ja kiinteistönmuodostamislain muuttamisesta\nMaa- ja metsätalousvaliokunnan mietintö MmVM 26/2014 vp\n17) Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi tiettyjen uusiutuvaa energiaa käyttävien energiajärjestelmien asentajien kouluttajan hyväksymisestä\nEduskunnan seuraava täysistunto on ensi tiistaina 9.12.2014 kello 14.


Güellin puisto, Barcelona - Liput ja kierrokset | GetYourGuide.fi\nHyödynnä lippuun sisältyvä shuttle-bussikuljetus ja vieraile Güellin puistossa, joka on yksi Gaudín merkittävimmistä luomuksista Barcelonassa. Nauti…\nGüellin puisto: Nopea sisäänpääsy\nTällä kierroksella pääset jonojen ohi Antonio Gaudin upeaan Güellin puistoon. Opi Barcelonan hauskimman puiston historiasta, sekä siihen vaikuttaneen…\nPark Güell: Ohita jonot & opastettu kierros\nKesto: 1,3 - 1,5 tuntia\nVieraile Barcelonan kaupungin taiteellisesti merkittävimmässä puistossa. Lähde opastetulle kierroksella ja opi lisää alueen historiasta sekä…\nPikasisäänpääsy ja kierros: Sagrada Familia & Güellin puisto\nKesto: 4 - 4,5 tuntia\nNäe arkkitehti Antoni Gaudín kaksi mestariteosta 4,5 tunnin ohita jonot -kierroksella Güellin puistossa ja Sagrada Familiassa Barcelonassa. Ihastele…\nPark Güell: Ohjattu ohjattu kierros\nUppoudu Guadín ihmeellisessä ulkoilmateoksessa tähän opastettuun kiertueelle Park Güelliin. Nauti oppaan ohittamasta rivin merkinnästä ja…\nFast Track: Sagrada Familia & Barcelona – päiväkierros\nTutustu Barcelonan nähtävyyksiin koko päivän kierroksella ja ohita jonot Sagrada Familiaan tai La Pedreraan. Kierroksellamme voit säästää jopa…\nHyppää sähköiseen skootteriin Sagrada Familiassa, aja sitten Passeig de Gràcian läpi, Gaudin talojen Casa Milà ja Casa Batlló ympärille. Kulje…\nNäe Barcelonan parhaat palat tällä kahden päivän Barcelona Express -lipulla. Käytä ilmaiseksi joukkoliikennettä ja hyödynnä alennuksia museoissa,…\nBarcelona & Montserrat: Koko päivän kohokohdat Tour w / Pickup\nKesto: 8 - 9,5 tuntia\nTutustu Barcelonan kaikkiin kohokohtiin ja käy Montserratin vaikuttavassa kansallispuistossa - kaikki yhdessä päivässä. Nauti koko päivän…\nGüellin puisto: Kaikki retket ja aktiviteetit\n70 kierrosta ja aktiviteettia\nKaikki 664 lippua ja kierrosta\nperustuen 14 612 arvosteluun\nBarcelona: Güellin puiston pääsylippu Arvostelija: Petra, 05.06.2018\nBarcelona: Güellin puiston pääsylippu Arvostelija: Miia, 13.07.2018\nBarcelona: Güellin puiston pääsylippu Arvostelija: Kati, 03.08.2016


Pidä kiinni – vapaudesta (osa 2 – syitä vain näennäiseen vapauteen) – Avaintekijä\nEdellisessä kirjoituksessanikerroin (hedelmistään päätellen) varsin epäonnistuneesta demonienkarkotussessiosta, jonka seurauksena näytti helvetti päässeen irti huushollissani. Kerroin yhden asianosaisen haluttomuudesta luopua taipumuksistaan. Ulkoinen rituaali ei pakottanut häntä muuttumaan.\nToinen epäonnistumisen syy on mahdollisesti liika hyväuskoisuus. Saattoi olla, että osa joukosta oli soitellen sodassa.\nKolmas mahdollinen selitys liittyy asenteeseen, jossa ”vapauttamissessio” on rituaali, jolla saadaan ihmiset entistä enemmän omiin hyppysiin.\nKajoan nyt näihin tarkemmin.\nOlen matkan varrella törmännyt teatterikoulukanditaatteihin, erittäin hyviin näyttelijöihin, jotka eivät kaihda käyttää taitoaan hengellisessäkään kentässä. Olen kertonut aiemminin uudistuksestaan todistaneesta herrasta, joka hetimmiten kotiin saavuttuaan alkoi sohimaan vaimoaan kättä pidemmällä. Uudistus oli erittäin lyhytaikainen.\nJos joku noilla eväillä yrittää vapautua (tuskin, kun haluaa pitää kiinni tavoistaan) tai vapauttaa jotakuta toista (tai auttaa tätä eteenpäin), niin voi, voi,… on todennäköisesti köyhät eväät tässä asiassa. Tista voi auttaa täsmälleen siihen saakka kuin itse on. Tämä pätee sielunhoidossa ja esirukouksessa. Etenkään, jos vapauttaminen on rituaali, jolla toivotaan saatavan jotain itselle, tuskin on kovin suurta siunausta.\nOlen todella paljon pohtinut syitä näennäiseen vapauteen.\nEdellisessä kirjoituksessani viittasin vapauttamista yrittäneen henkilön todistukseen omasta vapautumisestaan. Olen pohtinut sitä, mikä tarinassa on totta, mikä ei. Erityisesti teatterikoulukanditaattien kohtaaminen ei ole sulkenut pois valekertomuksenkaan mahdollisuutta.\nKohdattuani englantilaisen Kathyn neuvon (ja sen seuraukset, joista enemmän seuraavassa kirjoituksessani) aloin miettimään, että joskus nämä toimimattoman uskon airuet voivat olla uskossaan aitojakin. Ongelma voi olla pikemminkin siinä, että he aitoudessaan ovat petettyjä. Petettyjä siksi, että uskovat vapauden säilyvän muitta mutkitta ja omistavansa jonkinsortin kestovoitelun. He potevat ainakin lievässä määrin ”laodikeasyndroomaa”, kokevat itsensä siunatuiksi, rikkaiksi – mitään tarvitseviksi.\nItseriittävyys, johon viittasin kaksi päivää sitten lainaamassani kirjoituksessa karismaattisten johtajien harha-askelista: Silloin kun ei ota mitään vastaan muualta, on vaara ajautua sellaiseen subjektiivisuuteen, jossa sokaistuneena uskoo vain itseensä ja siihen, mitä kokee saavansa ”jumalalta”.\nTuossa mitääntarvitsemattomuuden tilassa on suuri riski myös suhteessa vapauteen. Vapaudenkin voi menettää.\nUskon, että osin taustapeilissäni näkyvissä sotkuissa kysymys on nimenomaan tästä hyväuskoisuudesta: Kerran vapautettu, aina vapautettu.\nSeuraavassa kirjoituksessani jaan kertomuksen omasta löydöstäni aiheen äärellä.\nPidä kiinni vapaudesta (osa 3) - Things, asiat, jotka liittävät minut menneisyyteen...\nPidä kiinni - vapaudesta (osa 1)


Onnellisuustalous ja onnen osatekijät - Leo Stranius\nIstuin keskiviikkona (9.6.) aamupäivän Vihreän Sivistysliiton Onnellisuustalous – vaihtoehtoja bruttokansantuotteen kasvulle -seminaarissa.\nDegrowth-piknik Helsingissä 6.6.2010\nEsimerkiksi Bhutanissa mitataan bruttokansantuotteen sijaan bruttokansanonnellisuutta. Ei hassumpaa. Seminaarissa puhuneen Tilastokseskuksen Jukka Hoffrenin mukaan yhteiskunnan ja talouden tehtävä on tuottaa ihmisille onnellisuutta ja hyvinvointia. Aineellisen hyvinvoinnin ajasta olemme siirtymässä henkiseen hyvinvointiin.\nHoffrenin viittaa onnellisuuden osatekijöihin:\n– 50 % onnesta on perinnöllistä, liittyen omaan asenteeseen (set point)\n– 40 % onnesta syntyy tarkoituksenmukaisesta toiminnasta\n– 10 % onnesta on seurausta ulkoisista olosuhteista, kuten taloudellisesta vauraudesta\nKannattaa miettiä, mihin keskittyy. Tulojen ja kulutuksen kasvu lisäävät vain hetkellisesti hyvinvointia ja onnellisuutta.\nSeminaarissa puhuneen Aalto-yliopiston tutkimuspäällikkö Timo Järvensivun mukaan nykyinen markkinatalous perustuu barbaariseen eetokseen, jossa ihanteina toimivat voittaminen, yksilön vapaa voitontavoittelu, rahan ja muiden toissijaisten asioiden kerääminen, statuskilpailu. Nämä barbaariset ihanteet johtavat luonnonvarojen ylikulutukseen. Järvensivu on kirjoittanut aiheesta mm. degrowth.fi -blogissaan: Kasvumanian barbaarinen eetos.\nKategoriat Degrowth, Elämä, Talous, Yhteiskunta, Ympäristöpolitiikka Avainsanat Bruttokansanonnellisuus, Bruttokansantuote, Degrowth, Jukka Hoffren, Onnellisuustalous, onni, Talouskasvu, Timo Järvensivu Artikkelien selaus\nYksi kommentti artikkeliin ”Onnellisuustalous ja onnen osatekijät”\n21 kesäkuun, 2010 klo 7:19 pm\nLeo, mukava lukea kirjoituksiasi onnellisuuspolitiikasta! Tässä yksi luentosuositus:\nHarvardin psykologi Dan Gilbertsiltä on ted.comissa kiinnostava luento siitä, kuinka ihmisten tulkintoja omasta tilanteestaan voidaan puitteita muuttamalla ohjata onnellisempaan tai onnettomampaan suuntaan. Konkreettisia, tutkittuja onnellisuuspoliittisia ohjauskeinoja ei taida olla liikaa liikkeellä.\nBhutanista löytyy paljon inspiraation aiheita, ja minusta olisi hienoa, jos erityisesti päätöksentekijät tutustuisivat kyseiseen maahan tarkemmin. Buddhalaisen maan politiikkaa ei kuitenkaan aivan helpolla Suomeen tuoda – ja sanon tämän itse buddhalaisen näkökulmasta. Toivottavasti tämä noussut kiinnostus onnellisuuspolitiikkaan vauhdittaa kehitystä parempaan suuntaan.


Nuorten aikuisten suhtautuminen golfin markkinointiin ja maineeseen\nVarrio, Matias (2016)\nTämän opinnäytetyön tarkoituksena oli tehdä tutkimus nuorten aikuisten suhtautumisesta golfiin lajina sekä sen markkinointiin käytettävien keinojen toimivuudesta. Opinnäytetyön toimeksiantaja oli Hyvigolf Oy -niminen yritys, joka sijaitsee Hyvinkäällä. Yritys tarjoaa golfpalveluja niin kokeneille pelaajille, kuin myös vasta-alkajille.\nTeoriaosuuden päävaiheet opinnäytetyössä keskittyivät yrityksen asiakkuuksiin, markkinointiviestintään, brändiin ja imagoon sekä markkinointitutkimuksen tekemiseen. Markkinointiviestinnän osuudessa on erityisesti paneuduttu viestintäpaletin neljään peruskategoriaan eli mainontaan, henkilökohtaiseen myyntityöhön, menekinedistämiseen sekä suhde- ja tiedotustoimintaan. Brändin kohdalla taas pohditaan brändin asemointia, ja kuinka luoda toimiva identiteetti markkinoille. Markkinointitutkimusta käsittelevässä osuudessa käydään läpi sen eri vaiheet.\nTietoperustan hankkimiseen käytettiin määrällistä eli kvantitatiivista tutkimusmenetelmää. Opinnäytetyössä suoritettiin kyselytutkimus 103:lle, pääasiallisesti nuorelle aikuiselle. Vastausten perusteella saatiin tietoa vastanneiden mielipiteistä golfista ja tähän liittyvästä markkinoinnista. Lisäksi tiedusteltiin heidän käsityksiään golfin maineesta, ja mitä maineen muuttamiseksi voitaisiin mahdollisesti tehdä.\nNäiden vastausten pohjalta muodostettiin toimeksiantajalle joitain kehitysehdotuksia, joiden avulla tulevaisuuden markkinointia, golfin mainetta ja ennakkokäsityksiä voidaan muuttaa.


Järjestöjen kulukorvaukset ennallaan\nKoti » Uutiset » Järjestöjen kulukorvaukset ennallaan\nJulkaistu kategoriassa: Uutiset Kirjoittanut Päivi 4.4.2018\nKehityssihteeri Raita Joutsensaari opastaa kyläaktiivi Sari Hirvosta sähköisen avustushakemuksen laatimisessa.\nRääkkyläläiset järjestöt ovat tyytyväisiä nykyisiin toimintakorvauksiin, ja ne säilynevät edellisvuosien tapaan ennallaan. Rekisteröityneet järjestöt ja yhdistykset voivat anoa toteutuneen toiminnan mukaan tukea Rääkkylän kunnan vapaa-aikatoimelta.\nEsimerkiksi askartelukerhoa kohden voi hakea kutakin kokoontumiskertaa kohden 14 euroa tukea, kilpailuihin 40 euroa tai ohjelmalliseen tilaisuuteen 60 euroa. Eniten tukea kekälekunnassa annetaan erilaisille liikuntakerhoille.\n– Liikuntakerhoja järjestävät monet eri yhdistykset, eivät kaikki ole urheiluseuroja vaan mukana on myös esimerkiksi eläkeläisten kerhoja, vapaa-aikasihteeri Jyrki Kymäläinen kuvailee.


Kadetit ampumaharjoituksessa - Vuosanka 2016: Tätä me tehdään\nKello oli 06:00 ja oli aika herätä taas talviseen vuosankaan, tänään pakkasta oli vain -1 astetta ja tuntui, että vaikka kuinka vähän vaatetta laittoi päälle, hiki tuli silti. Tuntuu uskomattomalta, että tasan viikko sitten taisteluharjoitus-vaiheessa pakkasta oli sellaiset 35 astetta enemmän. Miten sellaisesta edes selvisi? No ainakaan ei tullut hiki tai vaatteet ei ollut kokoajan märkänä.\nNäin harjoituksen loppuvaiheessa sitä yksittäinen kadetti miettii, miten paljon voi pelkästään sää vaikuttaa taistelijoiden mielialaan ja toimintaan. Jos on liian kylmä, kaikki on jäässä, sormet ovat jäässä, varpaat ovat jäässä, niin myös vesi, ruoka, teltta ja kaikki. Se syö miestä, mutta kuten A- ja B-joukkue uljaasti todisti siitä voi selvitä helposti, mutta se vaatii suomalaista sisua ja selkärankaa. Kaverista pitää huolehtia ja kokoajan pitää pysyä liikkeellä. Mutta paukkupakkanen ei suomalaista sotilasta pysäytä.\nKun taas pakkanen helpottaa, tulee taistelijalle helposti muita huolenaiheita. Hiihtäessä tuleekin hirveä hiki, teltan pohja on kuin uima-allas ja lumi tarttuu suksien pohjiin ja sukset ei liiku eteenpäin. Mutta niin taas viime päivät näyttivät, että suomalainen upseerin alku kyllä selviää, muutaman ärräpään voimin jatketaan eteenpäin ja tehtävä suoritetaan. Talvinen Vuosanka on tarjonnut tässä muutaman viikon aikana monenlaista säätä. Mutta suomalainen upseeri ja sotilas eivät moisesta hätkähdä. Tätä me tehdään.\nKadetti täältä Vuosangasta\nLähettänyt Blogi MPKK klo 28.1.16


4 muutosta tässä versiossa odottaa arviointia (ohje). Sivun vakaa versio on katsottu 21. joulukuuta 2021.\nPääjohtaja Sami Yläoutinen (1.1.2022–)\nEduskunta valitsee tarkastusvirastolle pääjohtajan kuuden vuoden toimikaudeksi. Tammikuusta 2022 alkaen tarkastusviraston pääjohtajana on toiminut Sami Yläoutinen.\nVuonna 2020 virastossa työskenteli 146 henkilöä. Viraston päätoimipaikka sijaitsee Helsingissä, ja sillä on toimipiste myös Oulussa. Helsingissä toimitilat ovat sijainneet vuodesta 2017 Ruoholahdessa osoitteessa Porkkalankatu 1.\nSami Yläoutinen 2022–\nTämän artikkelin, sen osan tai kuvan sisällön epäillään olevan tekijänoikeusrikkomus, koska se on kopioitu lähteestä: https://www.vtv.fi/vtv/johto/\nTarkennus: Useimmat asiat sanasta sanaan kopioituja. Osa tekstistä myös sivulta https://www.vtv.fi/vtv/.\n↑ a b Liiten, Marjukka: Uusi pääjohtaja Sami Yläoutinen haluaa palauttaa luottamuksen VTV:hen: Tarkastusviraston tulee ”keskittyä perustehtäviensä tehokkaaseen hoitamiseen”, hän sanoo HS.fi. 20.12.2021. Viitattu 20.12.2021.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Valtiontalouden_tarkastusvirasto&oldid=20232805”\nSivua on viimeksi muutettu 14. tammikuuta 2022 kello 23.17.


Keski-Suomen Sairaala Novan yhteispäivystyksessä hoidetaan kiireellistä hoitoa tarvitsevia yleislääketieteen ja eri erikoisalojen potilaita vuorokauden ympäri. Yksikössä on noin 80 000 päivystyskäyntiä vuodessa. Päivystyspoliklinikalla työskentelee 20 päivystysalueen omaa lääkäriä, joista suurin osa on akuuttilääketieteeseen erikoistuvia lääkäreitä, lisäksi päivystysvuoroja tekevät keskussairaalan erikoistuvat lääkärit ja sairaanhoitopiirin alueella työskentelevät yleislääkärit. Pääosa henkilökunnasta on sairaanhoitajia, lisäksi yksikössä työskentelee lähi- ja perushoitajia, lääkintävahtimestareita ja osastonsihteereitä. Potilasta hoitavaan moniammatilliseen työryhmään kuuluvat myös osastofarmaseutti, sosiaalityöntekijä, päihdehoitaja ja fysioterapeutti. Päivystyksen yhteydessä toimii myös Jyväskylän kaupungin ja KSSHP:n yhteinen kotisairaala.


Leuto talvi sopii allergiselle ja astmaatikolle - Allergia- ja Astmaliitto\nLeuto talvi sopii allergiselle ja astmaatikolle\nti, tammi 29, 2008 09:19 CET\nVesisade talvella ei ilahduta mieltä, mutta allergisten ja astmaatikkojen vointia se parantaa. Pakkanen kuivattaa ilmaa ja allergisen nenän limakalvot, keuhkoputket, silmät ja iho ovat kovilla. Nenä tuntuu kuivalta, silmiä pistelee ja ihoa kutittaa.\n- Kostea vesisateinen talvisää tekee hyvää atoopikon iholle, ja astmaatikkojen hengitys on helpompaa, kertoo allergianeuvoja Anne Vuorenmaa Allergia- ja Astmaliitosta.\n- Tämä on jo toinen talvi, jolloin tammikuukin on leuto ja sateinen. Jos tällaiset talvet yleistyvät, allergisten vointi talvisin helpottuu.\nTalvisin oleskellaan paljon sisätiloissa ja olipa ulkona pakkasta tai ei, sisällä pitäisi olla 21-22 astetta. Jos lämmitetään liikaa, ilma tuntuu kuivalta.\n- Suomessa on varsin yleistä, että sisällä on liian lämmintä, kertoo sisäilma-asiantuntija Tuula Syrjänen Allergia- ja Astmaliitosta.\nAllergisen kannattaa kokeilla kuivien silmien hoidoksi kostuttavia silmätippoja ja nenän limakalvojen kostutukseen siihen tarkoitettuja öljyjä. Ihoa kannattaa kostuttaa glyserolipitoisella kosteusvoiteella aina suihkun jälkeen. Kaikkia näitä saa apteekeista.\nHöyrystävästä ilmankostuttimesta voi olla apua\nJos lääkitys, lämpötilan säätö ja huolellinen siivous eivät helpota vointia, voi pakkaskaudella käyttää ilmankostutinta. Kostutinta ei kannata missään tapauksessa käyttää jos ei ole oireita. Höyrystävä kostutin on paras, koska höyrystyvän veden korkea lämpötila estää mikrobien kasvua. Höyrystävienkin kostuttimien vesi on hyvä vaihtaa joka päivä. Kun laitetta ei käytetä, se pitää tyhjentää vedestä, koska seisovassa vedessä mikrobit lisääntyvät nopeasti.\nIlmankostuttimen hankinnan yhteydessä kannattaa hankkia myös kunnollinen kosteusmittari ja seurata ilman kosteutta. Suositeltava ilman kosteus on lämmityskaudella 25-45 prosenttia. Pakkaspäivinä huoneilman suhteellinen kosteus voi laskea 10-20 prosenttiin.\nVanha kosteusmittari jämähtää usein näyttämään samaa, yleensä huomattavasti todellista korkeampaa kosteuspitoisuutta. Mittarin voi saada jälleen toimimaan käärimällä sen kosteaan pyyhkeeseen ja laittamalla nyytin pariksi tunniksi muovipussiin: tällöin mittarin tulisi näyttää 100 prosenttia.\nKosteus voi vaurioittaa rakenteita\nSisäilman kosteus ei saa lämmityskaudella nousta yli 45 prosentin. Jos huoneilma on liian kosteaa, syynä voi olla riittämätön ilmanvaihto. Myös runsas veden käyttö tai suurien pyykkimäärien kuivaaminen sisätiloissa lisää sisäilman kosteutta.\n- Jos sisäilma on liian kosteaa, ylimääräinen kosteus voi tiivistyä rakenteisiin ja aiheuttaa kosteusvaurion. Lisäksi rakennus- ja sisustusmateriaalien päästöt lisääntyvät kosteassa, kertoo Tuula Syrjänen.\nKannattaa muistaa, että talvellakin ilman pitää vaihtua. Kosteus ei saa tiivistyä ikkunoihin. Huurun pitää hävitä kylpyhuoneen peilistä suihkun jälkeen kymmenessä minuutissa ja hyvin lingotun pyykin pitää kuivaa alle vuorokaudessa. Makuuhuoneen ilma ei saa tuntua nukutunkaan yön jälkeen tunkkaiselta.\nAllergia- ja Astmaliiton Sisäilmaneuvonnasta, p. 0600 14429, voi kysyä sisäilmaan liittyvistä asioista tarkemmin. Sisäilmaneuvonta palvelee maanantaista torstaihin klo 9 - 12.\nAllergianeuvonnassa, p. 0600 14419, terveydenhuollon ammattilaiset vastaavat allergia- ja astmakysymyksiin maanantaisin, tiistaisin, keskiviikkoisin ja perjantaisin klo 9 – 13 ja torstaisin klo 13 – 17.\nPuhelujen hinnat ovat 0,85 e/min + paikallisverkkomaksu.\n- Tiedottaja Maarit Rautio Allergia- ja Astmaliitto ry, p. (09) 4733 5317, 040 549 1003\n- Sisäilma- ja rakennustekninen asiantuntija Tuula Syrjänen, p. (09) 4733 5421


Tulevaisuuden kuluttajat ja kuluttajatutkijat kohtasivat makeathonissa | VTT\nTulevaisuuden kuluttajat ja kuluttajatutkijat kohtasivat makeathonissa\nEspoolaiset lukiolaiset ideoivat ratkaisuja ravinnontuotannon ongelmiin kaksipäiväisessä makeathon-tapahtumassa. VTT keräsi samalla tietoa niin nuorista kuluttajista kuin tästä kuluttajatutkimuksen menetelmästäkin. VTT:n tavoitteena on luoda toimintamalli ratkaisuehdotusten jatkokehittelyyn ja kuluttajatutkimuskäyttöön.\nKuluttajatutkijat tietävät kiusallisen hyvin, että olemme kuluttajina hieman häilyviä. Sanomme yhtä, teemme toista, ja jos pystymme ilmaisemaan tarpeemme selkeästi, olemme todennäköisesti työstäneet ajatusta jo pitkään.\nVTT:n kuluttajatutkimustiimi halusi kannustaa kuluttajia ajatusten työstöön ja seurata sitä läheltä. Näin syntyi kaksipäiväinen makeathon-tapahtuma, jossa kuluttajatutkimuksen kohderyhmä hahmotteli annettuun teemaan liittyviä haasteita ja ideoi niihin ratkaisuja.\nTapahtuman teemaksi valikoitui liha ja laajemminkin ruoka, koska tutkimus on osa eurooppalaisen EIT Food -tutkimusverkoston ruokakulutustutkimusta. Kumppaniksi lähti mukaan Atria, ja kohderyhmänä toimivat soveltavan biologian kurssilaiset espoolaisesta Haukilahden lukiosta.\n- Halusimme kohdistaa ensimmäisen makeathon-tapahtumamme nuoriin, tulevaisuuden kuluttajiin. Huomasimme, että nuorten suhtautumisesta ruokaan ei ole saatavilla erityisen paljon tutkimustietoa, kertoo tiiminvetäjä Anu Seisto VTT:ltä.\nJaksotettua ja jäsenneltyä pohdiskelua\nParinkymmenen lukiolaisen joukko, heidän opettajansa sekä VTT:n ja Atrian asiantuntijat tapasivat joulukuussa Atrian myyntikonttorilla ja aloittivat urakan valitsemalla teemat viidelle työryhmälle. Osa halusi tarkastella lihantuotantoa ilmastonäkökulmasta ja osa eläinten hyvinvoinnin kannalta. Osa halusi tutkia lihaa korvaavia proteiineja ja osa ruokavalioiden ympäristövaikutuksia.\n- Meidän aikuisten on helppo kuvitella, että esimerkiksi kasvisruoka tai vaihtoehtoiset proteiinilähteet olisi nuorille jo ihan tavallinen asia, mutta tapahtumassa tuli ilmi, ettei asennemuutos ole helppo nuorillekaan. He pohtivat, miksi moni nuori suhtautuu koulun kasvisruokapäivään ennakkoluuloisesti ja mitä asialle voisi tehdä, Seisto kertoo.\nVTT:n muotoiluasiantuntijat varmistivat, että työryhmät pyörittelivät monenlaisia ajatuksia ennen kuin lähtivät kehittämään ratkaisujaan. Tämä onnistui jaksottamalla töitä. Esimerkiksi yhden jakson aikana osallistujat pohtivat pelkästään henkilöä, jolle he ideoivat tuotetta tai palvelua. Siinä vaiheessa, kun ideat alkoivat hahmottua, osallistujat jäsensivät niitä edelleen piirtämällä niistä sarjakuvia ja askartelemalla prototyyppejä.\nMuotoiluasiantuntijoiden ohella joukossa kiersivät Atrian asiantuntijat, joita sai pyytää avuksi, kun piti selvittää vaikkapa lihan tuotantoon liittyviä prosesseja.\n- Tällaisen tutkimustavan rikkaus on konkreettisten ideoiden ohella se, että pääsimme keskustelemaan nuorten kanssa ja kuulemaan heidän ajatuksiaan tapahtuman aikana, sanoo Atrian kuluttajatutkimusanalyytikko Elina Yli-Karjanmaa.\nMakeathon tuo yritykset ja kuluttajat yhteen\nToisen tapahtumapäivän lopussa osallistujat esittelivät ideansa muun muassa sovelluksesta, joka auttaa tekemään terveellisiä ruokavalintoja ja luomaan tapoja, joilla koululaisia ja lihantuottajia voidaan tuoda lähemmäksi toisiaan.\nSeisto tiimeineen haluaa rakentaa ideoiden jatkokehittelyyn selkeän toimintamallin, jota voidaan hyödyntää myös tulevien makeathon-tapahtumien jälkeen. VTT:n tiimi aikoo myös jakaa ensimmäisen makeathon-kierroksen kokemukset eurooppalaisen tutkimusverkoston kanssa ja jalostaa niistä yhdessä yhä parempia tapahtumia kuluttajatutkimuksen käyttöön.\n- Uskon, että makeathon-tapahtuma voi tarjota monellekin yritykselle uudenlaisen tavan kuunnella kuluttajia ja edistää uusia ideoita yrittäjähengessä, Seisto sanoo.\nOn ilmeistä, että tutkijat ja yritykset keräsivät tapahtumasta oppia, mutta mikä veti lukiolaiset tapahtumaan? Haukilahden lukion biologian ja maantieteen opettaja, apulaisrehtori Mikko Ristimäki kertoo, että tapahtuman teema oli tuttu biologian soveltavalta kurssilta, mutta siihen ei olisi voitu syventyä samalla tavalla tunnin pätkissä kouluviikon aikana.\n- On myös tärkeää nähdä, mihin kaikkeen biologian tunnilla puhutut asiat voivat liittyä koulun ulkopuolella ja miten niitä voidaan soveltaa työelämässä, Ristimäki toteaa.


Tänään tv:stä draamaklassikko, joka on toiminut vuodesta toiseen monien meemien pohjana - Respawn.fi\nKoti Uutiset Elokuvauutiset Tänään tv:stä draamaklassikko, joka on toiminut vuodesta toiseen monien meemien pohjana\nTänään tv:stä draamaklassikko, joka on toiminut vuodesta toiseen monien meemien pohjana\nSub esittää tänään 25.11. klo 21.00 vuonna 2005 valmistuneen Brokeback Mountain -elokuvan.\nKolme Oscaria (mm. miespääosa ja ohjaus) voittanut koskettava eeppinen draama kahden miehen, rodeoratsastajan ja maatilan apulaisen kielletystä suhteesta 1960-luvun Wyomingissa.\nBrokeback Mountain on toiminut ilmestymisestään saakka lukuisten homovitsien areenana ja meemien pohjana, jolla etenkin julkkiksia halutaan nolata.\nJake Gyllenhaalin lisäksi elokuvassa nähdään ikimuistoisen Jokeri-roolin Christopher Nolanin Dark Knight -trilogiassa tehnyt edesmennyt Heath Ledger.\nElokuva perustuu Annie Proulxin novelliin.\nEdellinen artikkeliKiinan Chongqing on yksi uusista Hitman 3 -pelin murhapaikoista\nSeuraava artikkeliMicrosoft Flight Simulator saa ison tukun uusia maamerkkejä ja lentokenttiä


Älykkäiden kaupunkien haasteet | Schneider Electric\nÄlykkäät kaupungit: Haasteet\nAutamme kaupunkeja kehittämään kestäviä ratkaisuja suurimpiin haasteisiinsa.\nKaupunkien ikääntyvien järjestelmien luotettavuuden ja yhdistettävyyden ylläpito, optimointi ja parantaminen\nEcoStruxure Power -ratkaisut\nEcoStruxure Grid -ratkaisut\nEcoStruxure Building -ratkaisut\nEcoStruxure IT -ratkaisut\nEcoStruxure Plant & Machine -ratkaisut\nInfrastruktuurin ja tehokkuuden päivityspalvelut\nKaupunkien rajalliset budjetit\nVanhojen järjestelmien toimintatehokkuuden parantaminen rajallisilla uusilla investoinneilla\nStrategisen energian hankinnan palvelut\nKiinteistön tehokkuuden ja toimintojen parantaminen\nLaitteiston ylläpidon optimointipalvelut\nLuotettavan energiansaannin tarve\nLuotettava energiansaanti, joka täyttää 24/7-yhteiskunnan ja verkkoon liitettyjen, esineiden internetiä tukevien laitteiden tarpeet\nPalvelut kiinteistön tehokkuuden ja toimintojen parantamiseksi\nEnergiatehokkuutta lisäävät palvelut mittauksia, valvontaa ja raportointia varten\nÄlykkäiden kiinteistöjen kestävän kehityksen ja tehokkuuden varmistaminen käytettävissä olevilla järjestelmillä, jotka voidaan integroida muihin järjestelmiin. Kiinteistöt, toimistot, sairaalat ja hotellit – kaikki hyötyvät edistyksellisistä rakennusratkaisuista.\nVerkkoon kytketyt kiinteistöpalvelut\nVesijärjestelmien toiminnan tehostaminen\nÄlykkään kaupunkitekniikan monimuotoisuuteen perehtyminen digitalisointisuunnitelmien toteuttamiseksi\nDatakeskuksen fyysisen infrastruktuurin ratkaisut\nMikroverkot Tutustu mikroverkkoihin ja siihen, miten hajautettu energiantuotanto kampuksilla ja niiden lähialueilla muokkaa energiaympäristöä.\nÄlykkäistä kiinteistöistä älykkäiksi kaupungeiksi Esineiden internet, älykkäät kiinteistöt ja älykäs infrastruktuuri muodostavat perustan tulevaisuuden vihreämmille, puhtaammille ja terveemmille kaupungeille. Lue blogikirjoitus\nHyödynnä älykkäitä verkkoja tehokkaasti tiedonkeruun avulla Tietotulvan keskellä laitokset kääntyvät analytiikan puoleen, jotta voidaan kerätä merkityksellisiä ja käyttökelpoisia tietoja ja maksimoida kerättyjen tietojen arvo. Lue lisää\nAnglian Water tekee yhteistyötä Schneider Electricin kanssa älykkään liiketoiminnan kehittämiseksi. Erityisen haastavalla markkina-alueellaan Anglian Water tarjoaa jatkuvia ja kestäviä palveluja sitoutuneena innovaatioihin ja yhteistyöhön. Lue blogikirjoitus\nEdistävätkö älykkäät alueet tulevaisuuden älykkään kaupungin kasvua? Älykkäiden kaupunkien toteutuksessa on monia käsitteellisiä esteitä, joihin pystytään puuttumaan hallittavan kokoisessa elinympäristössä: älykkäässä asuinalueessa. Lue lisää\nKysymystietokannastamme löydät vastaukset yli 100 000 kysymykseen muutamassa sekunnissa. Lue lisää\nTeknisessä kirjastossamme on tietolomakkeita, tuotteiden teknisiä tietoja ja paljon muuta. Lue lisää\nLataa sovelluksemme mobiililaitteeseesi ja saat tukea missä ja milloin sitä tarvitsetkin. Lataa sovellus jo tänään! Lue lisää


16.8.2011 Suomen Koripalloliiton Liittohallitus on kokouksessaan 16.6.2011 vahvistanut C-nuorten, minien ja mikrojen uudet pelisäännöt.\nSuurin yksittäinen muutos edellisiin sääntöihin nähden on, että lepuuttamis- ja peluuttamissäännöt on vastedes poistettu kaikissa ikäluokissa. Niin C-nuorissa, mineissä kuin mikroissakin pelaajia saa peluuttaa vapaasti, kuten vanhemmissakin ikäluokissa.\nMini- ja mikroikäisissä on kuitenkin edelleen voimassa pakollinen pelaajavartiointi koko ottelun ajan. C-nuorissa puolustusmuoto on vapaa koko ottelun ajan, pelaaja- ja paikkapuolustusta saa käyttää vapaasti haluamallaan tavalla.\nC-nuorten koripalloa pelataan pääsääntöisesti koripallon virallisten pelisääntöjen mukaan, mutta tätä ikäluokkaa varten on tehty muutamia poikkeuksia. Tässä oleellisimmat poikkeukset:\nPeliaika on 4 x 10 minuuttia (neljä jaksoa), jatkoaika viisi minuuttia.\nPuoliaikatauko kestää kahdeksan minuuttia, jaksojen väliset tauot kaksi minuuttia.\nJoukkueen on merkittävä pöytäkirjaan vähintään viisi, mutta enintään 15 pelaajaa.\nSekä tytöt että pojat pelaavat C-nuorissa pelipallolla numero 6.\nMinien ja mikrojen pelisäännöt\nMini- ja mikrokoripalloa pelataan pääsääntöisesti koripallon virallisten pelisääntöjen mukaan, mutta ikäluokkien sääntöihin on myös tehty muutamia poikkeuksia. Tässä oleellisimmat muutokset:\nKorirenkaat ovat 260 cm korkeudella lattiasta, vapaaheittoviiva 4,00 metrin etäisyydellä korilevystä ja korilevy on mitoiltaan 1,20 (leveys) x 0,90 (korkeus) metriä.\nNormaalin pelikentän lisäksi sallitaan seuraavat kenttämitat: 26 x 14, 24 x 13, 22 x 12 tai 20 x 11 metriä.\nPeliaika on 4 x 8 minuuttia (neljä jaksoa), jatkoaika kolme minuuttia.\nSekä tytöt että pojat pelaavat mini- ja mikroikäisissä pelipallolla numero 5.\nKolmen pisteen heittoa ei ole.\nAinoa hyväksyttävä puolustustapa on pelaajavartiointi. Molempien joukkueiden pelaajavartiointipakko loppuu kuitenkin silloin, kun toisella joukkueista ei ole viittä pelaajaa kentällä.\nPelaajavartiointi on puolustusmuoto, jossa jokaisella puolustavalla pelaajalla on henkilökohtainen puolustusvastuu yhdestä hyökkäävästä pelaajasta. Puolustava pelaaja saa auttaa joukkuetoveriaan jättämällä huomioimatta oman puolustettavansa, mutta hänen täytyy välittömästi auttamisen jälkeen palata puolustamaan omaa vartioitavaansa tai vaihtaa puolustettavaa joukkuetoverinsa kanssa (auta ja palaa).\nEdellä olevat säännöt eivät koske ylivoima- eli nopean hyökkäyksen puolustamista. Kaksi puolustajaa puolustamassa hyökkääjää pidempään kuin auttamishetken ajan (ns. ”träppääminen") on kiellettyä.


Vierailla poluilla: tammikuuta 2017\nPierre Auguste Renoir - La Danse a Bougival\nYläkerran herttainen madame B pyysi meitä mukaansa tutustumaan seniorikerhoonsa ja halutessamme liittymään siihen. Entisen asuinkylämme kerhon toiminnassa olimme satunnaisesti mukana, lähinnä heidän järjestämillään bussimatkoilla ja joissakin huvitilaisuuksissa. Ihan mukavat muistot niistä tapahtumista jäivätkin mieleen.\nSovittuna iltapäivänä tapasimme madame B:n kerhotalon edessä. Paikkaan on vain 15 minuutin kävelymatka kotoamme. Kolmikerroksissa vanhassa ja rapistuneessa rakennuksessa on harrastustiloja monella eri yhdistyksellä seniorikerhon lisäksi. Aluksi kiipesimme kolmanteen kerrokseen ja menimme pitkin sokkeloisia käytäviä tervehtimään toimiston ystävällisiä rouvia. Kaikki he olivat yhtä aikaa äänessä. Osa kertoi harrastusmahdollisuuksista ja osa kyseli mikä meitä kiinnostaa. Onneksi saimme heiltä mukaan esitevihkosen, josta voi rauhassa lukea kerhon toiminnasta.\nMadame B keskeytti rouvien puhetulvan ja sanoi, että lähdetään. Hänellä on juuri nyt yllätys meille. Hän veisi meidät teetanssiaisiin. Mielessäni näin jo tyylikkäästi ja vanhanaikaisesti sisustetun teesalongin, pikku pöydissä tuoksuisi tee ja leivokset, pianonsoittaja loihtisi ilmoille sulosäveliä, kauniisti pukeutuneet tanssijat liitelisivät lattialla kuin romanttisissa elokuvissa.\nTulimme hissillä pohjakerrokseen, seurasimme madamea ulos ja kävelimme rakennuksen toiseen päähän. Astuimme madamen perästä sisään avoimesta ovesta. Samalla hävisi illuusio teesalongista. Huone oli noin 25 neliön suuruinen, kivilattia, muovituolien reunustamat betoniseinät, verhottomat ikkunat, yhdessä nurkassa pöytä, vastapäisessä nurkassa cd-soitin ja kaiuttimet. Seurasimme madamea istumaan muovituoleille seinän viereen. Tuolirivistöt alkoivat täyttyä naisista. Moni heistä kävi viemässä pienen paketin nurkkapöydälle, niin teki myös madame B. Tultuaan takaisin paikoilleen hän kertoi, että tanssiaiset toimivat nyyttikestitarjoilulla. Hän itse oli leiponut kakun ja tuonut sen. Pian pöytä täyttyikin paketeista avatuilla makeilla herkuilla. Oli useita kakkuja, monenlaisia pikkuleipiä ja leivoksia, marsipaanilla täytettyjä taateleita, erilaisia suklaamakeisia ja hedelmiä.\nÄänekäs puheensorina täytti huoneen, paikalla oli arviolta 40–50 seniori-ikäistä naista. Muutamat heistä kävivät tervehtimässä madame B:tä ja samalla toivottivat meidätkin tervetulleiksi mukaan.\nPian sisään asteli kaksi miestä, hopeahiuksinen ”tiskijukka” ja farkkuasuinen, kampauksesta päätellen Elvis-fani avustajansa. Kaverukset kumartuivat päät yhdessä soittolaitteiden ylle ja samassa huoneen täytti korvia särkevä musiikin pauhu, joka törmäili kiviseinästä toiseen ja katosta lattiaan. Se oli kuin lähtölaukaus seinustalla istuneille naisille, suurin osa heistä pomppasi lattialle tanssimaan. Minä puolestani melutasoa säikähtäneenä vein vaistomaisesti kädet korville.\nTanssijat muodostivat lattialle piirin ja sen sisälle pieniä jonoja. Alkoi hieman rivitanssia muistuttava liikehdintä, rivit askelsivat eteen, taakse ja vuoroin molemmille sivuille. Osa tanssijoista joutui palaamaan tuoleilleen, koska huone osoittautui liian ahtaaksi, jonot törmäsivät väistämättä toisiinsa.\nNäin, että madame B kumartui meitä kohti ja aukoi suutaan, ääntään en kuullut ollenkaan. Hän viittilöi ja ymmärsin, että hän halusi, että menemme ulos. Lattialla huiskivia tanssijoita väistellen pääsimme ulos.\nHän sanoi, että valitettavasti hänen pitää lähteä hierojalle. Kehotti meitä jäämään, tanssimaan ja maistelemaan tarjolla olevia herkkuja ja ehdottomasti hänen leipomaansa kakkua. Samassa kun madame B läksi, luoksemme tuli kaksi naista, jotka toivottivat meidät tervetulleiksi. Toinen heistä kertoi olevansa kerhon puheenjohtaja, toinen ranskanryhmän vetäjä, joka sanoi, että meille on paikat hänen ryhmässään. Teetanssiaisista nämä madamet eivät olleet kiinnostuneet, vaan kertoivat lähtevänsä pian alkavaan naurujoogaan. Nyt oli saatu selville jo ainakin kolme harrastusmahdollisuutta, tanssi, kieliopinnot ja naurujooga, mielenkiintoista.\nPalasimme meluisaan huoneeseen, jossa sama musiikki oli alkanut uudelleen. Osa hengästyneistä tanssijoista oli vaihtanut paikkaa seinustalla istujien kanssa. Kappale tuntui jatkuvan loputtomiin. Suurin osa tanssijoista oli tilanteeseen sopivasti pukeutunut pitkiin housuihin ja neulepuseroihin, jaloissa urheilutossut. Musiikki vaihtui kreikkalaisesi Zorban tanssiksi ja piiri lattialla täyttyi silmänräpäyksessä. Taas pitkä kappale soi kahteen kertaan, kaikki halukkaat saivat tanssia. Aikaa oli kulunut jo yli tunti, osa tanssijoista alkoi jo väsyä. Jokohan oli teehetken aika.\nPian musiikki loppui ja väki kiiruhti herkkupöydän ympärille. Pahvilautasille kerättiin pinot maisteltavia. Mekin kävimme hakemassa palaset madame B:n makoisaa kakkua ja parit makeiset. Kun herkut oli popsittu, pöydälle tuotiin vesi- ja siideripulloja, pino muovilaseja.\nTiskijukka haki lasillisen siideriä, vei sen pöydälleen ja taas alkoi soitto. Tällä kertaa nopea ranskalainen valssi. Nyt oli meidän tilaisuutemme pyörähdellä puolityhjällä lattialla muutaman naisparin joukossa. Valssi jatkui ja jatkui, pyörähtelimme pöydän ääreen, joimme lasilliset vettä ja jatkoimme valssaamista. Lopulta pää pyörällä tanssimme ovelle ja ulos salista. Sama valssi jäi soimaan kun hoipuimme kohti kotia. Mutta missä viipyi tee…\nLähettänyt Simpukka klo 12.55\nTunnisteet: huvituksia, Ranskassa\nKun kylmyys saapuu\nMuurin vieressä kasvava puu avasi talviset kukkasensa\nEurooppaa kynsissään pitelevä kylmyys on levittänyt liepeitään näillekin seuduille. Lämpimän joulukuun jälkeen tammikuu tuntuu varsin talviselta. Lämpötilat tipahtivat nollan tienoille, jopa sen allekin. Kylmistä ilmansuunnista puhaltelevat tuulenpuuskat ja terävinä nuolina iskevät sadepisarat saavat niskat köyristymään. Myssyjä ja käsineitä näkyy kulkijoilla, toppatakkien vetoketjut on kiinni vedetty. Viranomaiset varoittavat teiden liukkaudesta.\nIltaisin kaduilla partioivat hyväntekeväisyysjärjestöjen vapaaehtoiset työntekijät. He keräävät katujen asukkaita ja kodittomia yöksi lämpimiin suojiin. Vartioituihin yöpymistiloihin on päihteiden tuonti kielletty. Siksi kai osa näistä etsittävistä kätkeytyy omiin piiloihinsa kaupungin laitamille ja siltojen alle.\nEn tiedä liittyykö eilisestä lehdestä tavailemani ikävä uutinen mitenkään näihin syrjäytyneisiin. Lähellä rautatieasemaa sivuraiteilla seisoneen tavarajunan vaunusta olivat vartijat löytäneet naisen ruumiin. Poliisin mukaan noin 60-vuotias nainen oli riisuttu, raiskattu ja julmasti tapettu. Radan varrelle oli heitelty hänen tavaroitaan ja sieltä oli löytynyt naisen henkilökortti, josta ilmeni, että hän oli seniorikodissa asunut kaupunkilainen. Poliisin mukaan löytöpaikka on lähellä hylättyä aluetta, josta heille tulee ilmoituksia huumeidenkäyttäjistä ja väkivallasta.\nTuntuu, että tällaista tapahtuu vain rikoselokuvissa tai jännityskirjoissa, mutta nyt vain reilun 300 metrin päässä kodistamme.\nLähettänyt Simpukka klo 11.49\nTunnisteet: Ranskassa, talvi, tapahtumia