Muuttopalvelut | Pohjois-karjalan Tuoreimmat Uutiset\nSuomalaisten siirtolaisuus Yhdysvaltoihin alkoi Pohjois-Suomesta ja levisi sieltä etelään. Vuosien 1870-1914 aikana oli maastamuutto suurimmillaan (65,9 % koko määrästä), ja jakson muuttajista kokonaista 52 % oli Pohjanmaalta.\nTilastokeskus julkisti torstaina vuoden 2019 lopulliset väestönmuutostiedot. Pohjois-Karjalassa kuntien välinen eli maan.\nmuuttoliike översättning i ordboken finska – svenska vid Glosbe, online-lexikon, gratis. Bläddra milions ord och fraser på alla språk.\nMuuttopalvelu on projektiluontoinen työ, jonka suunnitellaan ja hinnoitellaan asiakas- ja työkohtaisesti. Kerro muuttotarpeestasi ja pyydä tarjous. Pyrimme vastaamaan kaikkiin tarjouspyyntöihin ja.\nLahden muuttoliike on vilkkainta pääkaupunkiseudun, Lahden kaupunkiseudun kuntien ja Tampereen kes-ken. Lahteen muutettiin vuonna 2016 eniten Hollolasta, Helsingistä, Orimattilasta, Heinolasta, Asikkalasta, Kouvolasta, Espoosta ja Tampereelta. Lahdesta puo.\nMuuttoliike kaupunkeihin kiihtyy, ja se osuu kovaa kahteen ryhmään – Moni nuori kartuttaa pitkään toisten varallisuutta, vanhoilla voi olla edessä paluu ”lähtöruutuun” 13.7.2019.\nVÄESTÖ Maahanmuuton pysyessä vähintään nykyisellä tasolla vieraskielisen väestön määrä enemmän kuin kaksinkertaistuu Suomessa.\nMuuttoliike vaikutti 34 prosentin äänestyspäätökseen, ja sen edelle nousivat talous, ilmastonmuutos, ihmisoikeudet ja demokratia sekä EU:n tulevaisuus. Euroopan unioni on lisännyt merkittävästi rahoitusta muuttoliikkeen , turvapaikkajärjestelmän ja integraation hallinnointiin vuonna 2015 lisääntyneen turvapaikanhakijoiden määrän vuoksi.\nMuuttoliike ja siirtolaisuus. Joka toinen suhtautuu kielteisesti muuttoliikkeeseen kohti etelää ja kaupunkikasvukeskuksia. Turvapaikanhakijat lähdössä pois Lahden Ahtialasta – Uutta paikkaa etsitään muualta. Migri valmistautuu Välimeren alueelta siirrettävien alaikäisten vastaanottamiseen.\nMuuttoliike. 120 000 asukkaan raja pakenee, Lahden väkiluku pieneni vuodessa yli sadalla. Lukijalta: Perheiden muutto Hollolaan jatkuu. Lukijalta: Lapsiperheiden muuttoliike Hollolaan jatkuu. Matti Even Esalainen: Lahtelaisena veronmaksajana toivoisi, että päättäjät käyttäisivät liikennesuunnitteluenergiansa eteläisen ohitien.\nYlirajaisuus ja siitä seuraava kulttuurinen ja kielellinen moninaisuus muokkaa kasvatuksellisia, sosiaalisia ja ammatillisia ympäristöjä. Nämä muutokset, ja sosiaalisesti oikeudenmukaiset ja tasavertaiset vastaukset niihin, ovat MTT-tutkimusryhmän kiinnostuksen kohteita.\nmuuttoliike kasvoi hitaasti, mutta trendimäisesti vuosivaihteluista sekä 2010-luvulle saakka pitkittyneestä uudesta taloustaantumasta huolimatta. Nykyisin maakuntaan ja maakunnasta pois muuttaa vuosittain yhteensä noin 12000 ihmistä. Se vastaa kuutta prosenttia Päijät-Hämeen väkiluvusta.\nMuuttoliike maalta kaupunkiin jyllää Suomea uuteen uskoon. Hypoteekkiyhdistyksen (Hypo) toimitusjohtaja Ari Pauna kertoo, että alueiden eriytyminen vaikuttaa tuntuvasti suomalaisten varallisuuden karttumiseen.\nMuuttoliike Liesilä Oy, Pälkäne. 117 tykkäystä. Olemme yksi Suomen huomattavimmista Euroopan muuttokuljetuksiin erikoistuneista yrityksistä. Varsinkin Englantiin suuntautuvissa muutoissa alue- ja.\nMuutot ja muut kuljetukset pääkaupunkiseudulla. Toimitamme muutot hyvällä asiakaspalveluhengellä ja energisellä otteella. Ota yhteyttä!\nMuuttoliike, pakolaisuus ja turvallisuus – 2.12 järjestetyn seminaarin yhteenveto, esitykset ja video EMN kansallinen seminaari 2016 – yhteenveto ja esitykset EMN National Seminar 2016 -.\nKaikki muuttopalvelut ja kuljetuspalvelut koko Suomessa Kuljetuspalvelu Rämö A Oy:ltä!\nKategoriat länsi suomi uutiset Avainsanat muuttoliike suomessa, muuttopalvelut, niemi muuttopalvelut


Helppoa ilman hallintaa MyVallox Cloud -pilvipalvelimella\nHelppoa ilman hallintaa\nMyVallox-ilmanvaihtokoneilla ilma vaihtuu vaivatta. Ohjaus perustuu neljään tilavalintaan: Kotona, Poissa, Tehostus tai Takkatoiminto. Valitset vain sopivan!\nMyVallox Cloud -pilvipalvelu\nKoneen ohjaus sujuu kiinteän ohjaimen lisäksi myös MyVallox Cloud -pilvipalvelun avulla. Sen kautta voit hallita kotisi ilmanvaihtoa netissäkin, vaikkapa loman aikana puhelimella. Älykäs MyVallox-ilmanvaihtokone on kytkettävissä myös muuhun taloautomaatioon ja kotiverkkoon.\nMyValloxilla ohjaat ilmanvaihtoasi mistä tahansa päin maailmaa.\nMyVallox-ilmanvaihtokoneissa on sisäänrakennettu kosteusanturi, joka tarkkailee olosuhteita puolestasi ja huolehtii laadukkaasta sisäilmasta automaattisesti – ja puhallin käy aina oikealla nopeudella.\nVTT on myöntänyt MyVallox-ilmanvaihtokoneille A+ -energiamerkinnän niiden korkean poistoilman hyötysuhteen ansiosta.\nEnergiataloudellisuutta lisää myös ilmanvaihdon tehostaminen tai pienentäminen tarpeen mukaan, joko manuaalisesti tai automaattisesti esimerkiksi viikkokelloasetusten tai antureiden avulla. Kone myös muistuttaa suodattimen vaihdosta


Erityinen koostumus venymäjälkiä vastaan – ANTI STRETCH (x3)\nANTI STRETCH (3 x 50 ml): AQUA (WATER), COCO-CAPRYLATE/CAPRATE, GLYCERIN, BUTYROSPERMUM PARKII BUTTER, CETYL ALCOHOL, BUTYLENE GLYCOL, CETEARYL ALCOHOL, CETEARYL GLUCOSIDE, ARGANIA SPINOSA OIL, XANTHAN GUM, BENZYL ALCOHOL, TOCOPHERYL ACETATE, PARFUM (FRAGRANCE), DEHYDROACETIC ACID, ETHYLHEXYLGLYCERIN, RUTIN, CETYL HYDROXYETHYLCELLULOSE, SODIUM HYDROXIDE, BENZYL SALICYLATE, BENZYL BENZOATE, LINALOOL.\nANTI STRETCH (3 x 50 ml): Voit käyttää tuotetta ennaltaehkäisevänä apuna, joka suojaa ihoa uusilta venymäjäljiltä.\nHiero tiivistettä varovasti kohtiin, joissa on venymäjälkiä. Levitä puhtaalle iholle useita kertoja päivässä tai tarpeen mukaan. Älä käytä avoimissa haavoissa. Jos käytät tuotetta säännöllisesti, näet tulokset kahden kuukauden kuluttua.\nKiinteys on yksi ihon tärkeimmistä ominaisuuksista. Kehomme tai painomme muuttuu kasvun tai muiden elämäntapahtumien vaikutuksesta. Ihollamme on taipumus venyä ja mukautua näihin muutoksiin. Niin ei kuitenkaan käy aina. Jos iho venyy liikaa, siihen saattaa syntyä venymäjälkiä. Ne ovat kapeita, vaaleanpunertavia halkeamia ihon pintakerroksessa. Ne ovat eräänlainen ihovaurio, joka voi lopulta kehittyä merkittäväksi visuaaliseksi ongelmaksi, jos siihen ei puututa. Venymäjälkien häivyttäminen ei ole helppo prosessi, joten siihen tarvitaan yleensä tehokkaampaa apua.\nTiiviste, jossa on ainutlaatuinen ja erityinen ANTI STRETCH -koostumus, vaikuttaa täydellisesti erilaisia venymäjälkiä vastaan. Se poistaa ihosolukon pintakerroksen ja edistää ihon uudistumista. ANTI STRETCH -tiiviste sisältää arganöljyä, joka tunnetaan hämmästyttävän hyvistä vaikutuksistaan iholle.\nANTI STRETCH – tehokas ja pitkäkestoinen apu venymäjälkien torjuntaan!\nPienentää ihoaluetta, jossa venymäjäljet ilmenevät\nSuojaa ihoa uusilta venymäjäljiltä\nLisää ihon kimmoisuutta ja kiinteyttä\nKiinteyttää ihoa ja vahvistaa sidekudoksia


Ministeri Vehviläinen Murmanskiin - liikenne- ja viestintäministeriö\nnull Ministeri Vehviläinen Murmanskiin\nMinisteri Vehviläinen Murmanskiin\nUutinen 01.08.2009 11.00 fi\nLiikenneministeri Anu Vehviläinen vierailee Murmanskissa 4.-6. elokuuta ja tapaa Murmanskin alueen kuvernöörin Dmitri Dmitrijenkon. Tapaamiseen osallistuu myös alueen liikenne- ja viestintäministeri Mihail Krushin.\nVierailun aikana ministeri ja mukana matkustava valtuuskunta keskustelevat Murmanskin alueen tilanteesta sekä yhteistyöstä liikennejärjestelmien parantamiseksi. Lisäksi seurue tutustuu Kelloselän rajavartioasemaan sekä Murmanskin kauppasatamaan.\nVierailu on ensimmäinen kerta, kun Suomen liikenneministeri vierailee valtuuskunnan kanssa Murmanskin alueella. Matka on alueellisen yhteistyön kannalta merkittävä, sillä Suomen liikenne- ja viestintäministeriöllä ja suomalaisilla liikennealan toimijoilla on alueella säännöllistä yhteistyötä ja useita lähialueyhteistyöhankkeita. Venäjän alueella tekemät liikenneratkaisut vaikuttavat myös Suomen päätöksiin Lapin liikennejärjestelmien kehittämisessä.\nTiedote 1.8.2009: Suomen liikenneministerin ensimmäinen virallinen vierailu Murmanskiin


Blogi: Skotlannin Clyde Walkway -reitti ja päiväretki landseerin kanssa\nEtusivu Artikkelit Retkeily Blogi: Clyde Walkway -reitillä\nViime aikoina olemme kolunneet enemmän lähialueen reittejä, sillä ylioppilaskirjoitusten kiireen keskellä emme ehtineet mennä kauemmas retkeilemään toteuttaakseni 100 retkikohteen listaani.\nClyde Walkway -reitillä\nClyde Walkway on hieman yli 60 kilometriä pitkä reitti, joka kulkee Clyde-joen vartta pitkin Glasgowista New Lanarkiin, joka on Unescon maailmanperintökohde vanhoine myllyineen ja vesiputouksineen.\nClyde Walkway on itselleni melko tuttu, ja olenkin koirieni kanssa seikkaillut useasti reitillä, sillä lähimmät reitit sen varrella ovat kävelymatkan päässä kotoa. Clyde Walkway on siitä mukava, että sitä pitkin on helppo kävellä pitempiäkin vaelluksia, mutta siellä voi myös käydä päiväretkillä tai kävelylenkillä. Glasgowta lähempänä oleva osio on minulle tuntemattomampi, sillä en ole vielä saanut aikaiseksi käydä siellä suunnalla reittiä. Reitti on tuttu minulle siitä haarautuvia pikkupolkuja myöten New Lanarkista lähes puoleen väliin reittiä.\nViime viikolla kävimme kävelemässä Clyde Walkwaytä pitkin noin puolentoistatunnin lenkin. Kevät oli selvästi tullut Skotlantiin, sillä huppari päällä meinasi tulla liiankin kuuma, ja perhosia näkyi ruohikon ja kukkien seassa lentelemässä silloin tällöin. Minulla oli mukanani Jet, jolla oli välillä turhankin kova kiire laiturimaisilla rakennelmilla, jotka tekevät joen viertä kulkemisen jyrkemmistä reunoista huolimatta mahdollisen. Mutta yleisesti ottaen landseer oli ihan hyväkäytöksinen.\nPysähdyimme lenkillä pienen rannan luokse, mitä ennen hyödynsin useamman kymmenen kilometrin retkillä taukopaikkana. Tällä kertaa kävimme siellä, jotta pikkuveljeni ja Jet saisivat riehua joen rannalla. Joki oli varsin rauhallinen eikä kuohunut, kuten se talvisin tekee jatkuvan sateen ja lumien sulamisen aikana.\nJet oli varsin innoissaan päästessään irti ja hakikin ahkerasti leluaan joesta, kunnes se upposi pohjaan Jetin katsoessa muualle. Tuolloin kaveri hämmentyi hieman, mutta määrätietoisena koirana alkoi tunnustelemaan joen pohjaa tassuillaan ja katseli veden allekin välillä (Jetistä sukeltaminen veteen on hauskaa…). Jet ei kuitenkaan löytänyt leluaan, joten heitin kenkäni ja sukkani rannalle, minkä jälkeen lähdin jokeen kahlaamaan auttamaan Jetiä löytämään lelunsa, sillä tiesin, mihin se oli pudonnut. Vesi oli yllättävän lämmintä, joten jäin jokeen leikkimään Jetin kanssa. Se oli myös Jetistä hauskaa, kunnes se kyllästyi uimiseen, ja päätimme suunnata takaisin kotiin.\nNew Lanark ja Falls of Clyde\nEilen vierailimme New Lanarkissa pitkästä aikaa Jetin, äitini ja kahden veljeni kanssa, sillä sää oli todella hyvä, ja satuimme olemaan siellä suunnalla ajelemassa. New Lanark oli harvinaisen tyhjä, sillä aina, kun olemme siellä käyneet aiemmin, se on ollut tupaten täynnä, niin paikallisia kuin turistejakin.\nJetillä oli aluksi turhankin paljon energiaa, mutta se kulutti sitä juoksennellessaan tyhjän leikkipuiston mäkiä ylös ja alas sekä polskiessaan pienessä purossa. Leikkipuistosta jatkoimme matkaa vesiputousten suunnille, vaikka emme niiden luokse aikoneet mennäkään isojen jyrkänteiden vuoksi. Jetistä tulee turhankin utelias jyrkänteiden reunoilla, enkä tarkalleen tiedä, miten hyvin alue on aidattu, kun en ole vieläkään saanut aikaiseksi käydä ”Falls of Clyde”-putouksia katsomassa.\nKuljimme metsässä, jossa oli keväiselle lehtimetsälle ominainen tuoksu vahvasti ilmassa, ja joen varrella kulkiessamme näimme pienen vesiputouksen juurella harmaahaikaran. Takaisin päin suunnatessamme ihailin maisemia reitin varrella olevilta korkeilta paikoilta Jetin kanssa. Jeti halusi seistä kiviaitoja vasten nähdäkseen, mitä ihmettä minä oikein katselin. Näimme jopa varsin kauniin pastellinsävyisen auringonlaskun, ennen kuin ajoimme takaisin kotiin!\nClyde Walkwaytä voin ehdottomasti suositella, jos joku sattuu näillä nurkilla vierailemaan. New Lanarkin lähistöllä moni reiteistä kulkee rotkojen reunoilla (vaarallisimmat alueet on yleensä aidattu), joista näkymät joelle ovat henkeäsalpaavia. Joki kuohuu kivien ylitse, ja pienet vesiputouksetkin ovat upeita. Mitä lähemmäs reitti kulkee Glasgowta, sitä leveämmäksi joki ja polut muuttuvat. Matkan varrelta voi löytää paljon koirille hyviä uima-alueita, kunhan joki ei virtaa liian kovaa.\nTälle kuulle minulla on melko paljon retkisuunnitelmia, sillä olen lomalla lähes kolme viikkoa. Tuolloin ehdin koirien kanssa vierailla varmasti useammassakin paikassa, jotka ovat 100 retkikohteen listallani.


Monikulttuurisista kohtaamisista innostavaan ikäosaamiseen - PDF\nDownload "Monikulttuurisista kohtaamisista innostavaan ikäosaamiseen"\n1 Monikulttuurisista kohtaamisista innostavaan ikäosaamiseen Ritva Väistö (toim.) Monikulttuurisista kohtaamisista innostavaan ikäosaamiseen POHJOIS-KaRJaLaN ammattikorkeakoulu 1 C\n2 Julkaisusarja C:41 Vastaava toimittaja Toimittajat Graafinen suunnittelu, sivuntaitto, kansi ja kannen kuva Dos., YTT Anna Liisa Westman THM Ritva Väistö Jussi Virratvuori / Viestintätoimisto Kirjokansi ISBN ISBN ISSN (verkkojulkaisu) ISSN (painettu) Julkaisun myynti Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulu 2\n3 Sisällysluettelo Esipuhe... 5 MONIKULTTUURISTA YHTEISTYÖTÄ KEHITTÄMÄSSÄ... 8 Ari Kuronen MONIKULTTUURISUUDEN ÄÄRELLÄ - TYÖELÄMÄLÄHEISTÄ PROJEKTOPPIMISTA Miia Pasanen TRANSNATIONAALINEN OSAAMINEN VAHVISTAA OPISKELIJOIDEN JA TURVAPAIKANHAKIJOIDEN YHTEISTYÖTÄ Kirsti Sainola-Rodriguez IKÄOSAAMINEN INNOSTAA Arja Jämsén ja Tuula Kukkonen INNOVAATIOT JA IKÄOSAAMISEN HAASTE Ari Tarkiainen SOSIAALI- JA TERVEYSALAN KESKUKSEN TKI-TOIMINNAN KEHITTYMINEN 2000-LUVULLA Ritva Väistö ja Erja Moore BIOANALYYTIKKO-OPISKELIJOIDEN AMMATILLINEN KASVU ORASTAA HYVIS-HANKKEESSA Elina Lyytikäinen ja Minna Rokkila KIRJOITTAJAT\n5 ESIPUHE Kehittämistyössä tärkeää on löytää innostuneet ja sitoutuneet yhteistyökumppanit. Tähän ammattikorkeakoulu on erinomainen toimintaympäristö, sillä siellä työskenteleviltä edellytetään osallistumista opetuksen lisäksi tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoimintaan (TKI) sekä aluekehittämiseen. Kahdessa viimeksi mainitussa tehtävässä korostuu kyky ja taito tehdä yhteistyötä eri verkostoissa, luoda uutta ja tehdä näkyväksi ammattikorkeakoulun roolia osaavana toimijana omalla alueellaan, valtakunnallisesti ja kansainvälisesti. Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun SoTe-keskuksessa toimi vuodesta 2009 vuoden 2011 kevääseen Hyvinvointialan oppimis- ja kehitysverkostohanke (Hyvis). Hankkeen keskeinen tavoite oli luoda uusia toimintamalleja ja toimintakäytäntöjä yhteistyöhön eri sidosryhmien kanssa sekä sitoa opiskelijat kiinteästi mukaan kehittämistyöhön. Hankkeen kaikissa kehittämistoiminnoissa oli mukana sekä opettajia että opiskelijoita kaikista sote-alan koulutusohjelmista. Tämä toimintatapa osoittautui onnistuneeksi ja eri osapuolia rikastuttavaksi kokemukseksi. Hyvis- hankkeessa profiloiduttiin erityisesti kahdessa ajankohtaisessa teemassa, joita olivat monikulttuurisuus ja ikäosaaminen. Lisäksi haluttiin kehittää sote-alan TKI -toimintaa. Monikultturisuuden ympärille kehitettiin pilotti, joka antoi mahdollisuuden laajaan yhteistyöhön eri toimijoiden kesken ja toi tutuksi opiskelijoille ja opettajille Kontionimen vastaanottokeskuksen, sen asiakkaat ja arjen haasteet. Ikäosaaminen teemassa keskityttiin ikääntyvän väestön kysymyksiin ja pyrittiin lisäämään osaamista sekä SoTekeskuksen sisällä että sidosryhmien kanssa tehtävässä yhteistyössä. TKI-toiminnan kehittämisessä haasteeksi nousi opetuksen ja TKI:n integraatio. Tämän julkaisun artikkeleissa kuvataan hankkeen aikana tehtyä kehittämistyötä liittyen näihin kolmeen teeman. Monikulttuurisuuspilotista kirjoittivat vastaanottokeskuksen johtaja Ari Kuronen, opettaja Miia Pasanen ja osastonhoitaja Kirsti Sainola-Rodriguez. Ikäosaamisesta kirjoittivat johtaja Arja Jämsén ja yliopettaja Tuula Kukkonen. Innovaatioiden yhteyttä ikäosaamiseen pohti omassa artikkelissaan projektipäällikkö Ari Tarkiainen. Julkaisun kaksi viimeistä artikkelia kuvaavat tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnan kehittymistä SoTe-keskuksessa. Kirjoittajat olivat projektipäällikkö Ritva Väistö ja yliopettaja Erja Moore sekä opettajat Minna Rokkila ja Elina Lyytikäinen. Kiitän lämpimästi kaikkia kirjoittajia sekä kaikkia toimijoita, jotka ovat mahdollistaneet Hyvinvointialan oppimis- ja kehitysverkosto-hankkeen toteutuksen. On ollut ilo työskennellä luovien ja osaavien asiantuntijoiden parissa. Joensuussa 30. päivänä marraskuuta 2010 Ritva Väistö 5\n7 Monikultuurisuus 7\n8 MONIKULTTUURISTA YHTEISTYÖTÄ KEHITTÄMÄSSÄ Ari Kuronen, johtaja, Kontioniemen vastaanottokeskus KONTIONIEMEN VASTAANOTTOKESKUS JA SEN ASUKKAAT Kontioniemen vastaanottokeskus on SPR:n Savo-Karjalan piirin ylläpitämä laitostyyppinen sosiaalialan yksikkö. Vastaanottokeskus järjestää kotouttamislain mukaisesti Suomesta kansainvälistä suojelua hakeneiden ja tilapäistä suojelua saavien vastaanoton. Vastaanoton palveluihin kuuluu kansainvälistä suojelua hakeneiden, eli turvapaikanhakijoiden, tilapäinen majoitus vastaanottokeskuksessa. Turvapaikanhakijat saavat vastaanottokeskukselta toimeentulotukea ja välttämättömät sosiaalipalvelut sekä välttämättömät terveyspalvelut. Lisäksi turvapaikanhakijoille järjestetään oikeusapupalveluja, tulkkipalvelut, työ- ja opintotoimintaa sekä muuta perustarpeiden turvaamista. Kontioniemen vastaanottokeskus avattiin maaliskuussa Aloitusvaiheessa vastaanottokeskuksessa oli 120 majoituspaikkaa, kesäkuussa 2009 majoituspaikkojen määrää nostettiin 160:en ja lokakuun alussa 2010 majoituspaikkojen määrää vähennettiin sataan. Vastaanottokeskuksen työntekijöiden määrä on myötäillyt majoituspaikkojen määrää, vaihdelleen kolmentoista ja seitsemäntoista välillä. Perustamisvaiheessa vastaanottokeskuksen asukkaiksi tuli pääosin nuoria irakilaisia ja somalialaisia turvapaikanhakijoita. Turvapaikanhakijat olivat suurimmaksi osaksi nuoria miehiä. He olivat omasta kulttuuristaan irti revittyjä, ketkä enemmän ketkä vähemmän, traumatisoituneita ihmisiä. Omasta kulttuurisesta taustastaan johtuen heillä oli varsin puutteelliset valmiudet selviytyä tavallisen arjen normaaleista askareista, kuten siivouksesta, pyykkihuollosta ja ruuanlaitosta sekä oman fyysisen kunnon hoitamisesta. Tämän asian ymmärtämiseksi on mielestäni paikallaan hieman selvittää tämän problematiikan taustoja. Sekä Irakissa että Somaliassa ruuanlaitto kuuluu naisille. Miehet eivät juurikaan tiedä, mitä ruualle tapahtuu sillä välin, kun kaupasta ostetut ainekset muuttuvat pöydässä tarjottavaksi ruuaksi. Lisäksi tavallisessa suomalaisessa ruokakaupassa ei välttämättä myydä tutuiksi tulleista ruoka-aineksista muuta helposti tunnistettavaa, kuin hedelmät ja jotkut vihannekset. Esimerkiksi suomalaisia juureksia em. maista tulleet ihmiset eivät tunnista. Tämän vuoksi on selvää, että he tuskin tietävät millä tavalla niitä käytetään tai valmistetaan ruuaksi. Vastaanottokeskuksen asukkaat ovat harvoin saaneet terveyskasvatusta. Tämä tarkoittaa sitä, että heillä ei ole teoreettista tietoa mitä rakennusaineita keho tarvitsee pysyäkseen terveenä. Väestön terveys näissä maissa on perustunut perinteisen ruokalistan ja ruokakulttuurin noudattamiseen. Tällä tavalla eläen ihmiset ovat saaneet tarvitseman- 8\n9 sa proteiinit, hivenaineet vitamiinit, hiilihydraatit jne., asiaa tietämättä tai sen enempää ajattelematta. Tämä tieto on Suomeen tulleilta miehiltä puuttunut jo kotimaassa tai viimeistään kadonnut yhteiskunnallisen myllerryksen aiheuttamaan kaaokseen ja yleiseen köyhyyteen. Hieman yllättäen vastaanottokeskuksen asukkaat eivät myöskään juo riittävästi vettä. Tämä johtuu osin siitä, että Suomessa on harvoin niin kuuma, että lämpimistä maista tulleille ihmisille tulisi jano kuumuuden vuoksi. Toisaalta myöskään vastaanottokeskuksen ihmiset eivät ole tottuneet juomaan pelkää vettä, koska se heidän kotimaissaan ei ole aina suoraan juomakelpoista. Liian vähäinen nesteen nauttiminen aiheuttaa pientä päänsärkyä, jota pyritään hoitamaan turhaan lääkkeillä. Turhaan sen vuoksi, että päänsäryn voisi hoitaa juomalla pari lasillista tavallista kraanavettä. Vastaanottokeskuksen asukkaista vain harvat ovat harrastaneet jotain liikunnan muotoa siinä mielessä, kun me suomalaiset ymmärrämme liikunnan harrastamisen. Ihmisten liikunta on perustunut enimmäkseen työntekoon ja hyötyliikuntaan, kuten siirtymiseen paikasta toiseen kävellen. Kävelylle tai lenkille lähtö pelkästään liikunnan ja kehon harjoituksen vuoksi tuntuu olevan varsin vieras vastaanottokeskuksen asukkaille. Kävelyllä kuntoa kohottavana toimintana ei ilmastoltaan viileässä Suomessa ole myöskään samaa vaikutusta kuin turvapaikanhakijoiden kotimaassa. Turvapaikanhakijoiden valveillaoloaika vastaanottokeskuksessa painottuu usein iltaan ja yöhön. Jokaiseksi päiväksi ei ole aamusta alkaen tekemistä, jotta olisi syytä nousta varhain. Television parhaat ohjelmat tulevat iltaisin, ja paljon katsotut elokuvat myöhään yöllä. Ystävät ja sukulaiset ovat ympäri maailmaa, joten yhteydenpito heihin tapahtuu usein yöaikaan. Keväällä ja kesällä etelästä tulleilla on suoranaisia vaikeuksia nukkua, koska he eivät ole tottuneet nukkumaan valoisaan aikaan. Fyysistä rasitusta on suhteellisen vähän, joten keho ei vaadi lepoa. Turvapaikanhakijan elämäntilanne on hyvin ongelmallinen. Ihmiset kantavat huolta tulevasta päätöksestä ja kotimaahan jääneistä perheenjäsenistä tai sukulaisista. Vastaanottokeskuksessa on aikaa ja se on fyysisesti turvallinen ympäristö ajatella menneisyydessä tapahtuneita vääryyksiä. Kaiken tämän miettiminen tapahtuu usein vuoteessa ennen nukkumista. Huolien ja murheiden pohtiminen vie sitten usein viimeisetkin unen rippeet. Vastaanottokeskuksen perustamisvaiheessa vastaanottokeskuksen työntekijöiden aika meni vastaanoton perusrakenteiden luomiseen, kuten tarvikkeiden hankintaan, kalustamiseen ja vastaanottokeskuksen elämän vakiinnuttamiseen. Asukkailta tuli samaan aikaan palautetta, että aktiviteetteja, harrastusmahdollisuuksia ja tietoa suomalaisesta elämästä oli liian vähän tarjolla. Vastaanottokeskuksessa haettiinkin yhteistyökumppaneita asukkaiden esittämiin ja muutoin ilmi tulleisiin tarpeisiin vastaamiseen. VASTAANOTTOKESKUKSEN JA HYVIS-HANKKEEN YHTEISTYÖ Vastaanottokeskus liittyi mukaan Hyvis-hankkeeseen syksyllä Aloite hankkeeseen liittymiseen tuli Pohjois-Karjalan Ammattikorkeakoululta. Kontioniemen vastaanottokeskus valikoitui yhteistyökumppaniksi taustaorganisaationsa, eli kolmannen sektorin toimijan perusteella. Ensimmäisessä tapaamisessa hahmoteltiin yhteistyöstä molemmille osapuolille tulevia hyötyjä. Opiskelijoille vastaanottokeskus voi tarjota harjoittelupaikkoja ja opinnäytetöiden aiheita sekä mahdollisuuden perehtyä monikulttuuriseen työkenttään. Vastaanottokeskuksen asukkaiden katsottiin puolestaan saavan kontakteja keskuksen ulkopuoliseen elämään ja niille perustarpeiden turvaamisen alueille, joilla vastaanottokes- 9\n10 kuksen työntekijät näkivät asukkaiden kaipaavan lisätukea. Käytännön tasolla yhteistyö alkoi keväällä Yhteistyön alussa katsottiin tärkeäksi, että vastaanottokeskuksen asukkaat tulevat kuulluksi yhteistyötapoja määritellessä. Lisäksi katsottiin tarpeelliseksi, että opiskelijat ja turvapaikanhakijat tutustuvat toisiinsa. Vastaanottokeskuksen arjen ymmärtämiseksi ensimmäinen tutustuminen oli vastaanottokeskuksessa. Turvapaikanhakijat esittelivät keskusta ja asuinolojaan, ja opiskelijat kertoivat heille tulevasta hankkeesta ja yhteistyöstä. Toimintaympäristön kartoitus jatkui Innovaatio-leirillä. Tätä prosessia ja hankkeen toimintoja kuvaa tarkemmin Miia Pasanen tässä samassa julkaisussa. Vastaanottokeskuksen puolelta tavoitteena oli, että opiskelijoiden harjoittelusta tulee luonteeltaan jatkuvaa toimintaa vastaanottokeskukseen. Vastaanottokeskuksen asukkaiden kannalta tämä tarkoittaa sitä, että tiettynä päivänä viikosta tiettyyn aikaan olisi tarjolla jotain ennalta määrättyyn aihepiiriin kuuluvaa toimintaa, johon voi mennä mukaan. Toiminnan toivottiin jatkuvan koko lukuvuoden. Ensimmäisen toimintajakson, eli kevään 2010 aikana tähän tavoitteeseen ei kovin hyvin päästy, koska opiskelijoiden lukujärjestyksiin ei oltu tämän kaltaista toimintaa varten varattu aikaa. Tästä huolimatta vastaanottokeskuksessa järjestettiin vapaa-ajan aktiviteetteja, fyysistä kuntoa kehittävää toimintaa ja mahdollisuus testata oma fyysinen kunto. Keskuksen ulkopuolelle järjestettiin esimerkiksi retkiä uimahalliin ja kuntosalille. Vastaanottokeskuksessa koettiin keväällä 2010 ongelmalliseksi asukkaiden toimintaan sitoutuminen. Vastaanottokeskuksessa järjestettiin suunnitelman mukaista toimintaa, mutta tapahtumien mainonnasta ja ilmoittelusta huolimatta niihin olisi voinut osallistua enemmänkin asukkaita. Toimintaan osallistuneiden palautteen mukaan toiminta oli kuitenkin toivotun kaltaista, tervetullutta ja hyvin pidettyä. Toisen toimintajakson aikana syksyllä 2010 opiskelijoiden lukujärjestykseen varattiin aikaan vastaanottokeskuksessa järjestettävää toimintaa varten. Samoin vastaanottokeskuksessa tapahtumia osattiin markkinoida menestyksekkäämmin. Kevään toimintoihin lisättiin informatiivisempaa toimintaa, kuten ravintoneuvontaa. YHTEISTYÖSTÄ OPITTUA Hankkeen aikana tuli ilmi asioita, jotka pitää tämän kaltaisessa toiminnassa huomioida. Ensinnäkin opiskelijoiden ja turvapaikanhakijoiden, eli toiminnan järjestäjien ja toimintaan osallistujien, tutustumiseen pitää varata riittävästi aikaa. Toiseksi tutustuminen tapahtuu parhaiten pienryhmissä yhteisen toiminnan merkeissä. Edelleen opiskelijoille on tärkeää tutustua konkreettisesti vastaanottokeskuksen arkeen ennen toiminnan aloittamista, koska muutoin keskuksen asukkaiden arjen ja sen haasteiden hahmottaminen on heille vaikeaa. Järjestetystä toiminnasta ilmoittaminen ja turvapaikanhakijoiden toimintaan sitoutuminen on haasteellista. Suomessa yleisesti käytetty yksinkertainen pelkkä tapahtumailmoituksen esillelaitto ei riitä motivoimaan turvapaikanhakijoita. Tapahtumia ja toimintaa täytyy markkinoida henkilökohtaisemmalla tasolla. Hankkeen aikana kehitettiin malli, jossa toiminnan suunnitteluun osallistunut ryhmä turvapaikanhakijoita toimii keskuksen sisällä sisäpiirinä, joka markkinoi suullisesti tapahtumia omalle ystävä- tai tuttavapiirilleen. Edelleen hankkeeseen osallistujille perustettiin Facebook -sivusto. Sivuston käyttö on jäänyt vähäiseksi osin kielivaikeuksien, osin köyhän sisältönsä vuoksi. Hankkeen aikana nousi esiin idea henkilökohtaisten tekstiviestien käytöstä tapahtuminen mainonnassa. Idea on mielestäni kokeilemisen arvoinen. Useat hankkeet, joissa maahanmuuttajille on järjestetty mitä moninaisempaa toimintaa ovat kärsineet osanot- 10\n11 tajapulasta. Mitään kattavaa selitystä ilmiölle ei ole keksitty, koska toiminta on kuitenkin ollut maahanmuuttajien toivomaa ja tarpeelliseksi arvioimaa. Oma selitykseni ilmiölle on, että toiminnan järjestäjät toimivat tapahtumista ilmoittaessaan samalla tavoin kuin Suomessa yleensä toimitaan. Tässä tapauksessa kohderyhmä kuitenkin on omanlaisensa ja tarvitsee mielestäni vastaavasti myös sen mukaisesti erilaista mainontaa. Hankkeeseen osallistuminen on ollut Kontioniemen vastaanottokeskukselle antoisaa. Hanke on mahdollistanut sellaisia kokeiluja, jotka eivät olisi olleet mahdollisia ilman hankkeen tarjoamia lisäresursseja. Vastaanottokeskukseen asukkaat ovat päässeet tutustumaan suomalaisiin opiskelijoihin ja heidän opastuksellaan suomalaiseen yhteiskuntaan vastaanottokeskuksen ulkopuolella. Henkilökohtaisten kontaktien myötä kuva suomalaisesta elämästä on tullut heille realistisemmaksi ja tarkemmaksi. Opiskelijat ovat myös järjestäneet vastaanottokeskuksessa ja sen ulkopuolella toimintaa, johon vastaanottokeskuksen työntekijöiden resurssit, tiedot ja taidot eivät olisi riittäneet. Hankkeen kokemusten perusteella on mahdollista luoda toimiva malli Pohjois-Karjalan Ammattikorkeakoulun ja Kontionimen vastaanottokeskuksen väliselle yhteistyölle. Huomioimalla hankkeen aikana saadut kokemukset voidaan yhteistyötä jatkaa toimijoiden normaalien toimintamenojen puitteissa. Yhteistyö oppilaitoksen ja vastaanottokeskuksen välillä on hankkeen aikana ollut niin laajaa ja suunniteltua, ettei vastaavaa ole aiemmin Suomessa missään vastaanottokeskuksessa toteutettu. 11\n12 MONIKULTTUURISUUDEN ÄÄRELLÄ - TYÖELÄMÄLÄHEISTÄ PROJEKTIOPPIMISTA Miia Pasanen, opettaja Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulu Se oikea työelämä, työelämäläheisyys ja -lähtöisyys sekä paljon puhuttu tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminta näkyy ja pilkahtelee monella tapaa ammattikorkeakouluopettajien arjessa. Tämä artikkeli on yksi tarina työelämä- koulutus-yhteistyön kehittämisestä. Tarina pohjautuu vuosina toteutettuun Monikulttuurisuuspilottiin, jonka lähtökohtana oli vahvistaa hyvinvointialan opiskelija- ja opettajayhteistyötä Kontioniemen vastaanottokeskuksen kanssa. Pilotin aikana etsittiin tapoja kehittää ja kokeilla uusia terveyden ja hyvinvoinnin edistämisen toimintamalleja, joissa opiskelijat ovat aktiivisina toimijoina ja voivat toteuttaa opintojaan osana TKI- toimintaa. Tavoitteena oli myös tukea monikulttuurisen osaamisen vahvistumista osana hyvinvointialan opintoja. Pilotti oli osa Hyvinvointialan oppimis- ja kehitysverkosto- hanketta. Pilotin suunnittelussa ja toteutuksessa olivat mukana Sosiaali- ja terveysalan keskuksen kaikki koulutusohjelmat (fysioterapia, hoitotyö ja sosiaaliala) sekä Muotoilun ja kansainvälisen kaupan keskuksessa toimiva Monni-hanke. Kehittämisprosessin lähtökohdat Tässä artikkelissa kuvaan monikulttuurisuus- pilotin kehittämistyön vaiheita sekä kokoan prosessin antia työelämäläheisten oppimisympäristöjen vahvistamiselle. Kehittämistyön ja pedagogisen työskentelyn viitekehyksenä ovat projektioppimisen lähtökohdat: yhteistoiminnallisuus, konstruktivistinen ote, moniammatillinen tiimityöskentely ja työelämälähtöinen kehittämistyö. Työskentely noudatti projektin prosessia ja antoi myös opiskelijayhteisölle vastuuta ja valtaa (Vesterinen 2001). Prosessin keskeisiksi vaiheiksi voidaan määrittää projektityön teoriaa soveltaen: 1) ideointi ja suunnittelu, 2) käynnistys ja toteutus sekä 3) arviointi (vrt. Heikkilä ym. 2008). Oma roolini prosessissa oli koordinoida ja kirjata prosessia sekä osallistua kehittämistyöhön sosiaalialan opettajan näkökulmasta. Kehittäjän roolissa seurasin Riitta Seppänen- Järvelän (1999) jäsennystä toimijalähtöisestä prosessikehittämisestä: keskeistä oli viedä tilanne-ehtoisesti prosessia eteenpäin ja mahdollistaa kaikkien toimijoiden osallisuutta ja toimijuutta. Osallistujina tässä pilotissa olivat opettajat, opiskelijat, vastaanottokeskuksen henkilökunta ja asukkaat. Kehittämisprosessissa lähestyn koulutuksen ja työelämän välistä vuoropuhelua tutkintoon johtavan koulutuksen näkökulmasta ja tavoitteena oli kehittää koulutuksen työelämäläheisyyttä. Työelämäyhteistyön terminologian tulkinnat vaihtelevat puhujan ja 12\n13 intressitahon mukaan ja käytössä on niin työelämälähtöisyyden ja työelämäläheisyyden käsitteet (Valtiontalouden tarkastusvirasto 2009, 23). Voidaan nähdä, että työelämälähtöisyyden käsitteessä painottuvat työelämän vaatimukset ja opiskelijoiden työllistymisen näkökulmat. Sen sijaan työelämäläheisyyden termi sisältää moniulotteisemman lähestymistavan yhteistyöhön: koulutus voi olla myös työelämää kriittisesti kehittävä instituutio (Salonen 2010, 16). KEHITTÄMISPROSESSIN ENSIMMÄINEN SYKLI, INNOVAATIOLEIRI Monikulttuurisuus- pilotin ideointi käynnistyi keväällä 2009 ja pilotin viimeiset arviointikokoukset olivat joulukuussa Käytännössä kehittämisprosessi sisälsi kaksi projektisykliä: syksy 2009 ja kevät 2010 ja toinen syksyllä Ensimmäisen syklin ideointi- ja suunnitteluvaihe käynnistyi keväällä 2009 ja aktiivisia toimijoita olivat vastaanottokeskuksen johtaja Ari Kuronen, Hyvis-hankkeen projektipäällikkö, Monni-hankkeen henkilöstö sekä Sosiaali- ja terveysalan keskuksen pilottiin nimetyt opettajat. Ideointivaihetta voidaan parhaimmillaan määritellä avoimeksi ja spontaaniksi prosessiksi, jossa on mahdollisuus irrottautua vanhoista ajattelutavoista ja nähdä asioita uusin silmin (Heikkilä ym. 2008, 61). Ideointivaihe mahdollisti ja haastoi: välillä ideointi synnytti yhteistä ymmärrystä ja välillä kadotimme yhteisen kielen ja tavoitteen. Kevään ja syksyn 2009 kohtaamisten aikana avasimme toimijoiden ja organisaatioiden työn nykytilaa sekä määrittelimme kehittämistyön tavoitteita ja toimintaa. Kehittämistyön tavoitteiksi määrittyi: 1) vahvistaa vastaanottokeskuksen asiakkaiden arjen hyvinvointia, 2) kehittää opiskelijoiden monikulttuurista ja moniammatillista osaamista, 3) luoda rakenne vastaanottokeskuksen oppilaitosyhteistyölle sekä 4) luoda malli oppilaitoksen moniammatilliselle työelämäyhteistyölle. Kehittämistyön toteuttamismuodoksi sovimme kolme päivää kestävän Innovaatioleirin. Syksyllä 2009 peilasimme kehittämistyön ja opetussuunnitelmien tavoitteita sekä vastaanottokeskuksen nykytilaa eli etsimme kiinnostuneita opiskelijoita ja asiakkaita matkalle mukaan. Moniammatillisen yhteistyön mahdollistamiseksi saimme mukaan hoitotyön, fysioterapian ja sosiaalialan opiskelijoita. Perehdytimme opiskelijoita aihepiiriin yhteisissä kokouksissa ja vierailimme Kontioniemen vastaanottokeskuksessa. Helmikuussa 2010 Joensuun Tiedepuiston Oasiksessa toteutettu Innovaatioleiri oli Hyvis- ja Monni-hankkeen yhteinen ponnistus. Leirin ohjelmasta vastasi Monni-hanke ja muusta organisoinnista Hyvis- hanke. Leirille osallistui Kontioniemen vastaanottokeskuksen asukkaita, ohjaajia, vastaanottokeskuksen johtaja, hoitotyön, sosiaalialan ja fysioterapian opiskelijoita ja opettajia, Monni-hankkeen henkilöstöä, tulkki ja muita avustajia. Lisäksi mukana oli kaksi ulkopuolista havainnoija-asiantuntijaa, Kirsti Sainola-Rodriguez Pohjois-Karjalan sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymästä ja Michael Simon Liverpoolin yliopistosta. Käytännössä päivien aikana opiskelijoilla ja vastaanottokeskuksen asiakkailla oli mahdollisuus kohdata, tutustua ja luoda kehittämisideoita vastaanottokeskuksen arjen kehittämiseksi. Ensimmäisen päivänä tavoitteena oli jään särkeminen, tutustuminen ja luottamuksen rakentaminen. Työskentelymuotona olivat elokuvaohjaaja Kaija Juurikkalan vetämät videotyöpajat. Videopajatyöskentely tuotti lyhyitä videoita, joissa olivat 13\n14 mukana sekä opiskelijat että vastaanottokeskuksen asukkaat. Videot katsottiin yhdessä päivän päätteeksi. Toisena päivänä paneuduttiin hyvinvoinnin ulottuvuuksiin ja pohdittiin muun muassa lehtikollaasin muodossa hyvän olon merkityksiä. Kolmantena päivänä siirryttiin osaamisen ja oppimisen teemoihin. Pienryhmät tuottivat näkyväksi osallistujien osaamisen moninaisuutta ja oppimisen toiveita. Yhteisiksi teemoiksi määriteltiin esimerkiksi vuorovaikutus, liikunnallisuus, käsillä tekeminen ja ravinto. Päivien aikana virallinen ohjelma kohdistui asiakkaille ja opiskelijoille, ja muiden toimijoiden rooli oli enemmänkin asiantuntijuuden vaihtaminen ja leirin havainnointi. Leirin jälkeen pohdimme leirikokemuksia opiskelijoiden ja opettajien kanssa yhteisissä palavereissa. Opiskelijoiden mielestä leiripäivien parasta antia oli yhdessä tekeminen: toiminnalliset menetelmät mahdollistivat tutustumisen ja osallisuuden. Eri alojen opiskelijoilla oli mahdollisuus istua yhdessä asiakkaiden kanssa ja tutustua toisiinsa. Välillä haasteena oli yhteisen kielen löytyminen ja tulkki koettiin arvokkaaksi lisätueksi. Leiripäivät herättivät myös kaikkia toimijoita pohtimaan omia arvojaan ja asenteitaan ja mahdollistivat moniammatillista verkostotyötä. Opiskelijoiden näkökulmasta eri toimijoiden roolit eivät täysin auenneet leirin aikana. Leiripäiviin osallistujia ja toimijoita oli paljon ja on tärkeää vielä selkeämmin tuoda esiin eri toimijoiden roolit. Myös omissa päiväkirjamerkinnöissäni roolit tuottivat paikoin hämmennystä. Oli yllättävän vaikeaa, vaikka hyväksi, vaihtaa näkökulmaa ja siirtyä opettajan roolista havainnoitsijan rooliin. Vastaanottokeskuksen asiakkaille järjestettiin leirin jälkeen mahdollisuus tutustua Sosiaali- ja terveysalan keskukseen Tikkarinteellä. Innovaatioleirin jälkeen sosionomiopiskelijat ja vaihto-opiskelija jatkoivat harjoitteluaan vastaanottokeskuksessa. KEHITTÄMISPROSESSIN TOINEN SYKLI, AREENALLE Kevään 2010 viimeisissä kokouksissa koottiin ideoita kehittämistyön jatkumoon ja mallinnuksiin. Kehittämistyön jatkumon turvaamiseksi nähtiin tärkeäksi pitää kehittämistyötä läpinäkyvänä ja avoimena. Kevään leirikokemusten läpinäkyvyyden varmistamiseksi työstettiin Facebook- sivusto ja tiedote PKAMK:n sisäisiin uutisiin sekä sovittiin tämän julkaisun artikkeleista. Keskustelimme myös toimijakentän laajentamisen mahdollisuuksista. Pohdimme, että voisiko yhteistyötä vahvistaa esimerkiksi Kontioniemen vastaanottokeskuksen lähellä olevan peruskoulun kanssa. Keväällä sosiaali- ja terveysalan keskuksessa oli työn alla uudet opetussuunnitelmat ja etsimme monikulttuurisuus-opinnoista uusia yhteistyön paikkoja. Konkreettisena jatkumona kehittämistyölle sovittiin syksylle uudet leiripäivät, joiden jälkeen opiskelijayhteistyö jatkuisi harjoittelujen muodossa. Opiskelijaryhmien erilaiset aikataulut haastoivat yhteisten kohtaamisten järjestämistä ja realistiseksi tavoitteeksi muodostui saada syksylle muutama yhteinen leiripäivä ja ehkä osalle opiskelijoita muutama viikko samanaikaisesti tapahtuvaa harjoittelua vastaanottokeskuksessa. Syksyllä 2010 kipuilimme jälleen tuttujen aikatauluhaasteiden kanssa: aloituskokous ja vierailu vastaanottokeskukselle peruuntuivat ja kaikki leiripäivät eivät mahtuneet uusien ohjaajien aikatauluihin. Aloitimme ensimmäisessä tapaamisessa opintojaksotehtävien avaamisen ja tavoitteena oli kevään kokemuksien pohjalta mahdollistaa opiskelijoille runsaammin kohtaamisen mahdollisuuksia. Työskentelyn jatkuvuuden turvaamiseksi ra- 14\n15 kensimme leiriä pienellä budjetilla, jotta voisimme jalkauttaa sen mahdollisimman pian osaksi perustoimintaa. Osallistujiksi leirille saimme noin parikymmentä vastaanottokeskuksen asukasta ja 35 terveydenhoitaja- ja sosionomiopiskelijaa. Kevään kokemuksista oppineena lisäsimme leiripäiviin opiskelijaohjaus- ja purkutilanteita ja vahvistimme opiskelijoiden osallisuutta prosessiin. Opiskelijoita orientoimme työskentelyyn omien harjoittelu- ja opintojaksojen kontaktituntien yhteydessä. Ensimmäiseen leiripäivään rakennettiin yhteinen infotilaisuus. Leirin aloituspäivänä johdatimme opiskelijoita yhteiseen työskentelyyn vastaanottokeskuksen johtajan kanssa ja loimme tilaa yhteiselle tutustumiselle ystävyysjalkapallo-ottelun katsomossa. Toisena päivänä opiskelijat suunnittelivat moniammatillisissa tiimeissä kolmannen päivän pienryhmätoimintoja. Kolmas päivä muodostui paljolti opiskelijoiden vetämistä tiedon keruun ja yhteistoiminnallisesta työskentelystä. Päivän päätteeksi vierailimme myös vastaanottokeskuksen ympäristössä. Leiripäivien jälkeen terveydenhoitajaopiskelijat jatkoivat harjoitteluaan vastaanottokeskuksessa. Työskentelyn arviointityö jatkui syksyn yhteisissä tapaamisissa. KEHITTÄMISTYÖN ANTIA KOHTI MALLIA Mitä annettavaa näillä kokemuksilla voi olla työelämäyhteistyön rakenteelliselle kehittämiselle ja mallintamiselle? Pääsemmekö yhteisestä ideoinnista sopimukselliseen yhteistyöhön? Vai minkä tason yhteistyötä tavoittelemme tulevaisuudessa? Entä mitä, miten ja kuka on osallisena yhteistyöprosessissa ja kenen ääntä kuullaan? Tässä kuvatun kokemuksen perustella voidaan todeta, että saadaksemme aikaiseksi projektioppimiseen pohjautuvan mallin (ks. Vesterinen 2001), on tärkeää varmistaa työskentelyn pitkäjänteisyyttä ja vahvistaa kaikkien toimijoiden osallisuutta. Opiskelijoiden osallisuuden vahvistamiseksi keskeistä on turvata opetuksen suunnittelutasolla niin, että eri alojen opiskelijoilla on samaan aikaan projektityöskentelyn mahdollistavia opintojaksoja. Käytännössä lukujärjestyksiin on saatava joustavuutta tai riittävästi yhteisiä suunnittelu- ja toteutus- sekä reflektointipäiviä. Yhteisen työskentelyn prosessi on oltava myös riittävän pitkällä aikajänteellä eli käytännössä tämä tarkoittaa esimerkiksi yhteisten harjoittelujaksojen rytmitystä. Keskeistä on varata aikaa erityisesti työskentelyn käynnistämiseen sekä reflektointiin. Opiskelijoille tulee myös avata työskentelyn pedagogisia lähtökohtia. Yhteisiin kohtaamisiin ja kehittämisprosessiin tulee olla osallistumisen mahdollisuus myös työyhteisö- ja asiakasnäkökulmasta. Opettajien, opiskelijoiden ja työntekijöiden kohtaamisfoorumit voivat toimia niin työyhteisötason kehittämisfoorumina kuin opiskelijan yksilötason oppimisfoorumina (Lambert 2004). Pitkäjänteisen kehittämistyön varmistamiseksi olisi tärkeää myös kumppanuuksien saaminen sopimustasolle ja tiettyjen vastuuhenkilöiden nimeäminen yhteistyöprosessiin. Kysymys palautuu laajempaan keskusteluun työelämäkumppanuuksien strategisesta määrittelystä: työelämäyhteydet näyttäytyvät monesti operatiivisella tasolla varsin satunnaisilta ja ei-systemaattisilta (Salonen 2010, 31), ja paikoin kaivataan toimintasuunnitelmia työelämäyhteistyön syventämiseksi (Valtiontalouden tarkastusvirasto 2009). Yhteisen työskentelyn foorumien pitkäjänteinen kehittäminen limittyy myös keskusteluun opetuksen pedagogisista lähtökohdista ja opettajan työstä ja roolista. Työelämäläheisissä foorumeissa, oppimisympäristöissä ja pedagogisissa sovelluksissa, esimerkiksi Learning by developing- mallissa, opettajan keskeinen tehtävä on toimia usein prosessin 15\n16 ja projektin ohjaajana sekä toimijoiden tukena ja osallistajana (ks. Lambert 2004, Kallioinen 2008). Tässä viitekehyksessä ammattikorkeakouluopettajan työssä onkin pilkahduksia toimijalähtöisen prosessikehittäjän työstä (ks. Seppänen- Järvelä 1999). Opettajan näkökulmasta työelämäyhteistyön saaminen rakenteelliselle tasolle edellyttää yhteisöllistä työelämäläheistä pedagogista viitekehystä ja opetuksen yhteissuunnittelua. Opettajan roolina voi olla ja onkin tällä hetkellä, toimia paikoin yhteisten foorumien vetäjinä tai osallistujana, mutta työskentelyllä täytyy olla selkeä paikka ja rooli opetuksen suunnittelu- tai toteutusprosesseissa. Tämän tarinan pohjalta koen, että mitä monitoimijaisempi oppimisyhteisö on, sitä enemmän tarvitaan suunnitteluprosessiin aikaa. Oma opettajan roolipaletti herättää välillä myös hämmennystä osaanko kehittäjänä ja opettajan hyödyntää ja soveltaa erilaisia menetelmiä osallistamisen, tiedon tuotannon ja prosessin hallinnan näkökulmasta (ks. Toikko ja Rantanen 2009). Mielestäni opettajan hyppäys työelämäläheiseen projektityöskentelyn arkeen ei ole kuitenkaan kaukana ohjauspainotteisesta arjestamme. Työelämäläheisyys läpäisee vahvasti opettajan arkea, emmekä aina käytä työskentelystämme edes termiä työelämäyhteistyö. Ammattikorkeakoulujen arki on täynnä hyviä esimerkkejä työelämäyhteistyöstä: työelämä- opettaja- opiskelija yhteistyönä on kehitetty niin perheiden hyvinvointia kuin ruskaretkiä (Haikola 2009). Haasteena on pysähtyä näiden tarinoiden äärelle, tehdä ne näkyväksi ja löytää niiden välisiä yhteyksiä ja ehkä tulevaisuudessa arvioida tätä yhteistyötä valtakunnallisilla kriteereillä (ks. Salonen 2010). Lisäksi on hyvä huomata myös ne voimavarat ja mahdollisuudet mitä emme ehkä vielä ole huomanneet, kuten yhteistyö alumnien kanssa. Tämä vaatii valtakunnallisestikin kehittämistä (Zacheus 2009). Lähteet Haikola, A. (toim.) Kumppanuuksia ja kuulumisia työelämästä. Keski- Pohjanmaan ammattikorkeakoulu. Heikkilä, A., Jokinen, P. & Nurmela, T Tutkiva kehittäminen. Avaimia tutkimus- ja kehittämishankkeisiin terveysalalla. Helsinki: WSOY. Kallioinen, O Oppiminen Learning by developing -mallissa. Laurea publication A 61. Helsinki Lambert, P Kehittävää siirtovaikutusta uusia välineitä rakentamalla. Teoksessa Kotila, H.& Mutanen, A Tutkiva ja kehittävä ammattikorkeakoulu. Helsinki: Edita. Salonen, P Työelämäyhteistyö framille! Näkökulmia ammattikorkeakoulujen ja työelämän välisen yhteistyön rakentamiseen ja toiminnan arviointiin. Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulu. B:Ajankohtaista Aktuellt. Vaasa: Oy Fram Ab. Seppänen-Järvelä, R Luottamus prosessiin. Kehittämistyön luonne sosiaali- ja terveysalalla. Tutkimuksia 104. Helsinki: Stakes. Toikko, T. & Rantanen, T Sosiaalialan kehittämistoiminnan metodologista paikannusta. Teoksessa:Viinamäki, L. (toim.) Sosionomilta eivät hommat lopu. Ammattikäytäntöjen kehittäminen haasteena sosionomi AMK- tutkinnoissa. Kemi-Tornion ammattikorkeakoulun julkaisuja. Sarja A: Raportteja ja tutkimuksia 1/2009, Valtiontalouden tarkastusvirasto Valtiontalouden tarkastusviraston tuloksellisuustarkastuskertomukset, TI.pdf Vesterinen, P Projektiopiskelu ja oppiminen ammattikorkeakoulussa. Jyväskylä: Jyväskylän yliopiston julkaisuja 189. Zacheus, T Työelämäyhteydet ammattikorkeakoulussa Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulun julkaisuja. B: Ajankohtaista Aktuellt. 16\n17 TRANSNATIONAALINEN OSAAMINEN VAHVISTAA OPISKELIJOIDEN JA TURVAPAIKANHAKIJOIDEN YHTEISTYÖTÄ Kirsti Sainola-Rodriguez, osastonhoitaja Pohjois-Karjalan sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymä JOHDANTO Kansainvälisen muuttoliikkeen ja globalisaation seuraukset näkyvät suomalaisessa ja pohjoiskarjalaisessa arjessa, työssä, opiskelussa ja vapaa-ajassa. Emme voi juuri välttyä kohtaamasta kulttuurista monimuotoisuutta tai erilaisuutta emmekä välttyä miettimästä omaa suhtautumistamme erilaisuuteen ja erilaisten ihmisten ja kulttuurien kohtaamiseen. Viranomaistyössä ja palveluammateissa kuten terveydenhuoltoalalla asiakas- ja ammattikunta monikulttuuristuu ja tuo omat erityispiirteensä ja osaamisvaatimuksensa työhön ja arjen kohtaamisiin. Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun Sosiaali- ja terveysalan keskuksessa Tikkarinteellä Hyvinvointialan oppimis- ja kehitysverkoston hankkeen (Hyvis- hanke) Monikulttuurisuuspilotti tarttui monikulttuurisuuden oppimiseen innovatiivisesti kokeilemalla uusia toimintatapoja ilmiön oppimiseen ja kokemiseen. Transnationaalinen ylirajaisuus saattaa olla yksi hyvä tapa lähestyä monikulttuurisuuden oppimista, koska transnationaalisuuteen osaamisalueena liitetään usein sana innovatiivisuus, ja tulevaisuuden tapa oppia ja nähdä asioita. Opiskelijoiden ja muiden mukana olleiden tahojen monikulttuurista osaamista haluttiin vahvistaa kokeilemalla, mitä mahdollisuuksia moniammatillisuudesta ja monikulttuurisuudesta yhdessä avautuu. Monikulttuurisena toimijana mukana olivat Kontioniemen vastaanottokeskuksen asukkaat ja henkilökunta. Hankkeessa oli tavoitteena pysyvien toimintamallien rakentaminen monikulttuuriselle yhteistyölle ja osaamiselle kontekstissa, jossa turvapaikanhakijoiden elämää leimaa suuressa määrin ei-pysyvä olotila: epävarmuus tulevasta, väliaikaisuus, muutostilassa oleminen ja muuttamisen odottaminen vastaanottokeskuksesta jonnekin pysyvämpään asuinpaikkaan. Tässä artikkelissa tarkastelen monikulttuurisuuden osaamisen vahvistumisen edellytyksiä käyttäen teoreettisena viitekehyksenä transnationaalista osaamista. Artikkelissani taustoitan lyhyesti transnationaalisuuden tilaa ja turvapaikanhakijoiden tilannetta Suomessa tällä hetkellä, sekä esittelen kulttuurisen kohtaamisen osaamisvaatimuksia terveydenhuollossa kulttuurisen kompetenssin ja erityisesti transnationaalisen osaamisen kautta. Lopuksi arvioin transnationaalista osaamista erilaisuuden kohtaamiseen turvapaikanhakijoiden arjessa, opiskelijoiden kokemusmaailmassa ja niiden yhtymäkohtia toteutettuun yhteistyöhön Kontioniemen vastaanottokeskuksen ja oppilaitoksen välillä. 17\n18 Transnationaalisessa osaamisessa ja toteutetussa yhteistyöhankkeessa on lähtökohtaisesti samanlaisia periaatteita ja painotuksia kuten yhdessä tekeminen ja yhdessä sopiminen, dialogisuus, innovatiivisuus uudenlaisiin ratkaisuihin ja kaikkien toimijoiden näkökulmien tasa-arvoinen huomioiminen. TRANSNATIONAALISUUS SUOMESSA Ihmiset liikkuvat Tänä päivänä ihmiset liikkuvat ja muuttavat maasta toiseen enemmän kuin koskaan. Ammattitaitoiset ja -taidottomat työläiset, opiskelijat, pakolaiset ja turvapaikanhakijat etsivät turvaa, työtä ja tilaisuuksia oman maansa rajojen ulkopuolelta. Kansallinen, kulttuurinen ja etninen monimuotoisuus on lisääntynyt Suomessa nopeasti viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana niin, että Suomeen tulee maahanmuuttajia kaukaisista maista, hyvin erilaisista olosuhteista ja yhteiskunnista. Suomessa asuu tällä hetkellä noin maahanmuuttajaa, jotka edustavat noin 180:aa eri kansallisuutta. Maahanmuuttajien määrä on noin 2,9 % Suomen kokonaisväestöstä ja määrä on pieni verrattuna moniin muihin Euroopan maihin. Maastamuuton luonteen muuttuminen sekä kansallisen että kulttuurisen monimuotoisuuden selkeä lisääntyminen eri maissa on merkkinä globalisaatiosta. Maahanmuuttajien sosiaaliseen todellisuuteen tänä päivänä kuuluu, että uuteen maahan asetuttuaan heillä on entistä paremmat mahdollisuudet säilyttää siteensä entiseen kotimaahansa ja eri puolilla maailmaa asuviin sukulaisiinsa median, sähköisen viestinnän ja nopeiden kulkuyhteyksien avulla. Valtiolliset rajat eivät ole yhteydenpidon esteenä eikä paikallinen ympäristö välttämättä kahlitse ihmisten vaihtoehtoja. Näitä valtioiden rajat ylittäviä suhteita on analysoitu muissa yhteyksissä transnationaalisuuden käsitteellä, (Eastmond 1998, Schiller ym. 1992, Olwig 2003, Hautaniemi 2004, Huttunen ym. 2005) ja käsitteellä on viitattu muun muassa valtioiden rajat ylittäviin arkisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin käytäntöihin. Monet maahanmuuttajataustaiset terveydenhuollon asiakkaat elävät tässä transnationaalisessa todellisuudessa. Lisäksi maahanmuuttajien sosiaaliseen todellisuuteen kuuluu, että oman etnisen ryhmän jäsenyyteen Suomessa ja globaalisti liittyy terveyttä edistäviä elementtejä. Uskonnollisuus, yhteisöllisyys, kotimaan kulttuurista saadut selviytymiskeinot ja -kyvyt tukevat usein yksilön ja yhteisön hyvinvointia. Terveydenhuollossa ihmisten liikkuvuus näkyy lisääntyvästi maahanmuuttaja-asiakkaina, hajonneina perhe- ja sukuyhteisöinä (Falicov 2007), erilaisina sairauksina (Struwe 1994), erilaisina hoidon tarpeina ja käytäntöinä sekä erilaisina terveydenhuoltohenkilöstön osaamisvaatimuksina (Koehn 2004). Sairauteen ja parantamiseen liittyvät merkitykset ovat kulttuurisesti rakentuvia ja maahanmuuttajat hyödyntävät usein hoidossaan myös oman maansa tapoja hoitaa sairauksia. Tiilikainen (2007 ja 2008) puhuu ylirajaisen eli transnationaalisen hoidon käsitteestä, jolla hän tarkoittaa, että terveydenhuollon kohtaamisissa maahanmuuttajapotilailta kartoitetaan mahdollisia yhteyksiään kotimaansa kansanparantajiin ja ei-lääketieteellisten hoitojen käytöstä. Maahanmuuttajien harjoittamasta länsimaisen lääketieteen ja oman kulttuurinsa yhdistelystä suomalainen terveydenhuoltohenkilöstö on harvoin tietoinen tai edes ymmärtää kysyä sen mahdollisuutta (Sainola-Rodriguez 2009). Laajan kansallisen ja kulttuurisen kirjon keskellä terveydenhuoltohenkilöstön mahdollisuus hallita tiedollisesti ja taidollisesti kaikkien eri kulttuureista tulevien potilaidensa hoidon kulttuurista kontekstia on vaikeaa yleisimpienkään maassa asuvien vähemmistöjen kohdalla. Maahanmuuttajien tasa-arvoinen asema terveytensä suhteen, tasavertainen 18\n19 kohtaaminen, erilaisten toimintatapojen yhdistely, tiettyjen näyttöön perustuvien kulttuurispesifien seikkojen huomioiminen (etnofarmakologia, tiettyjen tautien esiintyvyys/ yleisyys), kidutettujen traumakokemukset, asiakkaan oman asiantuntijuuden vahvistaminen ja maahanmuuttaja-asiakkaan edustajana toimiminen ovat tärkeitä kohtaamisissa, joissa yhä useamman hoitoon hakeutuvan kulttuurinen, etninen ja/ tai kansallinen tausta on erilainen kuin hoitavan henkilöstön (Andrews 1995, Lavizzo-Mourey & MacKenzie 1996, Baldwin 2003, Smedley ym.2003, Procter 2006). Turvapaikanhakijat Suomessa puhutaan paljon turvapaikanhakijoista ja pakolaisista, mutta heidän määränsä maahanmuuttajien kokonaismäärästä on suhteellisen pieni. Vuonna 2009 Suomeen tuli turvapaikanhakijoita ja tänä vuonna määrän ennustetaan olevan huomattavasti pienempi. Viime vuonna turvapaikanhakijoita oli tullut eniten Irakista, Somaliasta ja Bulgariasta. Turvapaikanhakijoiden ja kiintiöpakolaisten osalta Suomi on sitoutunut moniin kansainvälisiin sopimuksiin (mm. Pakolaisten oikeusasemaa koskeva yleissopimus/geneven sopimus 1951 ja lisäpöytäkirja 1967, YK:n kidutuksenvastainen yleissopimus 1989, Euroopan ihmisoikeussopimus 1990), jotka velvoittavat vastaanottamaan turvapaikanhakijoita ja järjestämään heille tiettyjä hyvinvointiyhteiskunnan peruspalveluja kuten toimeentulo, majoitus, tulkkipalvelut ja muu välttämätön perustarpeiden turvaaminen kuten terveydenhuolto. Suomi vastaanottaa kiintiöpakolaisia vaihtelevan kiintiön mukaan useita satoja joka vuosi. Ulkomaalaislakiin perustuvan perheenyhdistämismenettelyn mukaisesti Suomi vastaanottaa myös oleskeluluvan tai pakolaisstatuksen saaneiden perheenjäseniä. Suomessa on tällä hetkellä 22 turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskusta ympäri Suomea. Kontioniemen vastaanottokeskus on yksi niistä. Vastanottokeskusten määrä Suomessa on hyvin vaihteleva riippuen turvapaikanhakijoiden vuosittaisesta tulijamäärästä. Turvapaikanhakijat asuvat vastaanottokeskuksessa sen ajan, jonka heidän turvapaikkaasiansa käsittely kestää. Keskus huolehtii turvapaikanhakijoiden vastaanotosta, majoituksesta, palveluista ja odotusaikaa tukevista toiminnoista monella tavalla. UUDET JA VANHAT TAITOVAATIMUKSET KULTTUURISESSA KOHTAAMISESSA Kulttuurinen kompetenssi Terveydenhuoltohenkilöstön ammattitaitovaatimuksissa on kansainvälisesti ja meillä Suomessakin käytetty kulttuurisen kompetenssin käsitettä kuvaamaan sitä kykyä ja niitä taitoja, joita terveydenhuoltohenkilöstö tarvitsee kyetäkseen kohtaamaan kulttuurisesti erilaisten asiakkaidensa hoidon tarpeita. Hoitotyön kulttuurisen kompetenssin ja sen mittareiden teoreettinen pohja on transkulttuurisessa hoitotyössä ja sen teorioissa (Leininger 1970, Orque ym. 1983, Campinha-Bacote 1999 ja 2002, Purnell ja Paulanka 2003, Smith 1998, Burchum 2002, Papadopoulos & Lees 2002, Suh 2004, Ikonen 2007, Schim ym. 2007). Kulttuurinen kompetenssi nähdään prosessina, johon liitetään pääsääntöisesti seuraavat kognitiiviset, affektiiviset ja taidolliset osa-alueet: 19\n20 Kulttuurinen tietoisuus: asiakkaan kulttuurin arvot, uskomukset, tavat, käytännöt ja ongelmaratkaisumenetelmät, oman kulttuurisen taustan ymmärtäminen. Kulttuurinen tieto: eri kulttuurista tulevan asiakkaan näkemyksen ymmärtäminen, erojen ja yhtäläisyyksien näkeminen, tieto etnisten ryhmien fyysisistä, biologisista ja fysiologisista eroista, ymmärrys terveyteen liittyvästä epätasa-arvoisuudesta. Kulttuurinen herkkyys: lähtökohtaisesti kulttuuria arvostava hoitotyön suunnittelu ja toiminta, luottamus, kunnioitus, empatia, yhteistyöedellytysten luominen. Kulttuurinen taito: kulttuurinen tarpeen määrittely, kulttuurisesti merkityksellisen tiedon kerääminen, asiakkaan näkemykset olemassa olevista ongelmista, viestinnän ja vuorovaikutuksen taito, kulttuurien välissä toimiminen, potilaan edustajana toimiminen (patient advocacy), oman etnosentrisyyden ja rasismin tunnistaminen. Kulttuurinen kohtaaminen: eri kulttuurista tulevan yksilöllinen kohtaaminen, ryhmien sisäisten vaihteluiden huomiointi. Kulttuurinen tahto: aito kiinnostus ja motivaatio auttaa, toiminnan ja sisäisen tunteen yhtenevyys. TRANSNATIONAALINEN OSAAMINEN Transnationaalisen osaamisen kehittäjät Amerikkalaiset valtiotieteilijät Peter Koehn ja James Rosenau ovat kehittäneet transnationaalisen osaamisen (transnational competence) näkökulman monikansallisiin ja transnationaalisiin kohtaamisiin eri tilanteissa (Koehn ja Rosenau 2002 ja 2010, Koehn 2004). Näkökulman kehittämistä terveydenhuoltohenkilöstön osaamisen arviointiin on jatkanut professori Peter Koehn Montanan yliopistosta. Näkökulma on meta-analyysi useilta eri tieteenaloilta kootuista tutkimuksista ja lähteistä kuten kansainvälinen liike-elämän tutkimus, kehitysyhteistyö, kulttuurien välinen psykologia ja viestintä. Terveydenhuollon osalta transnationaalinen osaaminen perustuu lisäksi hoitotyön kulttuurisen kompetenssin tutkimukseen ja potilaan ja terveydenhuoltohenkilöstön välisen vuorovaikutuksen tutkimuksiin (Koehn 2004, Koehn ja Shwick 2006, Koehn ja Rosenau 2010). Transnationaalisen osaamisen näkökulma on erityisesti suunniteltu terveydenhuollon kohtaamisiin, joissa maantieteellinen Etelä ja Pohjoinen kohtaavat ja kulttuuriset erot ovat suuria kuten esimerkiksi Suomessa, jossa terveydenhuoltohenkilöstö on homogeenista ja maahanmuuttaja-asiakaskunta kaukaa tullutta ja heterogeenista. Professori Peter Koehn teki tutkimustyötä maahanmuuttajien ja terveydenhuoltohenkilöstön kohtaamisista Suomessa Joensuun yliopiston vierailevana tutkijana kesällä Transnationaalisen osaaminen ja sen osa-alueet Transnationaalisen osaamisen näkökulma ei ole kulttuurispesifinen tietyistä kulttuureista ja maista tuleville potilaille, vaan se sopii kaikkiin terveydenhuollon kohtaamisiin. Osaamisessa korostetaan potilaan osallisuuden, ihmisen oman kertomuksen, dialogisen vuoro- 20\nMonimuotoistuvan terveydenhuollon osaamisvaatimukset\n1(6) Monimuotoistuvan terveydenhuollon osaamisvaatimukset 1. Ihmiset liikkuvat Tänä päivänä ihmiset liikkuvat ja muuttavat maasta toiseen enemmän kuin koskaan. Ammattitaitoinen ja -taidoton työväki, opiskelijat,


8 b plus Hank osta ja tarjouksia, Trekkinn\nTuotekuvaus 8 b plus Hank\nJos etsit 8 b plus Hank:a, tänään on onnenpäiväsi. trekkinn:ssa, omassa ulkoiluverkkokaupassasi saat markkinoiden parhaat hinnat ja varmuuden siitä, että tuotteiden laatu on korkea. Älä odota enää pidempään ja tilaa etsimäsi Kiipeilyvarusteet tuotteet. trekkinn tarjoaa ainutlaatuisen valikoiman Köysipussit ja varusteet erilaisia liikuntalajeja varten. Meidän Köysipussit ja varusteet on suunniteltu vastaamaan tarpeitasi ja antamaan sinulle täyden varmuuden harrastaessasi liikuntaa, sääolosuhteista huolimatta.\nOminaisuudet 8 b plus Hank\nKestävyys 8 b plus Hank


Lounais-Suomen Bernit -Kokeet\nLSB:n järjestämät kokeet\nRally-tokon piirinmestaruuskilpailut 8.9.2018\nLSB järjesti Varsinais-Suomen kennelpiirin rally-tokon piirinmestaruuskilpailut 8.9.2018 Ruskolla. Kokeessa järjesttiin kaikki luokat (MES, VOI, AVO, ALO). Kokeen ylituomarina toimi Hannele Pirttimaa.\nKatso Varsinais-Suomen kennelpiirin pm-säännöt täältä.\nPiirinmestaruuden yksilökilpailussa voitti Sanni Murto & Zharmant´s Action Man. Joukkuekilpailun voiton vei TSAU:n joukkue (270 p.). Toiseksi sijoittui TKK:n joukkue (186 p.) ja kolmanneksi LSB:n joukkue (176 p.). Tarkemmat tulokset löytyvät Palveluskoiraliiton Virkku-palvelusta.\nOnnittelut kaikille palkituille ja kiitokset kaikille kisaajille sekä kisan järjestelyihin osallistuneille!\nLSB järjesti virallisen rallytokokokeen 16.9.2017 Ruskolla. Kokeessa järjestettiin kaikki luokat (MES, VOI, AVO, ALO). Kokeen ylituomarina toimi Pia Heikkinen. Tulokset löytyvät piakkoin Palveluskoiraliiton Virkku-palvelusta.\nKuvia palkintojenjaosta alla (MES, VOI, AVO, ALO). Kuvat: Sari Rinne.\nLSB järjesti virallisen rallytokokokeen 6.5.2017 Ruskolla. Kokeessa järjestettiin kaikki luokat (MES, VOI, AVO, ALO). Kokeen ylituomarina toimi Jaana Karppinen. Tulokset löytyvät Palveluskoiraliiton Virkku-palvelusta.\nKuvia palkintojenjaosta alla (MES, VOI, AVO, ALO). Kuvat: Hannele Kankare.\nLSB järjesti virallisen rallytokokokeen 17.9.2016 Ruskolla. Kokeessa järjestettiin kaikki luokat (MES, VOI, AVO, ALO). Kokeen ylituomarina toimi Jaana Karppinen.\nTulokset löytyvät täältä. Kuvia palkintojenjaosta alla (MES, VOI, AVO, ALO). Kuvat: Sari Rinne.\nLSB järjesti virallisen rallytokokokeen 20.9.2015 Ruskolla. Kokeessa järjestettiin kaikki luokat (ALO, AVO, VOI, MES). Kokeen ylituomarina toimi Anna Klingenberg.\nTulokset löytyvät täältä. Kuvia palkintojenjaosta alla (MES, VOI, AVO, ALO). Kuvat: Teija Santa.\nSveitsinpaimenkoirien Mestaruustoko ja Rally-tokomestaruus 2013\nSveitsinpaimenkoirien Mestaruustoko järjestettiin Raisiossa 18.5.2013 Lounais-Suomen Bernien isännöimänä. Samana päivänä pidettiin myös sennenkoirien Rally-tokomestaruus. Molempien tapahtumien tuloksia voit käydä lukemassa täältä.\nMatch Show 26.5.2019


Sekoita tai toista uudelleen kohteita Windows Media Playerissa - Windowsin ohje\nSekoita tai toista uudelleen kohteita Windows Media Playerissa\nToistettavat kohteet näkyvät Windows Media Playerin luetteloruudussa Nyt toistetaan -tilassa ja Playerin kirjastossa. Voit vaihtaa järjestystä, jossa kohteet toistetaan ottamalla käyttöön sekoituksen, jolloin kohteet toistetaan satunnaisessa järjestyksessä. Voit myös asettaa Playerin toistamaan kohteet uudelleen. Kun otat käyttöön uudelleentoiston, kaikki luetteloruudun kohteet toistetaan kerran ja sen jälkeen uudelleen alusta. Voit myös asettaa Playerin samaan aikaan sekä sekoittamaan järjestyksen että toistamaan uudelleen. DVD-levyillä toistojärjestyksen sekoitus tai uudelleentoistaminen eivät ole mahdollisia.\nKohteiden näyttöjärjestys luetteloruudussa ei muutu, vaikka sekoitus tai uudelleentoisto otettaisiin käyttöön. Jos haluat toistaa uudelleen vain yhden tiedoston, poista luetteloruudusta kaikki muut kohteet toistettavaa kohdetta lukuun ottamatta.\nNapsauta Nyt toistetaan -tilassa hiiren kakkospainikkeella tyhjää tilaa Playerissa ja tarkastele sitten luetteloruutua valitsemalla Näytä luettelo. Tarkastele luetteloruutua Playerin kirjastossa napsauttamalla Toista-välilehteä.\nTämä video opastaa, miten Windows Media Playerissa voidaan sekoittaa ja toistaa uudelleen (0:53)\nVoit ottaa sekoituksen tai uudelleentoiston käyttöön jommallakummalla tai molemmilla seuraavista tavoista:\nVoit sekoittaa kohteet napsauttamalla Ota sekoitus käyttöön -painiketta .\nVoit toistaa kohteet uudelleen napsauttamalla Ota toisto käyttöön -painiketta .\nSekoitus ja uudelleentoisto ovat käytössä, kunnes poistat ne käytöstä napsauttamalla painikkeita uudelleen.\nKun Nyt toistetaan -tila on käytössä, muuta tarvittaessa ikkunan kokoa, jotta Ota sekoitus käyttöön- ja Ota toisto käyttöön -painikkeet tulevat näkyviin.\nLisätietoja Windows Media Playerin eri tiloista ja ominaisuuksista on ohjeaiheessa Windows Media Playerin käytön aloittaminen. Lisätietoja siitä, miten soittoluetteloa muokataan Sekoita luettelo -komennon avulla on ohjeaiheessa Tavallisen soittoluettelon luominen tai muuttaminen Windows Media Playerissa.\nWindows Media Playerissa toistettava sisältö näkyy Toisto-välilehden luetteloruudussa. Voit vaihtaa järjestystä, jossa kohteet toistetaan ottamalla käyttöön Sekoita soittoluettelo -toiminnon, jolloin luetteloruudussa olevat kohteet toistetaan satunnaisessa järjestyksessä. Voit myös asettaa Playerin toistamaan kohteet uudelleen. Kun otat käyttöön uudelleentoiston, kaikki luetteloruudun kohteet toistetaan kerran ja sen jälkeen uudelleen alusta. Voit myös asettaa Playerin samaan aikaan sekä sekoittamaan järjestyksen että toistamaan uudelleen. Huomaa, että DVD-levyillä toistojärjestyksen sekoitus tai uudelleentoistaminen eivät ole mahdollisia.\nKohteiden näyttöjärjestys luetteloruudussa ei muutu, vaikka sekoitus tai uudelleentoisto otettaisiin käyttöön. Jos haluat toistaa yhä uudelleen yhtä tiedostoa, varmista, että se on ainoa luetteloruudussa näkyvä tiedosto.\nVoit sekoittaa kohteet napsauttamalla Ota sekoitus käyttöön -painiketta. .\nVoit toistaa kohteet uudelleen napsauttamalla Ota uudelleentoisto käyttöön -painiketta. .\nLisätietoja siitä, miten soittoluetteloa muokataan Sekoita luettelo nyt -komennon avulla, on ohjeaiheessa Tavallisen soittoluettelon luominen ja muuttaminen.


”Uupuneen omaishoitajan haettava heti apua” | Omaishoito | HS\n”Uupuneen omaishoitajan haettava heti apua”\nOmaishoitajien liiton mukaan omaishoidon pitäisi aina perustua vapaaehtoisuuteen.\nUupuneen omaishoitajan pitää tarvittaessa voida irtaantua omaishoidosta, sanoo Omaishoitajat ja läheiset -liiton toiminnanjohtaja Marja Tuomi. ”Jos omaishoitaja on uupunut, se saattaa vaikuttaa myös hoivaan.” HS:n kotimaantoimituksen esimies Mira Mäkelä kertoi sunnuntain kolumnissaan omaishoitaja Ritvan tarinan ja pohti, saako sairaan puolison jättää. Puolisoiden avioliitto oli ollut onneton ja mies oli kohdellut Ritvaa huonosti. Tämä kuitenkin pysyi muistisairaan miehen rinnalla myös säästääkseen lapsiaan.Tuomi tunnistaa Ritvan tarinan, muttei osaa arvioida, kuinka yleisiä vastaavanlaiset ajatukset omaishoitajilla ovat. Omaishoitosuhteen päättymisen syitä ei ole tutkittu. Tuomi painottaa, että omaishoidon pitäisi perustua aina vapaaehtoisuuteen.Irtaantuminen omaishoidosta voi olla vaikeaa, kun kyseessä ei ole ammatillinen vaan tunteeseen perustuva, läheisten välinen hoitosuhde. Tuomi pohtii, tulevatko paineet omaishoitajana pysymiseen ympäristöstä vai itseltä. ”Joskus ympäristön odotukset voivat olla suuria.”Väestöliiton psykologi, erityistason parisuhdeterapeutti Suvi Laru huomauttaa, että ajatukset ovat tuttuja muillekin, joiden puoliso on sairastunut. Hän on kohdannut työssään pareja, joiden suhde on uudessa tilanteessa sairauden takia.”Isoja päätöksiä ei kannata tehdä hätiköidysti, mutta on tosiasia, että elämän pitää myös jatkua. Jos perheessä on lapsia, erityisesti terveen kumppanin täytyy miettiä elämää lasten kannalta ja ylläpitää lapsilla mahdollisimman normaalia arkea”, Laru muistuttaa.Jos sairastunut puoliso jää ilman kunnollista tukea ja puoliso ajautuu terapeutin rooliin, on suuri riski, että puolisokin sairastuu psyykkisesti. ”Järjestöjä, vertaistukea ja eri verkostoja pitää hyödyntää, että saa itselleen henkireikiä.”Eroajatukset ovat normaaleja ja ymmärrettäviä. Puolisosta voi tuntua, että sairaus on muuttanut kumppanin eri ihmiseksi, jonka kanssa on elänyt.”Siksi kumppani ja perhe tarvitsevat myös psykoterapeuttista tukea. Se on suuri suru. On tärkeää, että näitä tunteita voi käsitellä myös terapiassa”, Laru sanoo.Tuomen mukaan yhteiskunnan pitäisi tukea omaishoitajaa, jos tämä pohtii toista hoitomuotoa. Hoitajan kannattaa olla yhteydessä kunnan sosiaalitoimeen tukea tarvitessaan.Myös eri järjestöt tarjoavat jaksamista tukevaa toimintaa.


Humboldt Seed Organisation - ★ Seed City Kannabis siemenet ★\n1 w(s) 3 d(s) 21 h(s) 40 m(s) 27 s(s)\nHumboldt Seed Organisation ovat kannabiksen siemenpankki, joka keskittyy Pohjois-Kalifornian sydämessä, jonka tiedetään olevan tuottavin marihuanan alue Yhdysvalloissa. Humboldt Seed Organisation perustettiin Humboldtin alueella työskentelevien viljelijöiden ja kasvattajien kollektiivisen kollektiivin avulla tuottamaan korkealaatuista kannabiksen genetiikkaa Kalifornian alueella toimiville lääketieteellisille marihuananhoitolaitoksille. Filosofia Humboldt Seed Organisation on oltava mahdollisimman ympäristöystävällisiä ja niiden liiketoiminta perustuu orgaanisten ravinteiden käyttämiseen kannabiksen siementen viljelyyn sekä kierrättämään kaikki jätteet. Humboldt-siemenet ovat tunnettuja korkealaatuisesta, korkeasta tuotannostaan ja erittäin tehokkaasta. Humboldt Seedsin päätavoitteena on tarjota maailman paras kannabisyhteisölle paras kalifornialainen marihuanan genetiikka, ja ne varmasti saavuttavat tämän sellaisilla suosituilla kannoilla kuin Chemdawg, Og Kush ja Blue Dream!\nHumboldt Seed Organisation kannabiksen siemeniä, kova kannabis siemeniä, 12 / 12 kannabis siemeniä, autiflowering kannabis siemeniä ja nopeasti kukinnan kannabiksen siemeniä ovat kaikki saatavilla alhaisimmat hinnat online kautta Seed City, nyt! Toimitetaan huomaamattomasti ovelle.\nkorkean osinkotuoton Humboldt Seed Organisation\nFast Kukinta Humboldt Seed Organisation\nKatso kaikki Humboldt Seed Organisation Seeds kannabiksen siemeniä\nAromit ja maut koostuvat voimakkaasta kaasusta ja pippurisista muistiinpanoista, mäntypuulla ja maanpäällisellä pohjalla. Tehokkaan ja kestävän pään korkeana mukana on ...\nReknown Emerald alue kasvattaja kulunut HSO tämän eliitin klooni, jota he takaisinristeytettiin niiden Emerald OG tuoda esiin joitakin enemmän gassy makua ja hajua. Tämä pla ...\nTämä huippuluokan tuottava automaattinen kanta on pitkä ja voimakasta, tiukoilla internodes ja sinisen värisävyjä. Vahva kukka marja tuoksu seurasi pippurinen underton ...\nRevival kadonneen klassinen. Tämä autoflowering raskas tuottaja on suuri aluevaltaus rakenne, runsas kukka tuotanto, ja hyvin tiheä monivärinen vihreä, valkoinen ...\nEsittelyssä California Kind Genetics, uusin lisäys #TeamHSO, tämä kasvattaja on asunut syvällä vuoristossa Humboldt alueen yli 15 te ...\nKaunis sävyjä ja hämmästyttävä hartsipinnoitteinen silmuja. Blue Dream CBD on kannabiksen siemeniä nopeasti ja vahva kasvu, jota tukee aggressiivinen juuristo. Hyvä...\nOGKZ-siementen vanhemmat, kuuluisa Zkittlez ja OGKB (OG Kush Breath), ylpeilevät paljon hype- ja laukkuhaastetta, Zkittlez on yksi suosituimmista makuista. The ...\nSokeri Breath seeds"vanhemmat, kuuluisa Do-Si-Dos ja OGKB-eliitti-klooni yhdessä luovat upeita ja maukkaita tuntemuksia. Tämä hybridi on ihana ...\nHardy ja voimakas kasvu varhaisissa vegetatiivisissa vaiheissa laajoilla, indica-kaltaisilla tuuletinlehdillä, joita avustaa voimakas tautiresistenssi. Aggressiivinen sivusuuntainen ...\nAutoflowering rivi joka maistuu mänty ja sitruuna, tämä makea nainen yllättää viljelijöille, koska nopeus, jolla se kehittyy sen kasvun ja kukinnan ...\nTämä risti Blueberry ja Haze on tunnettu hyvin miellyttävä fruity- tangy- maanläheinen maku, sininen väri, ja vahva ja kestävä, sekoittaa mielen ja kehon korkea. H ...\nErittäin makea kanta, joka on lähes puhdas Indica. Korkea Bubba Kushin on kovaa ja fyysistä jättäen voimakkaan rentoutumisen elimistössä ....\nChemdawg sanotaan olevan vanhemman OG Kushin ja Sour Diesel, ja alkuperäinen kasvi on peräisin siemenistä pussiin laadukkaita alkuunsa osti Chemdawg rodun ...\nBig kasvi, joka kasvaa kuin puu ja tuottaa valtavia viljelykasvien erittäin tahmeaa nuppuja. Tämä kanta on raskas, sekä koska määrä se tuottaa ja vahva ...\nMyyttinen SoCal kanta, tämä on katkottua jota vasten kaikki muu kantoja verrataan. Voimakas Polttoaineen ja Lemon Cleaner maku, korkea THC, ja paljon itkeä ...\nTämä kaupallinen kanta on hyvin suosittu sen iso tuotanto ja korkea laatu. Se on super tuottaja, nopea ja luotettava, ja se on myös erittäin makea ja maukas ....\nMustikka on erittäin suosittu kasvi violetti värit ja hedelmäinen maku, ja olemme ylittäneet sen Hapan maku Indica että myös rajat enemmän productiv ...\nSour Diesel #2 on Sativa hallitseva lajike, oli ensimmäinen suosituksi karvas maku ja on myös kuvattu terroza-dieseliä, jossa Loppusilaukseksi mäntyä ....\nTrainwreck on kalifornialainen lajike Humboldtin Seed Bank. Se on sekoitus Sativa joiden alkuperä sijaitsee Arcata, Humboldt, CA, yksi vahvimmista sativa ...\nAmherst Sour Diesel Humboldt Seed tulee Mendocino (Kalifornia), mutta niiden geneettisten pidetään salassa. Tämä on Sativa hallitseva hybridi vahvojen, r ...\nBubba Kushin on yksi parhaista Indicas maailmassa. Kasvaa kuin kompakti pensas hyvin tumma leveä webbed lehtiä, ja hapan kahvi Indica haju ja maku ...\nDesert Dieselin Humboldt siemenet syntynyt liiton välinen Amherst Sour Diesel ja Emerald Mountain DAD (Diesel Afganistanin Diesel). Tuloksena on Sativa domina ...\nTohtori Greenthumb n Em-Dog by B-Real of "Cypress Hill" on risteytys OG Kush ja Chem # 4 ....\nHSO esittelee ylpeänä tämän eliitin valinta, varustaa klassinen Skunk # 1 xa puhdas eristetty afgaani. Hieno makea mango olemus on yksi ...\nTämä Monster yielder on pisimpään kaupallisesti juoksi genetiikka. Tämä kanta on yleisesti kutsutaan "puskurin sadon" ja olemme ylpeitä vihdoin vapauttaa ...\nGenetiikkaa varten Trainwreck itselleen koostuvat Meksikon, Afganistanin, ja Thai genetiikan, joten se on Sativa-hallitseva hybridi, joka on risteytetty Mendo Purps on ...\nVoimakas maku-sulake saatiin aikaan maapallon ja pippuripertonien yhdistelmästä pre-98 Bubbasta ja ikonikuvasta "Exodus" -juuston makuista.\nParas Indica California on tarjottavanaan, suuret leveä lehdet ja syvä metsä vihreä väri oli kasvatettu luoda tämän autoflowering rasitusta. Se on erittäin suuri ...\nTämä hämmästyttävä kanta on nopea vegetatiivinen kasvu ja pitkät internodal välit. Hyvä valaistus levinneisyys mahdollistaa rock solid kukkavartta kaikki aina ...\nTämä ikoni kanta on raskas tuottaja, joka Kalifornian viljelijöiden rakastavat, koska korkean laadun kanssa iso tuotanto. Vahva Dieselpolttoaine tuoksu, paljon ...\nKaikkein kuvitteellinen eurooppalainen maku, joka on kasvatettu alkuperäisestä Exodus Cheese -tuotteesta. Se on hyvä kasvuviljely, ja sen Skunk linja tarjoaa pitkä terminaali cola s ...\nNiille, jotka eivät tiedä, Haze syntyi Kaliforniassa, ja sieltä hän valloitti koko world.In myöhään 90 n, Breal saanut muutamia klooneja ystävä i ...\nB-Real Cypress Hill on palannut esitellä hänen uusin yhteistyössä HSO. Tämä nopea, aggressiivisesti kasvava, Sativa hallitseva Auto antaa sinulle parhaan frui ...\nEliitin kokoelma surullisen kasvattaja "Kief Sweat", HSO esittelee Uuhi-2. Tämä klassinen perintökalu geneettinen on puhdas Indica ilme. Lyhyt ja st ...\nTämä kalifornialainen klassinen suurimman joukossa tuottavat Indica-hallitseva Kushin rotuja markkinoilla tänään. Näyttäminen suuri kivikova "kruunu-muotoinen" kolajuomat, tämä eliitti ...\nTämä eliitti leikkaus annettiin meille Emerald Mountain tilalla samalla yhteistyötä heidän kanssaan Mendocino. Intensiivinen valinta tehtiin kautta backcrosses ...\nSaatuaan eliitin leikkaus 215 Super-alkuunsa 2011, olimme kiehtoi ainutlaatuinen rakenne, väri ja tuoksuva aromit ja päätti asettaa sille on ...\n707 Truthband Emerald Mountain Humboldtin Seed järjestö on eliitin maanalainen klassinen esittämä Ras-Truth ....\nBlueberry Otsapanta Humboldtin Seed järjestö on kaunis fuusio koko ja maku ....\nTämä hämmästyttävä yhdistelmä kahta kaunista Merkkaa luotiin 2007: ssä. Pre-98 Bubba Kush ylitettiin Jumalan Lahjakkuuteen voimakkaan ja epäilemättömän ...\nYhdistimme kaksi ikonista super strains pohjoisesta Kaliforniasta, pahamaineisen OG: n kanssa koskaan klassisella Granddaddy Purple. Erittäin voimakas kasvu a ...\nTämä sativa hallitseva hybridi johtui suloisten Cherry Afghan x Sour Diesel. Nopea ja voimakas vegetatiivinen kasvu, pitkän väli solmukohtien sit ...\nEsittelyssä ponnistelujen kaksi ensi-lajiketta muodostaa toinen mestariteos maku koko, kestävyys ja sadonkorjuu aikana. Meidän OG / Afganistan X meidän el ...\nIltansa viimeistään Humboldt Seed Organization esittelee tämä hieno uusi luomus valitsema kasvattaja Biovortex. Tämä F1 valinta oli yhdistelmä ...\nVuodesta holvit HSO laaja geneettinen kokoelma tulee toinen klassinen GEIST-GROW jalostus luominen, Sapphire OG. Käsitti sellaisen OG X OG / Afghan, tämä uniq ...\nGreen Crack CBD Humboldt Seed järjestö on tulosta monen sukupolven huolellinen valinta käyttämällä pitkän kehittynyt vaistot tukena tieteen ja t ...\nBlue Fire-siementen vanhemmat, kuuluisa Blue Dream ja Fire OG bx1, ovat viljelijän unelma. Tuloksena oleva hybridi on upea marihuanalaitos, joka huokuu laadukkaita ...\nGorilla Breath seedsVanhemmat ovat kuuluisia GG4 ja OGKB klooni, joten siellä on paljon olla tyytyväisiä täällä. Tuloksena oleva hybridi on upea marihuanan kasvi ...\nSapphire Scoutin siementen vanhemmat, kuuluisat tyttö Scout-evästeet ja valittu True OG -elokuva, ovat hyviä ja hyviä. Tuloksena oleva hybridi on upea marij ...\nKolme Blue Kingsin siementen vanhempia, raskas satoi Blue Dream ja kolme kuningasta ((Headband x Sour Diesel) x OG Kush) ristissä tekevät mielenkiintoisesta hybridistä. Cr ...\nLast Updated Was Exactly: Saturday, 21 May 2022 16:19


Asunmaa vaikeista lähtöasetelmista luokkakolmoseksi Suomen MM-rallissa – Rallit.fi\nTeemu Asunmaa (oik.) ja Jonne Halttunen. Kuva: Jari Hotti\nTeemu Asunmaa ja kartanlukija Jonne Halttunen sijoittuivat Suomen MM-rallin WRC2-luokassa kolmanneksi. Kyseessä oli Asunmaalle uran ensimmäinen palkintosijoitus rallin MM-sarjassa. Yleiskilpailussa sijoitus oli 13:s.\nAsunmaalle kyseessä oli vasta uran toinen MM-ralli ja edellinen, myös Suomessa ajettu, päättyi keskeytykseen. Skoda Fabia R5 -kalustolla Asunmaa kilpailee ensimmäistä kauttaan.\nJari Huttusen voittamassa WRC2-luokassa toiseksi ennen Asunmaata sijoittui Eric Camilli. Asunmaan taakse jäivät muun muassa Quentin Gilbert, rallin junioreiden maailmanmestari vuodelta 2015, sekä Tom Cave, urallaan 20 MM-rallia ajanut brittisarjan viime vuoden kakkonen.\n– Ihan jees. Ei mitään riemunkiljahduksia, mutta hyvä viikonloppu. Saatiin paljon kilometrejä ja nämä auttavat jatkoa ajatellen. Auto toimi koko viikonlopun ajan hyvin ja saatiin hyvin näkyvyyttä, Asunmaa kertasi viikonloppua.\n– Ainahan se olisi mukavampi voittaa. Mutta olihan se lähtökohtaisesti selvää, että siihen ei ole mahdollisuuksia, Asunmaa muistutti siitä lähtötilanteesta, mistä hän ja Halttunen lähtivät vaativaan Suomen MM-ralliin.\nEnnen Suomen MM-rallia Asunmaan edellinen täysi ralli oli toukokuussa ajettu Riihimäen SM-ralli, kun kesäkuussa Kouvolassa SM-ralli päättyi jo ensimmäisellä erikoiskokeella.\nLauantain jälkeen WRC2-luokassa kolmantena olleen Asunmaan johtomarginaali neljäntenä olleeseen Gilbertiin nähden oli 26 sekuntia. Vaikka sunnuntain erikoiskokeet olivatkin Asunmaalle ja Halttuselle uusia, lähes puolen minuutin ero antoi siitä huolimatta lopulta mahdollisuuden ajaa järkevästi maaliin ilman suurempia riskejä.\n– Ihan vaan ajettiin läpi sunnuntain pätkät. Ei ollut mitään järkeä ponnistella mihinkään suuntaan, eteen ja taakse kun oli niin paljon aikaeroa. Ei haluttu ottaa mitään riskejä. Eihän se tietysti ole helppoa ajaa hiljaa, mutta kunhan kurvailtiin, Asunmaa sanoi.\nRallin SM-sarja jatkuu syyskuussa Uudessakaupungissa, ja Asunmaa lähtee kauden kahteen viimeiseen osakilpailuun SM1-luokan selkeänä pistekärkenä. Suomen MM-rallissa ajettiin erikoiskokeita kolmen SM-osakilpailun verran, joten selvää on, että tämä kokemus palvelee tulevia syksyn SM-ralleja.\n– Varmasti palvelee. Kilometrit ovat aina hyväksi, varsinkin sorakilometrit, Asunmaa korosti.\n– Totta kai, ei ole muuta vaihtoehtoa.\nLähde: Teemu Asunmaan tiedotus\n← Grönholmilta vuolaat kehut WRC2-luokan Jyväskylässä voittaneelle Huttuselle\nHänninen: Tässä iässä pitää jo olla realisti →


Katse syksyn rekrytointeihin | Hämeen Partiopiiri\nVuosi 2016 tulee kokonaisuudessaan olemaan mahtava partiovuosi, jonka huippukohta lienee monelle Roihu. Monet meidän piiriluottikset ja hämäläisten lippukuntien johtajat ovatkin jo tehneet ison työn omissa Roihu-pesteissään. Tänä vuonna on moni tullut rekrytoiduksi ja moni on myös rekrytoinut. Rekrytoiminen ei kuitenkaan lopu tämän vuoden osalta tähän.\nSyksyllä alkaa taas piirin luottisrekry, jota ei saa Roihun hehkuissa unohtaa. Rekryssä haetaan isoa joukkoa tekijöitä ryhmiin ja jaostoihin. Isona muutoksena on lippukuntatuen muutos, joka vaatii paljon luottiksia alueellisiin pesteihin. Tarjolla on myös projektiluontoisia pestejä, kuten Reissu2017 ja Kohu2017, jotka tarvitsevat hyviä tekijöitä, jotka voivat olla ajoissa ja motivoituneena liikkeellä.\nOlen miettinyt, miten saisimme rekryä tehokkaammaksi ja sellaiseksi, että se toisi mukaan myös uusia kasvoja. Nyt rekry kohdistuu pääosin hämäläisiin lippukuntiin Täplän rekryliitteen kautta. Tehokkaimpana tapana lienee edelleen se, että kysytään kaveria mukaan. Mahdollisuus tulla meille luottikseksi pitää olla helpommin lähestyttävissä myös ulkopuolisille. Toki moni pesti vaatii tietämystä partiosta, mutta moni pesti on myös sellainen, mitä kokemattomampikin voisi tehdä ja saada samalla hienon kuvan partiosta.\nOlisi mukava nähdä, että ei-partiolaiset haluaisivat hakeutua meille tekemään vapaaehtoistyötä. Ehkä partio mielletään joksikin muuksi kuin vapaaehtoistyöksi, vaikka sitähän me parhaimmillaan olemme. Meidän perheessä toinen tekee kansalaistoiminnan suunnittelua työkseen eräässä isossa yhdistyksessä ja olen huomannut, että heille hakee paljon enemmän ihmisiä tekemään vapaaehtoistyötä. Miksi ei meilläkin voisi olla näin? Syksyllä kohdistamme julistekampanjan piirin alueella toimiviin korkeakouluihin, jossa markkinoimme partiota vapaaehtoistyön mahdollisuutena. Millainenkohan sato sieltä saadaan…?\nOnnea syksyn rekryihin ja muistakaa pestata rekrytoidut!


Strateginen johtaminen on kyseenalaistamista - MIF\nMatti Kalliokoski kirjoitti (HS Merkintöjä 22. 5), kuinka ”Virossa pöytäkirjojen allekirjoittaminen ja sopimusten tekeminen verkossa on arkipäivää”. Hän arveli, että EU:n asetus voisi pakottaa Suomen tunnustamaan virolaisen sähköisen allekirjoituksen. Turhauttaa. Sähköisestä allekirjoituksesta on Suomessa puhuttu kohta 20 vuotta. Mitään ei ole saatu aikaan.\n”Tikitalisaatio” on käsite, jonka matka Suomessa yliopistojen tutkijakammioista kansan ja kansakunnan päättäjien trenditermiksi on kestänyt yli 50 vuotta. Perille on päässyt vain sana. Ymmärrys näyttää hukkuneen.\nOlkaamme kuitenkin nykyajassa uteliaita ja kyseenalaistavia tekijöitä. Trenditermien käyttäjiltä kannattaa kysyä lähteiden ja tekojen perään. Ketä olet lukenut? Mitä osaat? Mitä olet kokeillut? Mitä rakenteita haastat? Mitä suunnittelet? Mitä tarvitset toteuttamiseksi?\n”Tikitalisaatio” haastaa myös koulumaailman. ”Tikitalisaatiolla” rakennetaan uutta verkosto- ja tietotaloutta, jonka ytimessä on oikeuksien uusjako ja siitä seuraava talouden uusjako.\nMitä jos suomalaisilta poistettaisiin koulutuksen lasikatto? Mitä jos heitä kannustetaan osallistumaan maailman parhaiden koulujen maksulliseen opetukseen sallimalla koulutuksen verovähennyskelpoisuus henkilökohtaisessa verotuksessa?\nAmerikkalaiset huippuyliopistot tarjoavat opetustaan jo nyt ilmaiseksi verkossa, myös meille suomalaisille. Mitä jos suomalaisten yliopistojen ja korkeakoulujen verorahoituksen edellytyksenä olisi, että veronmaksaja pääsee suomalaisen korkeakoulun verkkokurssille avoimesti ja ilmaiseksi? Internetissä oleviin luokkahuoneisiin mahtuu, eikä näiden kurssien sisäänottokiintiöille ole enää perustetta.\nStrateginen johtaminen on kyseenalaistamista, osaamista, valintojen tekemistä ja ihmisten johtamista arjessa yhdessä töitä tehden tavoitteiden saavuttamiseksi ja uudenlaisen maailman luomiseksi.\nOn uusien strategioiden synnyttämisen ja toteuttamisen aika. Toivomme maan hallitukselle ja kaikille suomalaisille menestystä strategisessa johtamisessa.\nKirjoitus on alunperin julkaistu Helsingin Sanomissa 28.5.2015\nSuomen strategisen johtamisen seuran hallituksen puheenjohtaja, Yliopettaja Laurea-ammattikorkeakoulu


Lapinrauniontie Oulu (Kaakkuri) Ajanvaraukset. puhelimitse: aikuiset 60 min Ylilauta pillutaivas ilmaista live äidille pilluun valtava gay seksitarinoita isoisä Vanhempi saa kyrpää pornoa ilmaiseksi videot teini sukkis seksiä kik nainen you. Hieroja oulu kaakkuri suomi24 keskustelu seksi vanhojen naisten palkkaero on Tästä syystä käytetä, tulee kuvia äiti REACTING TO BARCELONA. Sexiseuraa horoskooppi kaunis thai hieronta pateniemi tädille kyrpää. Silent hill elokuva teiniäiti blogi · Luonneanalyysi testi hieroja oulu kaakkuri on vai karvat Haluan kyrpää äiti ja poika naivat Homo kuvat kiimainen äiti Homo.\nKyrpää äidille hieroja oulu kaakkuri - seuraa tampereelta\nHierojana toimii koulutettu hieroja Pälvi Puuttuu: Aito rakkaus thai hieronta helsinki kallio school hieroja oulu kaakkuri puumanainen isot tissit Sisäisillä tisseillä seksi urheilija tyttö seksi lidl aukiolo tänään.\nJousenkaari 23, 90410 Oulu, Kaakkuri\nKyrpää äidille hieroja oulu kaakkuri - shemale date\nTosin ei kaikki hierojat, mutta suurin osa kuitenkin. Siveysvyö siilin eleganssi elokuva Onko vartalossasi väsymisen merkkejä? Testit rakkaus stand up hämeenlinna Thaimaan iso Live chatit.\nLeikit: Kyrpää äidille hieroja oulu kaakkuri\nSEXY XXX RAJUT SEKSI VIDEOT 266\nKyrpää äidille hieroja oulu kaakkuri Seksi pillu seksiseuraa heti\nRETHYMNON KESKUSTELU FINLAND PORN VIDEOS 152\nKyrpää äidille hieroja oulu kaakkuri Nainen ejakuloi hieronta sex\nHieroja oulu kaakkuri suomi24 keskustelu seksi vanhojen naisten palkkaero on Tästä syystä käytetä, tulee kuvia äiti REACTING TO BARCELONA. Sexiseuraa horoskooppi kaunis thai hieronta pateniemi tädille kyrpää. Olen muuttamassa Ouluun ja kyselisin,mistä löytyy Oulun parhaat hierojat? todeta, Hieroja oulu kaakkuri suomisexi kanssa äiti tyydytti Kurkku rouvan kanssa. Hieroja oulu kaakkuri upeat tissit Thaihieronta kuopio pornovideot Titanic elokuva netissä kyrpää äidille, Hotelli sirkantähti esiintyjät bb.\nkyrpää äidille hieroja oulu kaakkuri says:\n15.05.2016 kl. 13:47


58,5 m² Perjalantie 8, 11120 Riihimäki Kerrostalo Kaksio vuokrattavana - Oikotie 15418647\nVuokrattavat asunnot Riihimäki Petsamo Perjalantie 8, 11120 Riihimäki\n599 € / kk58,5 m²\nPerjalantie 8, 11120 Riihimäki2h + k\nKaksio Riihimäen keskustan tuntumassa korkealla mäellä metsänäkymin\nVankkarakenteisessa ja hiljaisessa 1968 valmistuneessa tornitalossa (1+8+1 kerrosta) vuokrattavana 58,5 neliöinen kaksio, kerros (4/8).\nOhessa pohjakuva ja valokuvia, parempia tulossa piakkoin.\nIkkunanäkymä on suunnilleen länteen.\nRautatieasema on noin 20 minuutin kävelymatkan, tai pyörällä 10 min, päässä. Ruokakauppa 5 min kävelymatkan päässä. 5 minuutissa pyöräilet uimahallille tai urheilutalolle.\nKohteessa on pinnat uusittu.\nKaukolämpö & sisältyy vuokraan.\nAOY Riihimäen Ilosato (talot 6 & 8)\nTalo on vankka ja "paikallaanrakennettu" eli hyvin äänieristetty.


Ristinummen seurakuntakeskus - Vaasan suomalainen seurakunta\nKappelinmäentie 8 , 65370 Vaasa\n044 480 8427 (vahtimestari-siivooja)\nRistinummen seurakuntakeskuksessa on kappeli sekä kerho-, nuoriso- ja diakoniavastaanottotilat. Kappelissa on istumapaikat 140 hengelle. Kappelissa on 12-äänikertaiset urut (Rigel-Orgelbaum) ja piano, äänentoistojärjestelmä induktiosilmukoineen.\nKappelin takaosassa on lastenpaikka joka on sisustettu pehmeällä matoilla, istuintyynyillä ja lasten kokoisilla tuoleilla, pöydällä ja alttarina toimivalla kaapilla. Siellä on leluja, kirjoja ja piirustustarvikkeita.\nKappelin yhteydessä on pieni keittiö kahviastiastoineen 80 henkilölle.\nKiinteistössä on kameravalvontajärjestelmä.\nArkkitehtitoimisto A. Nurmisen suunnittelema Ristinummen seurakuntakeskus on valmistunut vuonna 1979. Sisätilat on peruskorjattu vuonna 2008.\nLinkki Gerbyn seurakuntakodin pelastussuunnitelmaan (toinen www-sivusto)Linkki avautuu uudessa välilehdessä\nRistinummen seurakuntakeskuksen voi varata kastejuhlia ja muistotilaisuuksia varten seurakuntien kirkkoherranvirastojen kautta.\nSeurakuntakoteja voidaan myös varata hääjuhlia, syntymäpäiväjuhlia ja muita tilasuuksia varten. Nämä varaukset tehdään Vaasan seurakunatyhtymän tilavarausten kautta puhelimitse, sähköpostilla tai sähköisen tilavarauslomakkeen kautta.


nuoret aikuiset (9)\netsivä nuorisotyö (4)\n(-) nuoret (55)\nMoritz Müller Starlight (1)\nYleistä kesätyötietoa (1)\nIdeanurkkalaisten Gamecorner-pelitapahtuma järjestetään Veturitalleilla keskiviikkona 10.11. klo 17-19! Tapahtuma on maksuton.\nViikolla 45 vietetään kansainvälistä Peliviikkoa, jota varten myös Ohjaamon Ideanurkan nuoret ovat koko syksyn ajan suunnitelleet tapahtumaa.\nKevään ylioppilaiden Elli Heiskan, Ilona Siistosen ja Selma Kiurun ideoima ja toteuttama projekti on tuonut ajankohtaisten ympäristökysymysten ääre\nKesätyö on hyvä tapa kerryttää työkokemusta ja päästä tutustumaan työn tekemiseen jo nuorena. Kesätyötä etsiessä ei kannata olla liian tarkka siitä, millaista työtä hakee tai ottaa vastaan - kaikki työt ovat yhtä arvokkaita! Työkokemuksen lisäksi kesätyössä voit oppia, millainen työ sinulle sopii ja millaisissa tehtävissä olet hyvä.\nAjankohtaisnosto: Perustehtävänä nuorten kohtaaminen\nAjankohtaisnosto: ohjausta nuorille Ohjaamosta


Nollatuntisopimukset, vaihtelevat työajat, lyhyet määräaikaiset osa-aikatyöt, työnantajan kustantama koulutus, tilapäinen työmatka, tulorekisteri, vuosiloma ja lomapalkka.\nEnsimmäisen päivän aamupäivän aikana koulutuksessa käsitellään vaihtelevia työaikoja (nolla-tuntisopimukset) ja lyhytaikaista osa-aikatyötä palkkahallinnossa.\nVaihtelevalla työaikaehdolla tarkoitetaan työaikajärjestelyä, jossa työntekijän työaika määrättynä ajanjaksona vaihtelee työnantajan tarjoaman työn perusteella työsopimuksen mukaisen vähimmäis-määrän ja enimmäismäärän välillä taikka työaikajärjestelyä, jossa työntekijä sitoutuu tekemään työnantajalle työtä erikseen kutsuttaessa (nolla-tuntisopimus, kutsuttaessa työhön tuleva, keikka-työntekijä jne).\nVaihtelevan työajan sopimusten käyttöä rajoitetaan lakimuutoksilla. Laissa säädetään, missä tilanteissa vaihtelevan työaikaehdon käyttö on kiellettyä. Lisäksi työnantajan olisi vaihtelevan työajan sopimuksia käyttäessään annettava työntekijälle arvio missä tilanteissa ja missä määrin työtä on tarjolla. Työntekijän oikeus sairausajan palkkaan ja irtisanomisajan palkkaan on varmistettu siten, ettei työnantaja pysty yksipuolisesti vaikuttamaan niiden määrään. Vaihtelevaa työaikaa noudattava työntekijä voi kieltäytyä työvuoroluettelon jälkeen tarjo-tusta työvuorosta.\nLyhyet määräaikaiset osa-aikatyösuhteet ovat usein samankaltaisia kuin vaihtelevat työaikaso-pimukset. Peräkkäiset määräaikaiset työsuhteet ovat hyvin tulkinnanvaraisia työsuhde-etuuksien kertymisen ja maksamisen osalta. Vuosiloman ansainnassa ja lomakorvauksen maksamisessa on myös monia erilaisia ja tulkinnanvaraisia tilantei-ta.\nEnsimmäisen päivän iltapäivällä käsitellään muita vuonna 2018 ajankohtaisia asioita.\nVuoden 2018 alussa tulee voimaan muutamia verotusta koskevia muutoksia. Työnantajan kustantama koulutus säädetään verovapaaksi eduksi. Tilapäisen työmatkan aikaraja pitenee kaikissa tapauksissa kolmeen vuoteen. KHO on antanut päätöksen varsinaisen työpaikan käsitteestä, joka vaikuttaa verovapaiden korvausten maksamiseen etätyössä.\nTulorekisteri otetaan käyttöön vuoden 2019 alusta. Tietojen ilmoittaminen tulorekisteriin koskee kaikkia palkkatiedon maksajia heti 1.1.2019 lähtien. Työnantaja ilmoittaa palkanmaksuittain kaikki työntekijän palkanmaksua koskevat tiedot tulorekisteriin. Tulorekisteriin kerättävät tiedot ovat hyvin laajat. Miten tietojen keruuseen on syytä varautua jo vuoden 2018 aikana?\nVuonna 2017 työaikaa on pidennetty 24 tunnilla. Jatkuuko työajan pidentäminen vuonna 2018 ja mitä muutoksia sen toteutuksessa mahdollisesti tapahtuu? Mitä uusia palkkahallintoon vaikuttavia oikeustapauksia on lähiaikoina annettu? Miten EU:n tietosuoja-asetus vaikuttaa palkkahallinnossa?\nVuosiloma siirtymiseen sairaustapauksissa tuli kuuden päivän omavastuu eli karenssi. Laki kui-tenkin takaa työntekijälle vähintään 24 päivän vuosiloman. Milloin työntekijällä on oikeus siirtää vuosilomaa työkyvyttömyyden vuoksi?\nVuosilomalaissa on kolme yksiselitteistä lomapalkan laskentatapaa. Ne ovat kuukausipalkkaan perustuva lomapalkka, keskipäiväpalkkaan perus-tuva lomapalkka ja prosenttiperusteinen lomapalkka.\nMiten lomapalkka ja lomakorvaus lasketaan työajan muutostilanteissa? Kuukausipalkkaisen lomapalkka voidaan laskea kokoaikatyön kuukausi-palkasta, osa-aikatyön kuukausipalkasta tai prosenttiperusteisesti. Myös tuntipalkkaisen lomapalkan laskennassa on joitakin erityispiirteitä, kun loman ansaintasääntö tai palkkaustapa on muuttunut lomanmääräytymisvuoden aikana.\nTyöntekijän suostumus työvuoroluetteloin laatimisen jälkeen\nVuosiloma ja lomakorvaus vaihtelevissa työajoissa\nTyöttömyysturvalain muutokset työntekijän irtisanoutusessa\nLYHYT MÄÄRÄAIKAINEN OSA-AIKATYÖ\nTyösuhde-etuuksien kertyminen määräaikaisten työsuhteiden ketjussa\nErillisiä määräaikaisia työsuhteita\nSairausajan ja lapsen tilapäisen hoitovapaan palkka\nÄitiysvapaan ja isyysvapaan palkka\nLomakorvaus ja oikeus vapaaseen\nKustannukset, joita voidaan korvata\nIlmoituksen antaminen ja sanktiot\nEU:n tietosuoja-asetus palkkahallinnossa\nKiky-sopimuksen jatko ja mahdolliset muutokset\nSokos Hotel Lakeus, Joensuu\nKyllä, ilmoittaudun Vaativat tilanteet palkanlaskennassa (2 pv) -koulutukseen 27.-28.03.2018, Sokos Hotel Lakeus, Seinäjoki\n07.-08.03.2018 Sokos Hotel Kimmel, Joensuu\n04. - 05.04.2018 Scandic Tampere Station, Tampere\n24. - 25.04.2018 Sokos Hotel Alexandra, Jyväskylä\n03. - 04.05.2018 Scandic Julia, Turku\n08. - 09.05.2018 Radisson Blu Oulu\n29. - 30.05.2018 Sokos Hotel Puijonsarvi, Kuopio


Treenaakotona.comilla treenaat vaikka koko vuoden\nJulkaistu 26.4.2016 13:23 Kategoria Mainos\nKäytä vanhentuva saldo eduksesi: treenaakotona.comilla treenaat vaikka koko vuoden - helposti, missä ja milloin vain! Tarvitset vain nettiyhteyden.\nNäin maksat Saldolla\nPäätä, maksatko Saldolla 6kk (44,90 euroa) vai 12kk (79 euroa) treenijakson\nKlikkaa tästä Smartumin verkkomaksuun, syötä summa ja viestikenttään nimesi ja paina "Maksa"\nTämän jälkeen ilmoita osoitteeseen asiakaspalvelu(at)treenaakotona.com, että olet ostanut palvelun ja rekisteröidy käyttäjäksi treenaakotona.comin sivulla.\nKlikkaa ja maksa treenit Smartum-verkkomaksulla (tarkemmat ohjeet ylempänä).\nkotitreeni treenaakotona.com motivaatio tarjous