Kimmo Kainulainen. Luovat alat ja Venäjä-yhteistyö näköaloja Itä-Suomesta - PDF\nKimmo Kainulainen. Luovat alat ja Venäjä-yhteistyö näköaloja Itä-Suomesta\nDownload "Kimmo Kainulainen. Luovat alat ja Venäjä-yhteistyö näköaloja Itä-Suomesta"\n1 Kimmo Kainulainen Luovat alat ja Venäjä-yhteistyö näköaloja Itä-Suomesta Luovan Suomen julkaisuja 6 Luova Suomi / Luova Suomi Etelä-Savossa 2012\n2 Kimmo Kainulainen Luovat alat ja Venäjä-yhteistyö näköaloja Itä-Suomesta Luovan Suomen julkaisuja 6 Luova Suomi / Luova Suomi Etelä-Savossa 2012\n3 Esipuhe ISSN: X ISBN: ISBN: (pdf ) Mikkelin Ammattikorkeakoulu Oy Kimmo Kainulainen 2012 Luova Suomi Etelä-Savossa Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu, Pienyrityskeskus Lönnrotinkatu 7, Mikkeli Julkaisija: Luova Suomi Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu, Pienyrityskeskus PL 21285, AALTO Suomen ja Venäjän kulttuuriyhteistyö sisältää monia mahdollisuuksia sekä yksittäisen kulttuuritoimijan että ohjelmallisen kehittämistyön näkökulmista. Se voi edistää maiden välistä kulttuurituntemusta, avointa vuoropuhelua, alueiden kilpailukykyä ja hyvinvointia sekä kulttuurialan yritystoimintaa. Lisäksi yhteistyö voi luoda edellytyksiä monialaisille kulttuurikumppanuuksille, mikä heijastuu hanketoimintavalmiuksiin sekä viranomaisten yhteistyöhön ja tiedon vaihtoon. Käytännössä Suomen ja Venäjän välinen kulttuuriyhteistyö voi olla hyvin monimuotoista, ja se voi liittyä esimerkiksi kulttuuri- ja taiteilijavaihtoon, yhteisiin kulttuuritapahtumiin, kulttuuripalvelujen myyntiin, opiskelu- ja harjoittelumahdollisuuksien kehittämiseen, tutkimusyhteistyöhön ja kulttuurimatkailun kehittämiseen. Yhteistyömuotojen kehittäminen edellyttää laaja-alaista osaamista. Toimijoiden on hallittava taiteen sisältöjä, kulttuuriliiketoimintaa, verkostoitumista sekä tuottamiseen ja managerointiin liittyviä taitoja. Venäjä-yhteistyön merkitys on erityisen suuri itäisen Suomen maakunnille maantieteellisen läheisyyden vuoksi, mikä on myös käsillä olevan raportin lähtökohtana. Luovien alojen kehitys tarjoaa Suomen ja Venäjän kulttuuriyhteistyön tarkastelulle uusia näköaloja. Luovien alojen yritystoiminnalla on yhteys palveluelinkeinojen vahvistumiseen. Palvelujen kasvu on näkynyt Venäjäl- 3\n4 lä vapaa-ajan palvelusektorin, luovien alojen keskusten, tapahtumatuotannon sekä viihdeteollisuuden kehityksessä. Palveluelinkeinojen ja luovien alojen yritystoiminnan osalta Venäjä on kuitenkin edelleen ns. transitio -vaiheessa, jossa perinteinen valtiojohtoinen kulttuurielämä sekä uudet, yrittäjyyteen pohjautuvat kulttuurimuodot hakevat uutta tasapainoa. Tämä yhteiskunnallinen ja kulttuurinen murros tarjoaa Suomen ja Venäjän kulttuuriyhteistyölle uusia mahdollisuuksia, jotka liittyvät paitsi liiketoimintaosaamisen vahvistamiseen myös kokonaisten innovaatioympäristöjen suunnitteluun. Raportissa kuvataan kulttuuriyhteistyöhön liittyviä haasteita ja kehittämistarpeita sekä nostetaan esille tukipalvelumuotoja, joiden avulla kulttuuritoimijoiden ja luovien alojen yritysten kansainvälistä yhteistyötä voidaan edistää. Näiden asioiden eteenpäin vieminen on tärkeää paitsi valtakunnallisesta näkökulmasta myös osana Suomen roolia Pohjoismaisen ja Itämeren alueen yhteistyön kehittäjänä. Selvitystyö on toteutettu Luova Suomi Etelä-Savossa -hankkeen puitteissa, jonka rahoittajina ovat olleet Euroopan sosiaalirahasto ja Etelä-Savon ELY -keskus. Hankkeen hallinnoijana on toiminut Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Pienyrityskeskus ja osatoteuttajana Mikkelin Ammattikorkeakoulu Oy, joka on myös vastannut raportin laatimisesta. Raportti julkaistaan osana Luova Suomi julkaisusarjaa. Kimmo Kainulainen Silja Suntola Tutkijayliopettaja, HT Projektijohtaja Mikkelin Ammattikorkeakoulu Oy Luova Suomi Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu, Pienyrityskeskus Sisällys 1. Esipuhe 3 1. Johdanto Kulttuuriyhteistyö, kulttuurivienti ja kansainvälistyminen Suomen ja Venäjän kulttuuriyhteistyön tavoitteet Etelä-Savon Venäjä-yhteistyön lähtökohtia Selvityksen tarve ja tavoitteet Tutkimusaineisto ja Etelä-Savon kulttuurinen profiili Venäjä Suomen yhteistyökumppanina Venäjän talouskasvu yhteistyön moottorina Vapaa-ajan palvelujen kehitys Kulttuuripolitiikan muutos Venäjällä Luovan talouden kasvu ja Venäjä Kulttuuri ja luovan talouden osaamiskeskittymät Venäjä ja innovaatioympäristöt Luovien alojen Venäjä-yhteistyö Havaintoja kulttuuriyhteistyön nykytilasta ja yhteistyömuodoista 60 4 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 5\n5 3.2 Yhteistyön esteitä ja haasteita Myynti ja markkinointi Verkostoituminen Kulttuuritoiminta ja yritysyhteistyö Kulttuurimatkailu Toimintakulttuuri ja byrokratia Rahoitus ja tietopalvelut Kulttuurivienti ja koulutus Muita yhteistyön haasteita ja mahdollisuuksia Johdanto 4. Venäjä -yhteistyötä edistävät tukipalvelut Tukipalvelumuodot ja palvelujen tarve Tuottaja-manageripalvelu Yhteenveto 145 Lähteet 149 Liite 1. Webropol-kyselyn kysymykset 155 Liite 2. Haastatatellut henkilöt 1. Projektissa 157 Liite 3. Haastatatellut henkilöt 2. Projektissa 158 Venäjän ja Suomen yhteistyölle ja erityisesti kauppasuhteille on pitkät perinteet. Taloudellis-hallinnollisten muutosten myötä maiden välinen yhteistyö on viime vuosikymmenten aikana entisestään tiivistynyt ja monipuolistunut. Myös kulttuurin ja matkailun aloille yhteistyö on avannut uusia kehittämismahdollisuuksia. Parhaimmillaan kulttuurien vuoropuhelu rikastuttaa kulttuuritoimintaa ja sosiaalista vuorovaikutusta sekä ohjelmatarjontaa. Erilaiset suomalais-venäläiset luovien alojen yhteishankkeet ja yhteistuotannot voivat tukea sekä talouselämää että edistää ihmisten hyvinvointia. Kansainvälisesti ilmenevä luovien alojen kasvu on tarjonnut uusia kehittämishaasteita Suomen ja Venäjän kulttuuriyhteistyölle. Monissa viime vuosina ilmestyneissä kehittämisohjelmissa luovuutta, luovaa taloutta ja luovien alojen yritystoimintaa on pidetty alueiden ja jopa kansakuntien taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen sekä kilpailukyvyn uutena voimavarana. Luovan talouden strateginen painoarvo on täten kasvanut selvästi sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Luovuuden kokonaisvaltainen merkitys on mainittu mm. Lissabonin strategiassa. Maaliskuussa 2000 Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti tavoitteeksi, että EU on vuonna 2010 maailman kilpailukykyisin tietoon ja osaamiseen perustuva talousalue. 6 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 7\n6 Taloudellisesti kehittyneissä maissa tai jälkiteollisissa yhteiskunnissa luovat alat (palvelutoimialat ja immateriaalinen tuotanto) sekä kulttuurin toimialat muodostavat merkittävän osan bruttokansantuotteesta, arvonlisäyksestä ja työvoimasta. Luovista aloista puhuttaessa kyse on monialaisesta kokonaisuudesta, mikä edellyttää eri hallinnon sektorien ja politiikan lohkojen uudenlaista yhteensovittamista. Opetus- ja kulttuuriministeriön (2007c, 8-9) mukaan luovien alojen kehityshaasteisiin vastaaminen ja mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttävät kulttuuri-, elinkeino- ja vientipoliittisia toimia sekä näiden politiikkatavoitteiden uudelleenarviointia ja yhteensovittamista kansallisen kilpailukyvyn osa-alueena. Suomen osalta luovan talouden ja palveluyhteiskunnan kehitys tarjoavat uusia mahdollisuuksia mm kulttuuriviennille ja luovien alojen kansainväliselle yritystoiminnalle. Venäjällä kulttuurituotanto, kulttuuriyrittäjyys ja luova talous ovat saaneet vasta aivan viime vuosina uutta painoarvoa ja näkyvyyttä yhteiskunnallisessa keskustelussa. Vahvasti valtiojohtoisen kulttuurielämän rinnalle on tullut uusia organisoitumisen tapoja ja luovien alojen käsite on vähitellen jalkautumassa myös venäläiseen keskusteluun. Samalla on kuitenkin todettava, että Venäjä on edelleen palvelusektorin ja luovien alojen kehityksen osalta ns. transitio -vaiheessa, jossa perinteinen valtiojohtoinen kulttuurielämä sekä uudet, yrittäjyyteen pohjautuvat kulttuurimuodot hakevat uutta tasapainoa. Tämä ilmenee mm. kulttuuritoiminnan ja kulttuurialan yritysten rahoituksessa ja verotuksessa. Kulttuurin kaupallinen toiminta on edelleen erilaisista säädöksistä Venäjällä rajoitetumpaa kuin julkisen sektorin kulttuuritoiminta (Ruutu & Panfilo 2009; Ruutu 2010, 36). Uusi orastava palvelusektori on joka tapauksessa nähtävä mahdollisuutena Suomen ja Venäjän tulevaisuuden kulttuuriyhteistyössä, mikä on myös käsillä olevan selvitystyön lähtökohta. 1.1 Kulttuuriyhteistyö, kulttuurivienti ja kansainvälistyminen Kansainvälinen kulttuuriyhteistyö kytkeytyy monin tavoin opetus- ja kulttuuriministeriön kulttuuriviennin kehittämistyöhön. Kulttuuriviennin edistäminen on ollut 2000-luvulla keskeinen painopistealue opetus- ja kulttuuriministeriön kansainvälisessä kulttuuriyhteistyössä. Samalla kulttuuriviennin on katsottu nousseen tärkeäksi kehittämisalueeksi Suomen kilpailukyvyn osa-alueena. Valtionhallinnon tasolla kulttuurivienti on kytkeytynyt monialaisesti eri ministeriöiden toimintaan. Opetusministeriön painopisteenä ovat olleet taiteen ja kulttuurin koulutus, tutkimus sekä luovan toiminnan edellytykset. Vastaavasti työ- ja elinkeinoministeriö on tukenut erityisesti kulttuurivientiin liittyvää tuotekehitystä sekä kansainvälistä markkinointia. Ulkoasiainministeriö on puolestaan edistänyt kulttuuriviennin tunnettuutta, viestintää ja mahdollisuuksia edustusverkostonsa kautta. (Opetusministeriö 2007a, 16). Vastaavalla tavalla kulttuurivienti on nähty myös alueellisella tasolla monialaisena kehittämiskokonaisuutena, jossa taiteellinen toiminta, elinkeinopolitiikka, markkinointi ja tuotekehitys ovat yhdistyneet toisiinsa. Kulttuuriviennin edistäminen on konkretisoitunut opetusministeriön, ulkoasiainministeriön ja kauppa- ja teollisuusministeriön yhteisen Kulttuurivientihankkeen yhteydessä. Kulttuurivientihankkeen pohjalta on käynnistetty kulttuuriviennin kehittämisohjelma , joka kytkeytyi Suomen hallitusohjelman linjauksiin. Kulttuuriviennin kehittämisohjelman tavoitteeksi asetettiin luovien alojen ja kulttuuritoimialojen nostaminen tasavertaisiksi ja tunnustetuiksi vientialoiksi muiden vientialojen rinnalle. Käytännön toimenpiteiden organisoimiseksi opetusministeriöön perustettiin erillinen kulttuurivientiyksikkö. Kulttuurivientiyksikkö on linjannut yhdeksi kulttuuriviennin painopistealueeksi Venäjän. (ICONOR 2006; Niinikoski & Kiiski 2007, 5; Opetusministeriö 2007c; Opetus- ja kulttuuriministeriö 2011b). 8 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 9\n7 Kulttuurivienti on laaja käsite ja se sisältää mitä moninaisimpia yhteistyömuotoja. Yleisesti kulttuuriviennillä on tarkoitettu eri tavoin sekä erilaisista lähtökohdista ja tavoitteenasetteluista organisoitua kulttuurin toimialojen vientiä. Kulttuurivientiin on sisällytetty niin liiketoiminnallisesti organisoitu vientitoiminta kuin ei-kaupallinen kulttuurivaihto. Laajassa määrittelyssä kulttuuriviennin lähtökohdaksi on rajattu eri kulttuuripiiristä toiseen tapahtuva kulttuuristen merkitysten vaihdanta. Määritelmässä yhdistyvät sekä kulttuurivienti että -yhteistyö eri kulttuurien väliseksi kulttuurikumppanuudeksi. Aiemmin yksisuuntaiseen vientiajatukseen perustuva määrittely on siis muuttunut kulttuurien väliseksi kulttuurikumppanuudeksi ja kokonaisvaltaiseksi kansakunnan kilpailukyvyn edistämiseksi, jossa vastavuoroisesti myös tuodaan Suomeen muiden kulttuurien tuotteita ja tuotantoja. (Leikola & Leroux 2006, 18; Opetusministeriö 2007c, 10-11; Niinikoski & Kiiski 2007, 3.) Kulttuurituontiin kuuluvat mm. ulkomaalaisten kulttuurimatkailu Suomessa ja maassamme järjestettävät kulttuuritapahtumat. Venäläiset ovat olleet yksi suurimmista matkailijaryhmistä Suomessa, ja Suomi on ollut venäläisille EU-maiden suosituimpien matkakohteiden joukossa luvun alussa venäläiset ohittivat ruotsalaiset maamme suurimpana matkailijaryhmänä. Näin ollen Venäjän taloudellinen merkitys ei ole rajoittunut vain Venäjän kauppaan vaan se on näkynyt myös Suomessa. Venäläiset suuryritykset ovat myös hankkineet omistukseensa suomalaisia yrityksiä tai niiden osia ja venäläiset ovat ostaneet entistä enemmän suomalaisia kiinteistöjä. Toimiminen venäläisten asiakkaiden kanssa Suomen maaperällä onkin edellyttänyt yhä enemmän Venäjä-osaamista paitsi kulttuurialoilla myös muilla toimialoilla. (Ollus & Torvalds 2005; ICONOR 2006, 4; OPM 2007, 9; Mustajoki 2007, 22.) Kulttuuriviennin edistäminen on joka tapauksessa Suomen ja Venäjä luovien alojen yhteistyön edistämisen keskeinen lähtökohta. Kulttuurivienti kytkeytyy monitahoisesti kulttuuritoiminnan kokonaisuuteen. Kulttuuritoiminnalla on viitattu taiteellista toimintaa laaja-alaisemmin kulttuurielämän eri ilmenemismuotoihin, jotka tyydyttävät esimerkiksi ihmisten sosiaalisia, tiedollisia ja esteettisiä tarpeita (Kangas 1988, 10). Kulttuuritoimina on ollut myös eräs kulttuuripolitiikan peruskäsitteistä, jolla on tarkoitettu esimerkiksi kulttuuripalvelujen vastaanottoa, kulttuuriluonteista harrastustoimintaa ja omaehtoista luovaa toimintaa (emt., 60). Kulttuuritoiminta kattaa täten käsitteenä merkityssisältöihin perustuvan tuotannon eli periaatteessa koko inhimillisen sivistyksen. Kulttuuritoimiala puolestaan kattaa perinteisen taiteen ja kulttuurin kentän ulottuen yksittäisestä luovasta tapahtumasta sen jakeluun saakka. Kulttuuritoiminnan moniulotteisuuden ohella kulttuuriviennin määrittelyä on monimutkaistanut se, että kulttuuriviennistä on tunnistettu ei-kaupallisen, taiteellispainotteisen toiminnan ja liiketaloudellisesti hoidetun toiminnan ohella kolmas ulottuvuus: taloudellisesti merkittävä, ei-liiketoiminnallinen osa-alue. Leikolan ja Lerouxin (2006) mukaan kulttuurivienti on jaettavissa täten kolmeen näkökulmaan, jotka ovat ei-kaupallinen, taiteellisista lähtökohdista lähtevä, taloudelliselta merkitykseltään vähäinen toiminta ei-liiketoiminnallinen, taloudelliselta merkitykseltään merkittävä toiminta liiketoiminnallisin perustein organisoitu, taloudelliselta merkitykseltään merkittävä toiminta Esimerkiksi suuri osa kuvataiteen ja näyttämötaiteen viennistä kuuluu ensimmäiseen kategoriaan. Kansallisessa kulttuuripolitiikassa on perinteisesti lähdetty siitä, että sivistysvaltion tehtäviin kuuluu taiteellisista lähtökohdista lähtevän kulttuurivaihdon edistäminen ja ylläpitäminen. Ei-liiketoiminnalliseen, taloudelliselta merkitykseltään merkittävää kulttuurivientiä harjoittavat puolestaan mm. yksittäiset taiteilijat, joilla on kansainvälinen tähtistatus: laulajat, muusikot, säveltäjät, orkesterinjohtajat, orkesterit jne. (Leikola & Leroux 2006, 49). Liiketaloudellisin perustein harjoitettu kulttuurivienti on usein ollut kulttuurivientiä koskevien selvitysten pääkohde, mihin liittyy mm. peli- ja musiikkiteollinen toiminta. 10 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 11\n8 Leikolan ja Lerouxin (2006, 49) mukaan suurin osa suomalaisista kulttuurivientiorganisaatioista edistää kaikkia kolmea eri kulttuurivientityyppiä samanaikaisesti. Kulttuurivientiä voidaan jäsentää monin eri tavoin. Se voi liittyä myös arvoketjun eri vaiheisiin; sisällön luomiseen, tuotteistamiseen, myyntiin, markkinointiin ja jakeluun. Kulttuuriviennin lähtökohtana voi olla paitsi valmiin tuotteen tai ohjelmiston vieminen myös tuotekehitysprosessin suunnittelu ja toteutus. Tuotekehitykseen liittyvät seuraavat vaiheet (Bergström & Leppänen 2009, ): tuoteaihioiden ideointi ja arviointi osana projektiryhmän työtä (mm. erilaisia innovointimenetelmiä soveltaen) tuotetestaus ja koemarkkinointi (mm. suomalaisten liikeideoiden testaus Venäjän markkinoilla) tuotteistaminen ja palvelujen konseptointi lanseeraus (tuotteen kaupallistaminen) Kansainvälistyminen voidaan nähdä tällöin prosessina, jossa yritys käynnistää kansainvälisille markkinoille suuntautuvat toiminnot tai laajentaa jo harjoittamiaan kv-toimintoja. (Urmas ym. 2009b, 4). Leikola (Leikola & Leroux 2006, 16) onkin ehdottanut, että viennin sijaan on yksinkertaisempaa puhua laajemmasta käsitteestä, kansainvälistyminen. Sillä käsitetään kaikkien eri liiketoiminnan ulottuvuuksien ja prosessin kansainvälistymistä, ei vain lopputuotteiden ja myytävien tai lisensoitavien hyödykkeiden ja oikeuksien siirtymistä rajan yli. Luovien alojen toimintojen kansainvälistyminen voidaan täten nähdä laajana ja monimuotoisena kokonaisuutena. Se voidaan nähdä lähes minä tahansa työskentelynä ulkomaalaisten kanssa, jolloin se voi tarkoittaa mm. perinteistä vientiä, tuontia, toimipistettä ulkomailla, alihankintaa, ulkomaisia asiakkaita/työntekijöitä, yhteistyötä ulkomaisten yritysten kanssa Suomessa, kansainvälisiä projekteja ja kulttuurivaihtoa. (Handelberg & Karhunen 2009a, 5-6.) Monimuotoisuudesta huolimatta kulttuuriviennille on määritelty kansallisia tavoitteita ja strategisia päämääriä. Suomessa kulttuuriviennin tavoitteena on ollut luovien alojen ja kulttuurin toimialojen nostaminen tasavertaisiksi ja tunnustetuiksi vientialoiksi muiden vientialojen rinnalla. Opetusministeriön (2007c) kulttuuriviennin kehittämisohjelman visio on muotoiltu seuraavasti: Kulttuurivienti on kasvanut tunnetuksi osaksi suomalaista vientitoimintaa. Kulttuuriviennin arvo on vähintään kolminkertaistunut ja luovat toimialat ovat monipuolistaneet maamme elinkeinorakennetta ja vahvistaneet työllisyyttä. Kulttuuri on nykyistä selkeästi vahvempi osa Suomi-kuvaa ja -brändiä. Kulttuurin kentässä toimivien yksilöiden ja ryhmien taloudellinen hyvinvointi on parantunut vientitoiminnan ansiosta. Vision on katsottu toteutuneen siltä osin, että kulttuurivientiyritysten liikevaihto on kasvanut selvästi muita yrityksiä nopeammin ja liikevaihdon kasvu on ollut merkittävä työllistämisen vauhdittaja. Suomen liiketoiminnallisen kulttuuriviennin kärki on kuitenkin todettu heterogeeniseksi, sillä kärkiyhtiöiden vientisuuntautuneisuus on vaihdellut voimakkaasti. Kulttuurivientiä harjoittavista yrityksistä merkittävä osa on vientiä harjoittavia kotimarkkinayrityksiä, joille viennin osuus liikevaihdosta on alle 50 %. (Leikola & Leroux 2006, ) Myönteisistä kehityspiirteistä huolimatta kulttuurivientiin liittyy edelleen runsaasti haasteita ja kehittämistarpeita. Kulttuuriviennin heikkouksiksi on mainittu tiedotustoiminta, markkinointi, promootio ja vienninedistäminen, jonka vuoksi kulttuurituotanto ei aina kohtaa olemassa olevaa kysyntää. Selvitysten mukaan kulttuurialan yleinen ongelma on myös resurssien puute. Kulttuurivientiin liittyvä kysyntä koetaan usein suuremmaksi kuin mihin taloudelliset voimavarat antavat mahdollisuuksia. Erillistä rahoitusta juuri kulttuurivientiin on ollut vain harvalla alan 12 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 13\n9 toimijalla. Myös Helsinki-keskeisyys on koettu suomalaisen kulttuuriviennin kannalta ongelmalliseksi. (Opetusministeriö 2007a, 6, 23.) Opetusministeriön (2007c) linjauksissa kulttuuriviennin kehittämiskohteiksi on määritelty seuraavat osa-alueet: yritystoiminnan kehittäminen vientitoiminnan kannalta merkittävien klustereiden ja verkostojen vahvistaminen kansainvälinen markkinointi ja promootio kulttuuriviennin rakenteiden ja tietoperustan vahvistaminen kansainvälisen kulttuuriyhteistyön ja -vaihdon kehittäminen kulttuuriviennin kannalta kilpailukykyisen lainsäädännöllisen toimintaympäristön aikaansaaminen Kulttuurituotannossa on myös paljon alueita, joilla kansainvälisyys on automaattinen toimintatapa. Toisaalta valtaosa kulttuurista on jo lähtökohtaisesti luonteeltaan sellaista, että sitä ei ole tarkoitettukaan vientiin. Kyse on siitä, onko kyseessä jo itsessään kansainvälisestä ja universaalista tuotteesta. Esimerkiksi ooppera on jo itsessään universaali taidemuoto, jolle kansainvälinen toiminta on luontevaa. Toisaalta musiikin kentällä saattavat vaikuttaa myös kulttuurisidonnaisuudet, jotka joko edistävät tai estävät kansainvälistymistä. (Opetusministeriö 2007c, 11; Nikula ym. 2009b, ) Esimerkiksi venäläinen perinteinen baletti ja suomalainen moderni baletti saattavat poiketa huomattavasti toisistaan, mikä rajoittaa rajan yli tehtävää yhteistyötä. Kulttuuriviennin käsite on täten monimuotoinen ja joiltakin osin epäselvä. Siksi kulttuurin kentällä on kaivattu myös kulttuuriviennin täsmällisempää määrittelyä. Se voi tapahtua esimerkiksi taiteenalakohtaisesti, sillä kullakin kulttuurimuodolla on osin omat vientiin liittyvät logiikkansa ja ansaintamallinsa. Samalla kullekin taiteenlajille voidaan määritellä omat konkreettiset tavoitteensa kulttuuriviennin lisäämiseksi. (ICONOR 2006, 7-8; Niinikoski & Kiiski 2007, 14.) Esimerkiksi tanssitaiteen vientistrategiassa esitetään jaottelu kansainväliseen yhteistyöhön, kulttuurivaihtoon ja kulttuurivientiin, missä kaksi ensimmäistä tarkoittavat tanssin toimijoille käytännössä samaa asiaa. Kansainvälinen yhteistyö lähtee tanssin toimijoiden mukaan ensisijaisesti taiteellisista tavoitteista. Kulttuurivienti määrittyy vastaavasti toiminnaksi, jossa tavoitteiksi asettuvat ensisijassa taloudelliset päämäärät (mm. liiketoiminnan ja -vaihdon vahvistaminen, työpaikkojen lisääminen) (Cupore 2007, 4-5). Joillakin kulttuurialoilla (kuten peliteollisuudessa) voidaan puolestaan miltei kaikki kansainvälinen toiminta rinnastaa kulttuuriviennin käsitteeseen. Lisäksi joillakin toimijoilla, kuten Elokuvasäätiöllä, on erillinen kulttuuriviennin budjetti. Toisaalta on havaittu, että kansainväliset organisaatiot Suomessa (kuten kulttuuri-instituutit ja lähetystöt) saattavat vierastaa kulttuurivienti-sanaa, jolloin he puhuvat sekä käyttävät toimintasuunnitelmassaan enemminkin käsitettä kulttuuriyhteistyö. Samalla he myös voivat korostaa, että kulttuurivienninkin tulisi aina olla kulttuurien dialogia (Opetusministeriö 2007a, 23). Raja kansainvälisyyden, kulttuuriyhteistyön ja kulttuuriviennin välillä on siis häilyvä ja käsitteiden käyttö sidoksissa toimijan tulkintoihin sekä kansainvälistymisen motiiveihin. Kulttuuriyhteistyön ja kulttuuriviennin käsitteiden väliset erot liittyvät siihen, mihin kansainvälisellä toiminnalla pyritään. Edellinen käsite painottaa taiteelliseen toimintaan ja sisältöihin liittyvää vuorovaikutusta. Kulttuurivienti on taas nähty enemmän talouteen ja liiketoimintaan kytkeytyväksi toiminnaksi. Laajassa katsantokannassa taloudellinen, taiteellinen ja sosiaalinen näkökulma kietoutuvat moniulotteisesti toisiinsa (Kainulainen 2005). Esimerkiksi Venäjä-yhteistyö voi tarjota mahdollisuuksia uusia taiteellisten virikkeiden saamiseen, mutta toisaalta yhteistyöllä voi olla myös kulttuurituotteiden vientiin liittyvää taloudellista merkitystä. Talouteen ja taiteeseen liittyvä kansainvälinen yhteistyö eivät näin ollen ole välttämättä ristiriidassa toisiinsa nähden. Perinteisesti kulttuuriyhteistyöhön on voinut liittyä taiteen autonomian korostaminen. Talouselämä on puolestaan voitu nähdä rationaalisen hyödyntavoittelun ilmentäjänä. Kahtiajako on tullut tunnetuksi esimerkiksi Theodor Adornon klassisessa 14 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 15\n10 kulttuuriteollisuuden kritiikissä. Taide edusti Adornolle jotakin ylevää ja korkeampaa, talous puolestaan ilmensi halpahintaista hyödyntavoittelua (Du Gay 1997, 1; Jackson 2002). Viime vuosien keskustelu talouden kulttuuristumisesta (culturalization of economy) ja kulttuurin ekonomisoitumisesta (economization of culture) on kuitenkin hämärtänyt talouden ja kulttuurin dualismia (esim. Uusitalo 1999; Throsby 2004). Toisin sanoen talouselämä on yhä enemmän kulttuurin muovaamaa ja vastaavasti merkitysvälitteinen kulttuuri saa yhä enemmän sisältöjä taloudellisen markkinamekanismin kautta. Talouden kulttuuristuminen on tullut esille esimerkiksi design-tuotteiden ja -palvelujen merkkiytymisen, brandien rakentumisen ja palvelujen estetisoitumisen yhteydessä. Tämä on konkretisoitunut esimerkiksi kaupunkikeskustojen elävöittämisen ja tapahtumaistamisen yhteydessä. Talouselämän kulttuuristuminen kietoutuu monin tavoin kulttuuriyhteistyön ja kulttuuriviennin logiikkaan, ja käytännössä se on tullut esille mm. seuraavien ilmiöiden yhteydessä: julkisen tuen piirissä toimivat kulttuuriorganisaatiot (museot, teatterit, ooppera, kulttuuritapahtumat jne.) ovat joutuneet laajentamaan rahoituspohjaansa ja tukeutuneet entistä enemmän yritysrahoitukseen kulttuurialojen yritykset ovat kytkeytyneet monin tavoin kansainvälisen viihdeteollisuuden ansaintalogiikkoihin Venäjä-yhteistyötä edistävät kulttuurihankkeet ovat saaneet yhä useammin rahoitusta elinkeinopoliittisin perustein alueiden kulttuuri-imagojen ja tuotteiden merkkiarvojen merkitys kilpailukyvyn osa-alueena on vahvistunut Samalla tuotteiden ja palveluiden symbolinen tai kulttuurinen kerrostuma on alkanut määrittämään niiden taloudellista arvoa. Kaikki mainitut seikat puoltavat sitä, ettei kulttuuriviennin tai kansainvälisen kulttuuriyhteistyön yhteydessä ole useinkaan perustelua erotella taloudellisia ja kulttuurisia pyrkimyksiä toisistaan. 1.2 Suomen ja Venäjän kulttuuriyhteistyön tavoitteet Kulttuuriala on noussut entistä painokkaammin Euroopan unionin ja Venäjän yhteistyön piiriin. Kansainvälinen kulttuuriyhteistyö edistää mm. markkinatalouden toimintamallien omaksumista, monikulttuurisuutta, ilmaisuvapautta, työllisyyttä ja matkailua. Opetus- ja kulttuuriministeriön (2007b, 17) mukaan yhteistyön edistämiselle ei ole tällä hetkellä kuitenkaan olemassa selkeitä välineitä ja struktuuria, mikä on ajankohtainen kehittämishaaste. Opetus- ja kulttuuriministeriön strategioissa Venäjän kanssa tehtävä yhteistyö on ollut vuosia keskeisessä roolissa. Esimerkiksi ministeriön strategiassa 2015 todetaan, että yhteistyötä Venäjän kanssa tulee kehittää ja modernisoida kaikilla opetusministeriön sektoreilla. Opetusministeriön toimintaohjelmassa Suomi, Venäjä ja kansainvälinen yhteistyö puolestaan konkretisoidaan yhteistyön muotoja ja tavoitteita. Lisäksi erillinen Taiteen ja kulttuurin Venäjä-ohjelma julkaistiin vuonna Viime aikoina opetusministeriö on edistänyt kulttuuriyhteistyötä mm. Pohjoisen ulottuvuuden toimintaohjelman avulla (Opetusministeriö 2009). Suomen tavoitteita Venäjälle suuntautuvassa kulttuuriyhteistyössä ovat opetus- ja kulttuuriministeriön (Opetusministeriö 2007b, 18) mukaan seuraavat seikat: keskinäisen kulttuurituntemuksen ja käytännön yhteistyön lisääminen avoimen ja monipuolisen kulttuurisen vuorovaikutuksen edistämiseksi suomalaisen taiteen ja kulttuurin kilpailukyvyn ja arvostuksen vahvistaminen kahdenvälisessä ja monenkeskisessä Venäjä-yhteistyössä edellytysten luominen pohjoisen kulttuurisen kumppanuuden vahvistumiselle 16 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 17\n11 taiteen ja kulttuurin toimijoiden kannustaminen Suomessa ja Venäjällä yhteistyössä hyödyntämään ja toimeenpanemaan kansainvälisiä ja Euroopan unionin ohjelmia taiteen ja kulttuurialojen hanketoimintavalmiuksien vahvistaminen koulutuksen ja tiedotuksen avulla Suomen ja Venäjän taide- ja kulttuurialan hallintoviranomaisten keskinäisen yhteistyön ja tiedonvaihdon edistäminen nuorison kulttuuri- ja taidealan yhteistyön edistäminen Venäjä-yhteistyön monet ja monialaiset mahdollisuudet edellyttävät suunnitelmallista ja pitkäjänteistä kehittämistyötä. Opetusministeriö on todennut Venäjä-strategiassaan, että Suomen ja Venäjän välisessä yhteistyössä on ajankohtaista mm. kulttuuriperinnön ja kulttuuriympäristön säilyttämiseen sekä kulttuuriteollisuuden ja kulttuurimatkailun kehittämiseen painottuva toiminta. Lähialueyhteistyöstrategian osalta ministeriö on kannustanut ja ohjannut taiteen ja kulttuurin toimijoita myös monisektoraaliseen hanketoimintaan erityisesti arts-managementin, tekijänoikeuksien, kulttuurimatkailun tuotteistuksen ja kulttuuriviennin toimialoilla. (Opetusministeriö 2005.) 1.3 Etelä-Savon Venäjä-yhteistyön lähtökohtia Venäjä -yhteistyön merkitys on erityisen suuri itäisen Suomen maakunnille maantieteellisen läheisyyden vuoksi. Esimerkiksi Etelä-Savossa on paljon Venäjä-yhteistyötä tekeviä organisaatioita aina korkeakouluista viranomaisiin. Vuonna 2007 alueen Venäjä-viennin arvo oli noin 61 M ja tuonnin arvo noin 12M. Vuonna 2007 alueella asui myös yli 1000 venäjää äidinkielenään puhuvaa henkilöä. Etelä-Savon alueen Venäjä-viennin kannalta tärkeimpiä aloja ovat olleet matkailu, kauppa, palvelusektori, metalli- ja metsäteollisuus sekä energiasektori. (Järvikuona ym. 2009, 5.) Lähialueyhteistyölle suunnatut resurssit ovat osaltaan tarjonneet Itä- Suomen maakunnille Venäjä-yhteistyöhön liittyviä toimintamahdollisuuk- sia. Lähialueyhteistyötä on toteutettu vuodesta 1992, jolloin solmittiin maiden välinen lähialuesopimus. Sopimuksen pääkohdealueina ovat Venäjällä olleet Luoteis-Venäjä, erityisesti Suomeen rajoittuvat alueet Murmanskin alue, Karjalan tasavalta, Leningradin alue ja Pietari. Vuonna 2010 Suomen ulkoasiainministeriö ja Venäjä rahoittivat lähialueyhteistyöhankkeita noin 19 miljoonalla eurolla. Vuosittain hankkeita on ollut toteutuksessa noin 200. Tästä summasta Pietariin kohdistui noin 4,5 miljoonaa euroa. (Ulkoasiainministeriö 2010.) Uusia yhteistyö- ja liiketoimintamahdollisuuksia on syntynyt niin paikallisen kysynnän kasvun myötä sekä teollisuuden modernisoitumisprosessin seurauksena, mikä on tarjonnut uusia investointimahdollisuuksia. Etelä-Savon toimijoiden Venäjä-yhteistyö on keskittynyt Pietariin, Leningradin oblastiin ja Moskovan alueelle. Tämä on perustunut osin mm. Kaakkois-Suomi Venäjä -ohjelman toteuttamisalueeseen sekä maantieteellisiin ja taloudellisiin näkökulmiin. (Etelä-Savon maakuntaliitto 2010, 3; Järvikuona ym ) Eteläsavolaisten yritysten kiinnostus on kohdistunut erityisesti Luoteis-Venäjän markkinoihin. Lähialueena Pietarin nopea kehitys on ollut erityisen tärkeä. Pietarissa on 4,6 miljoonaa asukasta ja vastaavasti kaupunkia ympäröivässä Leningradin oblastissa asukkaita on 1,6 miljoonaa. Täten sekä Pietarissa että Leningradin oblastissa on valtava tiede-, teollisuus-, kulttuuri- ja koulutuspotentiaali. (Lautanen 2008; Etelä-Savon maakuntaliitto 2010, 3.) Pietari on tunnetusti perinteikäs tiede- ja kulttuurikaupunki, mikä heijastuu mm. matkailuun ja kulttuuriyhteistyöhön, joiden kehittymiselle kaupungissa on huomattavan suurta potentiaalia. Kaupungissa on runsaat 90 yliopistoa ja lähes korkeakouluopiskelijaa. Monet kansainväliset huippuyliopistot ja yritykset ovat etabloituneet Pietariin hyödyntämään tarjolla olevaa monipuolista korkean tason osaamista. Pietarin alueen osaamiskapasiteetti on nähty myös Etelä-Savon näkökulmasta valtavaksi. (Lautanen 2008, 11; Etelä-Savon maakuntaliitto 2010, 4.) 18 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 19\n12 Pietarin tärkeimpinä kilpailuetuina ja yhteistyön mahdollistajina on pidetty seuraavia tekijöitä (Lautanen 2008, 11): kasvava poliittinen rooli suunnitteilla mm. joidenkin federaation toimintojen siirtäminen Moskovasta Pietariin kasvava rooli kansainvälisessä kaupassa pääsy suurille ja Venäjän mittakaavassa kehittyneille markkinoille innovaatiopotentiaali työvoiman saatavuus ja koulutustaso Kulttuuritoimintojen osalta Pietarin aktiviteetit tarjoavat runsaasti yhteistyömahdollisuuksia. Vuoden 2008 tietojen mukaan Pietarin kulttuurielämää luonnehtivat mm. seuraavat tunnusluvut (Commitee for culture 2008): 265 festivaalia (mm. 95 musiikkitapahtumaa, 20 teatteritapahtumaa, 31 elokuvatapahtumaa) 1147 kulttuuri-instituuttia työntekijää kulttuuri-instituuteissa 7783 valtion ylläpitämää historiallista ja kulttuurista kohdetta 62 teatteria 182 museota, joista 72 historiallista museota ja 14 taidemuseota ja 5 valtiollista museota museoissa kävijää 135 taidegalleriaa 38 konserttitaloa, joissa 2305 työntekijää konserteissa kävijää 50 elokuvateatteria 260 kirjastoa, joissa 4228 työntekijää 197 kansallista kulttuurilaitosta 21 ulkomaista kulttuurikeskusta 112 design studiota 28 muotitaloa Venäjän monipuolinen ja korkeatasoinen taide- ja kulttuurielämä on tarjonnut osaltaan eteläsavolaisille runsaasti yhteistyömahdollisuuksia. Esimerkiksi maakunnan suurimmissa kulttuuritapahtumissa on ollut vahva Venäjä-yhteys: Mikkelin musiikkijuhlat on perustunut yhteistyöhön Mariinski-teatterin ja Valeri Gergijevin kanssa. Savcor Ballet on rakentunut tunnettujen venäläisten balettitalojen kanssa tehtävälle yhteistyölle. Savonlinnan balettijuhlissa on ollut keskeinen asema Petroskoissa toimivalla Karjalan tasavallan musiikkiteatterilla, ja Savonlinnan oopperajuhlilla on nähty usein venäläisiä vierailevia tähtiä. Pieksämäen kaupungin ja moskovalaisen Novaja Operan välinen yhteistyö on myös ollut tiivistymässä ja laajentumassa. Lisäksi taidekeskus Salmela on solminut hyvät yhteydet Pietarin taideakatemiaan ja tuonut koulun kasvattien töitä kesäisin näytteille Mäntyharjulle. Myös Viipuriin avautunut taiteilijaresidenssi sekä yhteydet Eremitaasin Viipuriin avattuun filiaaliin ovat avanneet uusia yhteistyömahdollisuuksia. Kuvataiteen ja taidekasvatuksen yhteistyötä on tehnyt myös mm. Mikkelin Haukivuoren Saksala ArtRadius toteuttamalla näyttelyvaihtoa Pietarin pedagogisen akatemian kanssa. (Etelä-Savon maakuntaliitto 2010, 10.) Etelä-Savon maakuntaliiton asettamia tavoitteita Venäjä-yhteistyölle kulttuurin osalta ovat olleet mm. seuraavat osa-alueet (Etelä-Savon maakuntaliitto 2010, 11): kulttuurialojen, taideorganisaatioiden ja instituutioiden verkottuminen sekä toisiinsa että yhteiskunnan muihin aloihin kulttuuri- ja taiteilijavaihdon sekä harjoittelumahdollisuuksien kehittäminen matkailu- ja kulttuuriasioista vastaavien Suomen ja Venäjän viranomaisten välisen yhteistyön kehittäminen nykyisten kulttuuritapahtumien vahvistaminen ja uusien synnyttäminen venäläisten löytäminen tapahtumien asiakkaiksi urheilu- ja liikuntamatkailun kehittäminen 20 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 21\n13 yhteistyön kehittäminen Etelä-Savon ja Pietarin massaurheilutapahtumien kanssa urheilu- ja liikuntayhteistyön laajentaminen Karjalan tasavaltaan Etelä-Savossa on jo vuosia toteutettu monipuolista kehittämistyötä Venäjäyhteistyön edistämiseksi. Esimerkiksi Savonlinnassa on kehitetty vuodenvaihteen tapahtumatoimintaa erityisesti venäläisiä matkailijoita ajatellen. Loppiaisena 2008 toteutettiin Olavinlinnassa ja Riihisaaressa Kolmen Linnan Loppiainen -tapahtuma. Mikkelissä toteutettiin puolestaan tammikuun 2010 alussa Mikkeli meets Russia -tapahtumakokonaisuus, jonka puitteissa tarjottiin lapsiperheille suunnattua, kielestä riippumatonta ohjelmaa mm. Mikkelin Teatterissa. Tapahtumakokonaisuudesta on tarkoitus kehittää vuosittain toteutettava tuote. (Etelä-Savon maakuntaliitto 2010, 8-10.) Myös maakunnan matkailuyritykset ovat panostaneet monin tavoin venäjänkielisiin materiaaleihin sekä henkilökunnan venäjän kielen taitoon ja venäläisen tapakulttuurin tuntemukseen. Esimerkiksi Helsingin yliopiston Ruralia-instituutti ja Aalto-yliopiston Pienyrityskeskus ovat yhdessä Russia Services -hankkeen puitteissa julkaisseet -sivuston, joka on tarjonnut asumiseen, vapaa-aikaan, työhön ja yrittäjyyteen liittyvää käytännönläheistä tietoa. Myös Saimaan veneily on saanut Venäjä-yhteistyön osalta erityishuomion, ja vuonna 2009 laadittiin mm. venäläisille yksityisveneilijöille suunnattu venäjänkielinen Saimaan veneilyopas. (Etelä-Savon maakuntaliitto 2010.) Koulutuksen ja tutkimuksen osalta Venäjä-yhteistyö on ollut Etelä-Savossa monipuolista. Esimerkiksi Mikkelin ammattikorkeakoulu (Mamk) on toiminut Pietarissa vuodesta Mamk on harjoittanut Venäjä-yhteistyötä koulutuksen, tutkimuksen, kehittämistoiminnan sekä maksullisen palvelutoiminnan aloilla. Koulutuksen alalla tärkeimmät yhteistyömuodot ovat olleet kaksoistutkinnot, opiskelija- ja asiantuntijavaihto, opiskelijarekrytointi ja yhteiset seminaarit. Lisäksi Mikkelin ja Kymenlaakson ammattikorkeakoulut ovat laatineet yhteisen Venäjä-yhteistyötä koskevan toimenpideohjelman vuosille Kaiken kaikkiaan Etelä-Savon Venäjä-yhteistyö on ollut monipuolista ja se on kattanut mm. yritystoimintaan ja kauppaan, matkailuun, kulttuuriin, luonnonvaroihin, tutkimukseen, koulutukseen ja kehittämistyöhön liittyviä toimintoja. On oletettavaa, että jatkossa Itä-Suomen Venäjä-yhteistyön merkitys tulee entisestään korostumaan. 1.4 Selvityksen tarve ja tavoitteet Kansanvälisten yhteistyösuhteiden luominen ja ylläpitäminen edellyttää pitkäjänteistä työtä, osaamista sekä riittäviä resursseja ja tukipalveluja. Käsillä olevan selvityksen tavoitteena on tarkastella itäsuomalaisten kulttuuritoimijoiden ja luovien alojen yritysten Venäjä-yhteistyön nykytilaa, yhteistyömuotoja ja tulevaisuuden kehittämismahdollisuuksia. Raportti perustuu kahden hankkeen tuottamaan materiaaliin. Selvityksessä käytettävä kysely- ja haastatteluaineisto on koottu osin Mikkelin ammattikorkeakoulussa vuonna 2009 Interreg -rahoituksella toteutetun esiselvityshankkeen puitteissa, jonka tavoitteena oli tarkastella Etelä-Savon ja Etelä-Karjalan maakuntien kulttuuritoimijoiden (museoiden, kirjastojen, teattereiden, orkesterien, taiteilijoiden, taidealan oppilaitosten jne.) Venäjä-yhteistyön nykytilaa. Hankkeen aikana selvitettiin, mitä mahdollisuuksia toimijat näkevät kulttuuriyhteistyössä ja millaisia odotuksia heillä on esimerkiksi kansainvälistymistä edistävien tukipalvelujen ja rahoituksen osalta. Käsillä olevan raportin tarkoitus on soveltaa ja syventää ao. hankkeen tuottamaa, aiemmin julkaisematonta, empiiristä aineistoa laajemmassa asiayhteydessä. Raportin toinen haastatteluaineisto on koottu vuoden 2011 kuluessa Luova Suomi Etelä-Savossa -hankkeen puitteissa. Kyseisen ESR -hankkeen tavoitteena oli tarkastella Etelä-Savon ja Venäjän välistä kulttuuriyhteistyötä erityisesti luovien alojen yritystoiminnan näkökulmasta. Hankkeen aikana selvitettiin eteläsavolaisten luovien alojen yritysten olemassa olevat venäjäyhteistyön muodot, tarpeet ja mahdollisuudet. Selvitystyön yhtenä päämääränä oli pohtia sitä, tarvitaanko Itä-Suomeen uusia kulttuuriyh- 22 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 23\n14 luovan kaupungin ja luovien klustereiden rakentumisessa, ja empiirisenä kohteena mm. kulttuurikeskukset Moskovassa ja Pietarissa. Hanke on osa Pohjoisen ulottuvuuden kulttuurikumppanuutta, jonka toiminta alkoi vuonna Mainituista hankkeista huolimatta luovien alojen Venäjäyhteistyötä ei ole selvitetty erityisesti Itä-Suomen näkökulmasta, sillä Venäjä-yhteistyötä koskevat kulttuuri- tai matkailualan raportit ja julkaisut on laadittu tähän mennessä pääasiassa kansallisella tasolla (esim. Eronen 2004, Nikula ym. 2009a; Opetusministeriö 2007a; Ruutu, Panfilo & Karhunen 2009; Urmas ym. 2009a; Ruutu 2010). Kulttuuritoimijoiden ja luovien alojen yritysten Venäjä-yhteistyö voi olla hyvin monimuotoista, ja se voi liittyä esimerkiksi kulttuurivierailuihin ja -tapahtumiin, kulttuuripalvelujen myyntiin sekä kulttuurituotteiden myyntiin liike- ja asiakaslahjoiksi. Tapahtumien tuottaminen Venäjälle tai Venäjältä Suomeen edellyttää mm. tuottajaosaamista sekä aktiivisuutta kontaktien ja uusien yhteistyömahdollisuuksien etsimisessä. Lisäksi esimerkiksi kulttuurialoittain järjestettävät kontaktimatkat ja kulttuuritoimijoille myönnettävät matka-avustukset voivat osaltaan edistää tapahtumayhteistyötä. Kulttuuriyhteistyömahdollisuuksia löytyy myös esim. koulutus- ja tutkimustoiminnasta, ammatillisesta vaihdosta sekä erilaisesta työelämäyhteistyöstä. Kulttuuri ja luovien alojen sisällöt voivat toimia myös muiden alojen yritysten promovoinnin ja markkinoinnin välineenä Venäjällä. Olennaista on tällöin löytää ja tunnistaa yrityksen arvopohjaa tukevat kulttuuriset sisällöt sekä erilaiset yritysyhteistyön mahdollisuudet. Tämä edellyttää mm. tuottajaosaamista luovien alojen toimijoilta ja innovatiivisten yritysyhteistyömuotojen soveltamista. Venäjälle suuntautuva luovien alojen yhteistyö tarjoaa monia mahdollisuuksia Itä-Suomen alueelle. Kyse voi olla paitsi taiteellisesta toiminnasta myös kulttuuri- ja vapaa-ajan sektorin monialaisesta yritystoiminnan edistämisestä, jossa kulttuuriset sisällöt voivat yhdistyä esim. hyvinvointi- ja matkailupalvelujen myyntiin. Monialaisen yhteistyön avulla voidaan sateistyötä, -vientiä ja -vaihtoa edistäviä tukipalveluja, joiden avulla mm. luovien alojen toimijoiden palveluja ja tuotteita saataisiin entistä paremmin kohdennettua Venäjän markkinoille. Hankkeen näkökulma painottui täten yritysten kehittämistarpeisiin ja tarvittavien tukipalvelujen pitkän aikavälin suunnitteluun. Mainittujen hankkeiden viitoittamina käsillä oleva raportti pyrkii vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: minkälaisia kokemuksia itäsuomalaisille kulttuuritoimijoilla ja luovien alojen yrityksillä on Venäjä-yhteistyöstä? mitkä ovat suurimpia haasteita, esteitä ja mahdollisuuksia kulttuuritoimijoiden ja luovien alojen yritysten Venäjä-yhteistyössä? minkälaisia uusia yhteistyötapoja voidaan kehittää venäläisten ja suomalaisten kulttuuritoimijoiden ja luovien alojen yritysten välille lyhyellä ja pitkällä aikavälillä? minkälaiset tukipalvelut voisivat jatkossa helpottaa ja edesauttaa suomalaisten ja venäläiset kulttuuriyhteistyötä? Suomen ja Venäjän kulttuuriyhteistyötä on tutkittu varsin monipuolisesti. Aktiivisia toimijoita Venäjä-osaamisen kehittämisessä ovat olleet mm. Itä-Suomen yliopisto ja Suomen Akatemia, joka on toteuttanut laajaa Venäjään kohdistuvaa tutkimusohjelmaa sekä Sitra, jolla Venäjä on ollut yksi painopistealueista. Myös Tekes on lisännyt viime vuosina yhteistyötä venäläisten partnereiden kanssa. Kaikki tahot ovat olleet yhtä mieltä siitä, että Venäjän merkitys Suomelle kasvaa tulevaisuudessa. Venäjän rooli on ollut esillä erityisesti energian, turvallisuuden ja matkailun yhteydessä. (Ollus & Torvalds 2005; Mustajoki 2007, ) Kulttuuriin ja luovaan talouteen liittyvää suomalais-venäläistä yhteistyötä on aiemmin selvitetty myös Venäjän ja Itä-Euroopan Instituutissa, jossa aihepiiriä on tarkasteltu mm. Luova Kompassi -hankkeen yhteydessä. Projektin tavoitteena oli tunnistaa Suomesta ja Venäjältä potentiaalisia luovan teollisuuden yhteistyötahoja. Hankkeen fokus on ollut erityisesti 24 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 25\n15 Mikkeli (26 vastausta) Savonlinna (9) Imatra (7) Lappeenranta (6) Pieksämäki (3) Juva (2) Joroinen (1) Lemi (1) Punkaharju (1) Puumala (1) Muu paikkakunta (5) Suuri osa vastaajista toimi vastaushetkellä kulttuurijärjestöissä (27 %), kuntien/valtion kulttuurihallinnossa (12 %), kulttuurialan oppilaitoksessa (9 %) tai kulttuurilaitoksessa (8 %). Lisäksi huomattava osuus (21 %) vastanneista toimi vapaana taiteilijana tai ammatinharjoittajana. Kulttuurialan yritysten osuus vastanneista jäi DFR -hankkeessa pieneksi (6 %). Kulttuurialoittain tarkasteltuna eniten kyselyyn vastanneissa oli edustettuna kuvataide (17 vastaajaa), musiikki (10), käsi- ja taideteollisuus (8), näyttämötaide (8) ja kirjallisuus (4). Suomalaisen kulttuuritoiminnan luonnetta kuvaa myös vastanneiden taustaorganisaatioissa työskentelevien päätoimisten henkilöiden lukumäärä. Kulttuurialan organisaatiot ja yritykset ovat pääasiassa pieniä alle 5 henkilön yksiköitä. Vastanneista peräti 56 % toimi organisaatioissa, joissa työskenteli päätoimisesti korkeintaan kaksi henkilöä. Yli 15 henkilön työpaikoissa toimi ainoastaan 19 % vastanneista. Kyselyaineistoa täydensi Luova Suomi Etelä-Savossa -hanke, jonka haastatteluissa oli mukana yhteensä 21 Etelä-Savossa toimivaa henkilöä (liite 3). Haastateltavina olivat erityisesti maakunnan pienet luovien alojen yritykset, tapahtumat ja luovien alojen yritysten neuvontapalveluja tarjoavat tahot. Haastattelujen kohteina oli mm. taiteilijaresidenssejä, tuottajia, tapahtumien järjestäjä, Suomi-Venäjä-Seuran ja Suomen Pietarin instituumalla luoda uusia tuotantoverkostoja, edistää kulttuurin markkinointia, koulutusyhteistyötä ja taiteilijavaihtoa. Venäjä-yhteistyön kehittämisen tulevaisuuden haasteena on löytää toimintatapoja, joiden avulla voidaan tukea esim. kulttuurialan yritystoimintaa. Yhteistyön edistämiselle ei ole tällä hetkellä selkeitä tukipalveluja, vaan ne on jatkossa luotava (Opetusministeriö 2007b, 17). Tukijärjestelmiä on kehitettävä ja suunnattava siten, että ne mahdollistavat sellaiset hankkeet, jotka edistävät pitkän aikavälin yhteistyösuhteita yksittäisten ja irrallisten projektien sijaan. Venäjä-yhteistyön lisäämisessä ja monipuolistamisessa on pyrittävä pysyvään, laaja-alaiseen ja järjestelmälliseen kulttuurivaihtoon, mikä mahdollistaa saada pitkän aikavälin alueelliset vaikutukset ja kulttuurisuhteet. 1.5 Tutkimusaineisto ja Etelä-Savon kulttuurinen profiili Selvitystyön empiirisenä aineistona on käytetty kahden hankkeen aikana kerättyä materiaalia. Mikkelin ammattikorkeakoulun hallinnoiman, Interreg -rahoitteisen, Development of cultural co-operation between South-East Finland and the city of St. Petersburg -hankkeen (DFR) aikana kerättiin sekä kysely- että haastattelumateriaalia, joka oli kohdistettu ensisijaisesti Etelä-Savon ja Etelä-Karjalan maakuntien pienille kulttuurialan toimijoille (järjestöille, julkisen sektorin toimijoille ja yrityksille). Vastaavasti Etelä-Savon ELY-keskuksen ja Euroopan sosiaalirahaston rahoittaman Luova Suomi Etelä-Savossa -hankkeen teemahaastattelujen kohderyhmänä olivat Etelä-Savon luovien alojen yritykset. DFR -hankkeen sähköinen kyselylomake lähetettiin 267 Etelä-Savon ja Etelä-Karjalan maakunnissa toimivalle kulttuuritoimijalle (kyselylomake liitteessä 1). Kyselyyn vastasi 67 henkilöä, joten vastausprosentiksi tuli 25 %. Lisäksi DRF -hankkeen aikana Suomessa tehtiin 14 avainhenkilöhaastattelua (ks. liite 2). Kyselyyn vastanneiden kotipaikkakunnat jakautuivat seuraavasti: 26 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 27\n16 lipunmyynnistä. Muita mittavia tapahtumia ovat mm. Punkaharjun Taidetin edustajia, kulttuurilaitosten sekä musiikkioppilaitosten henkilökuntaa, kulttuurimatkailualan yrityksiä, luovien alojen yrityspalvelujen asiantuntijoita sekä eri taiteenalojen toimijoita (mm. tanssi, kuvataide, musiikki, teatteri). Näin ollen haastattelu- ja kyselyaineisto koostui monipuolisesta kohdejoukosta, mikä tarjosi mahdollisuuden luovien alojen Venäjä-yhteistyön monipuolisen tarkasteluun. Koottu aineisto ilmentää varsin hyvin Etelä-Savon ja laajemmin myös Itä-Suomen kulttuuritoiminnan ja luovien alojen luonnetta. Etelä-Savon elinkeinorakenne on maan alkutuotantovaltaisin ja julkisen sektorin merkitys aluetaloudessa on keskimääräistä suurempi. Palveluelinkeinot ovat maakunnan suurin työllistäjä, ja kaksi kolmesta työllisestä työskentelee palvelusektorilla. Väestöstä merkittävä osa on yli 64 -vuotiaita ja korkeakoulutuksen saaneita on selvästi alle valtakunnallisen keskiarvon. Kulttuurialojen osalta erityisesti kulttuurimatkailu, tapahtumatuotanto ja kulttuuriperintö ovat Etelä-Savon vahvuuksia. Tarkemmassa tarkastelussa luovien alojen yritystoiminnan kannalta merkityksellisiä ovat erityisesti esittävät taiteet, kustannusala ja kirjallisuus, kuvataide- ja valokuvaus ja käsityö. (Kainulainen ym ) Lukuisat tutkimukset ovat osoittaneet, että luovilla aloilla on kasvava merkitys jälkiteollisten kaupunkien ja alueiden kehityksessä. Kasvunäkymien rinnalla kulttuurialojen kehittymistä leimaa kuitenkin alueellinen keskittyminen, mikä johtuu materiaalisista ja aineettomista klusteroitumisen mittakaavaeduista (mm. tuotantoverkostot, innovaatioprosessit, yrityspalvelut, tutkimus- ja kehitystoiminta, alihankkijat, imagoedut) (esim. Kainulainen 2005, ). Suomessa kulttuuritoiminnot ja luovien alojen yritykset ovat keskittyneet erityisesti pääkaupunkiseudulle, missä syntyy suurin osa kulttuurialojen tuottamasta tilastollisesta arvonlisäyksestä (Alanen 2010). Alueen kokoon ja väkimäärään nähden luovien alojen asema on Etelä-Savossa varsin merkittävä, jos sitä tarkastellaan kulttuuristen alojen osuudella maakunnan arvonlisäyksestä (alue bkt:sta). Tämä selittyy ennen muuta suhteellisen suurella painoalan ja joukkotiedotuksen asemalla, jotka on tilastollisesti sisällytetty kulttuurialoihin tai luoviin aloihin. (emt., 46). Rakennerahastorahoitus (ESR- ja EAKR-hankkeet) Kuntien kulttuuritoimen nettokustannukset Valtion menot Kulttuurialan yritykset Kulttuurialan yritysten työntekijät Kulttuurialan vapaan sivistystyön oppilaitokset Taiteen perusopetuksen opiskelijat Taiteen perusopetuksen oppilaitokset Kulttuurialan opiskelijat Kulttuurialan tutkinnot Finland Festivalsin kulttuuritapahtumat Muut taiteen aluekeskukset (elokuvan-, tanssin- ja... VOS-laitokset (museot, teatterit ja orkesteri) Alueen osuus kulttuuritoimialojen työllisistä Alueen osuus kulttuuritoimialojen arvonlisäyksestä Alueen osuus kulttuuritoimialojen tuotoksesta Väestö 0 % 1 % 2 % 3 % 4 % 5 % 6 % 7 % 8 % 9 % 10 % KUVA 1. Etelä-Savon kulttuurinen profiili (% koko maassa) (Opetus- ja kulttuuriministeriö 2011a). Kaakkois-Suomessa kulttuuritoimialojen taloudellinen merkitys on puolestaan selvästi alle maan keskiarvon (Opetus- ja kulttuuriministeriö 2011a). Etelä-Savon kulttuuritoimialat työllistivät vuonna 2010 yhteensä 2305 Henkilöstörekrytointipalvelu Tekijänoikeudet henkilöä, ja koko maahan suhteutettuna tämä oli noin kaksi prosenttia. Keskeiset kulttuuritoimialat olivat sanoma- ja aikakauslehdet, uutistoimistot, Sopimusjuridiikka, sopimukset Matkat, majoitus painaminen, kirjastot, arkistot ja museot sekä taitelija-, näyttämö ja konserttitoiminta. Markkinaselvitykset, Päätoimisesti muut kartoitukset hoidettuja museoita on Etelä-Savossa neljä, joilla on yhteensä 11 Promootiota museoyksikköä. Vastaavasti 11 teatteri- ja orkesterilain mukaisia teattereita Myyntipalveluja alueella on kaksi, kuten myös 12 orkestereita. Finland Festivalsin kulttuuritapahtumia Markkinointipalveluja Etelä-Savossa oli 14 vuonna 2007 Joroisten Projektin hallintaa Musiikki-päivät, Kangasniemen musiikkiviikot, 9 Mikkelin Musiikkijuhlat, Konsultointia Savonlinnan Oopperajuhlat ja Taidekeskus Salmelan toiminta. Myytyjen Tuotekehityspalveluja lippujen määrä tapahtumiin oli 13 % koko maan vastaavien tapahtumien Tulkkauspalveluja Käännöspalveluja LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA\n17 keskus Retretin tapahtumat, St. Michel -ravit, Mikkelin balettijuhlat (Savcor Ballet), Sulkavan Soudut, Jurassic Rock, Kampusfestarit ja Työväen Näyttämöpäivät. (Opetus- ja kulttuuriministeriö 2011a.) Kaakkois-Suomen ELY-alueen (Etelä-Karjalan ja Kymenlaakso) taloudellisiksi kasvualoiksi on luovien alojen osalta nähty taide- ja antiikkiliikkeet, taiteilija-, näyttämö- ja konserttitoiminnot, äänitteiden ja viihde-elektroniikan valmistus ja kauppa sekä kulttuuritapahtumien järjestäminen. Vuonna 2007 alueella oli viisi suurta Finland Festivalsin kulttuuritapahtumaa. (Opetus- ja kulttuuriministeriö 2011a.) Kulttuurialan yritysten toimipaikkoja oli Etelä-Savossa vuonna 2007 yhteensä 358. Henkilöstöä yrityksissä oli 1392 eli noin 2,2 % koko maan kulttuurialan yritysten henkilöstömäärästä. Suurin osa yrityksistä on pieniä eli alle euron liikevaihdon omaavia ja alle neljä henkilöä työllistäviä. Luovien alojen yrityksillä viitataan tässä neljään toimialaluokkaan, jotka ovat taide- ja kulttuuriperintö, joukkoviestintä, muotoilu ja mainonta sekä viihde (Kainulainen ym. 2008). Taiteilijoita alueella oli n. 500, joista suurin osa toimi muotoilun, kuvataiteen, valokuvauksen, teatterin, musiikin tai kirjallisuuden aloilla (Opetus- ja kulttuuriministeriö 2011a.). Vuonna 2006 Etelä-Savon luovien alojen yritysten määrät jakautuivat seuraavasti (Kainulainen ym. 2008): muotoilupalvelujen, musiikin ja ohjelmapalvelujen sekä pelialan toimialoilla alle euron liikevaihdon yritysten osuus oli huomattava. Vastaavasti arkkitehtipalveluissa, mainonta- ja markkinointiviestinnässä ja viestintäaloilla miljoonan euron liikevaihdon yrityksiä oli eniten. Luovien alojen yritysten pienuus on havaittu myös eurooppalaisella tasolla. Tutkimusten mukaan 80 % eurooppalaisista kulttuurin ja luovien alojen yrityksistä on PK- ja mikroyrityksiä ja näistä 60 % on 1-3 henkilön yrityksiä. (Opetus- ja kulttuuriministeriö 2011b, 11.) taide ja kulttuuriperintö (69 yritystä) joukkoviestintä (129) muotoilu ja mainonta (70) viihde (79) Myös kansallisesti tarkasteltuna luovien alojen yritykset ovat pääasiassa pieniä. Urmaksen ym. (2009b, 12) laatimassa kyselyssä kolmannes suomalaisista luovien alojen kyselyyn vastanneista yrityksistä saavutti korkeintaan euron liikevaihdon. Hieman yli puolet yrityksistä oli alle euron liikevaihdon tuottavia. Toisaalta noin 14 % vastanneista yrityksistä ylsi yli miljoonan euron liikevaihtoon. Erityisesti käsityön, 30 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 31\n18 2. Venäjä Suomen yhteistyökumppanina 2.1 Venäjän talouskasvu yhteistyön moottorina Suomen ja Venäjän yhteistyö koskee monia yhteiskuntaelämän toimintamuotoja, toimialoja, yrittäjyyttä, yhdistystoimintaa, julkishallinnon vuoropuhelua jne. Kuluneiden vuosikymmenten aikana maiden välinen yhteistyö on lisääntynyt ja monipuolistunut, mikä selittyy osaltaan Venäjän kokonaiskehityksessä tapahtuneilla muutoksilla. Merkittävin yhteistyöhön vaikuttanut tekijä on ollut Venäjän talouskasvu, joka on ollut 2000-luvun alusta lähtien nopeaa, aina syksylle 2008 alkaneeseen maailman talouskriisiin saakka. Venäjän talous kasvoi luvun alussa keskimäärin 7 % vuodessa. Talouden tilan kohentuminen on näkynyt venäläisten ostovoiman kasvussa ja yksityinen kulutus on kasvanut jopa yli 10 % vuosivauhdilla. Tämä on heijastunut osaltaan myös kulttuuriyhteistyöhön sekä erilaisten vapaa-ajan ja elämyspalvelujen kysyntään Suomessa ja Venäjällä. (ICONOR 2006, 4; Simola 2008; Etelä-Savon maakuntaliitto 2010, 1.) Talouskasvusta johtuen Venäjä on noussut 2000-luvulla jälleen myös Suomen tärkeimmäksi kauppakumppaniksi Ruotsin ja Saksan rinnalle. Suomen Venäjän kauppa on kasvanut % vuosivauhtia. Toisaalta Suomen osuus Venäjän ulkomaankaupasta on suhteellisesti pienentynyt. (Ollus & Torvalds 2005, 52; Mustajoki 2007, 22; Simola 2008; Järvikuona ym ) Suurimpana tuoteryhmänä Suomen viennissä Venäjälle ovat olleet koneet, laitteet ja kuljetusvälineet. Tärkeimpiä yksittäisiä vientituotteita ovat olleet henkilöautot ja matkapuhelimet. Merkille pantavaa Venäjän viennissä on ollut se, että Suomessa ei valmisteta monia Venäjällä vahvasti kysyttyjä tuotteita, erityisesti kulutushyödykkeitä, joilla on yhteys mm. kulttuuri- ja vapaa-ajan teollisuuteen. Tähän kysyntään on Suomessa vastattu mm. tuomalla tuotteita muualta ja viemällä ne eteenpäin Venäjälle ns. jälleenviennin avulla tai toimimalla kuljetuskäytävänä (transitiokuljetusten kautta). (Simola 2008, ) Venäjän osuus Suomen kokonaisviennistä oli vuonna 2006 noin 10 % ja tuonnista noin 14 %. Yhteistyön ja kaupan lisääntymisestä huolimatta Suomi ei ole Venäjän näkökulmasta enää mikään eritystapaus, sillä Venäjän kaupan luonne on muuttunut kuluneiden vuosikymmenten aikana merkittävästi. Suomen Neuvostoliiton kauppa oli aiemmin pääasiallisesti 40 yrityksen käsissä, nyt Venäjän viennissä on mukana yritystä ja tuonnissa yli Vientiä harjoittavista yrityksistä runsaat 600 on suuria ja loput pk-yrityksiä. Arviolta yrityksellä on Venäjällä kiinteä toimipiste joko edustusto tai tytäryritys. (ICONOR 2006, 4; Simola 2008, 22; Lautanen 2008, 5; Mustajoki 2007, 22.) Pk-yritykset ovat merkittävässä roolissa myös tulevaisuuden Venäjäviennissä. Tämä on huomionarvioista myös luovien alojen näkökulmasta, sillä alaa leimaa juuri pk-yritysvaltaisuus. Resursseista johtuen pk-yritysten on helpompi suunnata vientinsä läheisille markkinoille ja pk-yritysten osuus Venäjän viennistä onkin suurin juuri Kaakkois- ja Itä-Suomessa. Läheisen sijainnin lisäksi nopeasti kasvava kysyntä ja monilla aloilla vielä varsin vähäinen kilpailu ovat osaltaan lisänneet markkinoiden houkuttelevuutta myös pk-yritysten kannalta (Simola 2008, 22). Yhteistyön luonnetta on muuttanut myös se, että suomalaisissa yrityksiä ei palvele enää erityinen Neuvostokaupan osasto, vaan jokaisen toimintasektorin tulee hallita monipuolisesti myös Venäjä-toiminnot (rahoitus, lakiasiat, logistiikka, riskienhallinta, mainonta, yhteiskuntasuhteet jne.) (Mustajoki 2007, 22.) Tämä on edellyttänyt laaja-alaista osaamista, mikä 32 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 33\n19 on haaste mm. luovien alojen yritysten kansainvälistymispyrkimyksille. Siksi erilaisten luoville aloille suunnattujen, Venäjä-yhteistyötä edistävien, tukipalvelujen tarve on noussut esille. Yksittäiset ja liikevaihdoltaan pienet toimijat eivät useinkaan pysty olemassa olevien resurssien turvin panostamaan riittävästi kansainväliseen yhteistyöhön. Tämä on tyypillistä erityisesti harvaan asutuille alueille, jossa luovien alojen yritysten resurssit ovat kasvukeskuksia rajallisemmat. Esimerkiksi Etelä-Savossa luovien alojen yritykset olivat pääosin pieniä, liikevaihdoltaan alle euron ja henkilöstöltään alle neljän henkilön yrityksiä. Tälle yritysryhmälle kansainvälistymistä edistävät tukipalvelut ovat tuiki tarpeellisia ja välttämättömiä, mikäli yritykset haluavat suuntautua Venäjän markkinoille. Edellä mainituista taloudellisista muutoksista johtuen Suomessa on viime aikoina puhuttu runsaasti Venäjä-yhteistyön tuomista mahdollisuuksista. Äänessä ovat olleet mm. poliitikot sekä elinkeinoelämän, koulutuksen ja tutkimuksen edustajat. Myös Etelä-Savon ja Kaakkois-Suomen näkökulmasta Venäjä-yhteistyöhön liittyy paljon mahdollisuuksia esimerkiksi kulttuuriyhteistyön ja matkailun kehittämisen osalta. Venäjäyhteistyö voi lisätä alueen vireyttä monin eri tavoin; se voi tuoda alueelle matkailijoita, investoijia, teknologiayhteistyötä sekä ostajia maakunnan tuotteille ja osaamiselle (Mustajoki 2007, 11; Etelä-Savon maakuntaliitto 2010, 1). 2.2 Vapaa-ajan palvelujen kehitys Tutkimusten mukaan palvelualojen merkityksen kasvu on keskeinen elinkeinoelämän kehitystä ohjaava trendi länsimaissa. Palvelujen kasvavasta roolista kertoo se, että kuluttajat käyttävät yhä suuremman osan tuloistaan palveluihin. Palveluammattien kasvu näkyy sekä palvelualojen laajentumisena että palveluliiketoiminnan lisääntymisessä perinteisen teollisen toiminnan piirissä. Viime vuosina onkin puhuttu siitä, että teollisesta Suomesta on tullut palveluiden Suomi. Myös tulevista vuosikymmenistä on ennakoitu palvelujen ja palveluliiketoiminnan aikakautta. On arvioitu, että palvelujen osuus kokonaistuotannosta edelleen kasvaa. Palvelujen merkityksen kasvu liittyy yhteiskuntien vaurastumiseen ja taloudelliseen kehitykseen. Liike-elämän palvelujen on todettu olleen viime vuosina yksi maailman nopeimmin kasvavista ja kansainvälistyvistä toimialoista. Myös yksityiset kuluttajapalvelut sekä yksityisen ja julkisen sektorin yhdessä tuottamat palvelut ovat olleet kasvussa. Kuluttajille suunnattujen palvelujen kasvua ovat osaltaan vauhdittaneet esimerkiksi väestön keskittyminen alueellisesti, kuluttajien ostovoiman kasvu, kulutustottumusten muutokset (mm. ihmisten elämyshakuisuus) ja väestön ikääntyminen. Palvelujen kasvu on liittynyt mm. kauppaan, majoitus- ja ravitsemuspalveluihin ja sosiaalipalveluihin. Kasvun eräs piirre on ollut elämyksellisyyden ja aineettomuuden korostuminen, mikä ilmenee tuottajan ja kuluttajan vuorovaikutuksessa sekä esimerkiksi digitaalisissa palveluissa. Tulevaisuudessa juuri palvelujen elämyksellisyyteen liittyvät tekijät ovat nykyistäkin tärkeämpiä kilpailutekijöitä globaaleilla markkinoilla. Kokemuksellisuudesta tai elämyksellisyydestä on muodostunut palvelujen taloudellisen arvon keskeinen määrittäjä. Palvelujen elämyksellisyys on yhteydessä monialaisten palveluinnovaatioiden luomiseen ja luovien alojen yritysten kehitykseen. Matkailu- ja vapaa-ajan palvelujen osalta elämyspitoisuuden ja jalostusasteen nostaminen voi liittyä esimerkiksi ohjelmapalvelujen tarinallisuuteen, teemoitukseen, brändäykseen, modernin mediateknologian soveltamiseen ja muotoiluun. Erilaiset elämyksellisyyden piirteet esimerkiksi ohjelmapalveluissa tarjoavat yrityksille uutta taloudellista lisäarvoa, millä on liiketoiminnan kannalta yhä suurempi merkitys. Euroopan komission vuonna 2006 julkaiseman selvityksen mukaan elämystalous kasvaa nopeammin kuin EU:n talous keskimäärin. Myös Venäjällä palvelusektori on alkanut kehittyä markkinauudistusten ja yksityistämisen seurauksena. Neuvostoliiton keskusjohtoisessa suunnitelmataloudessa erillistä palvelusektoria ei käytännössä ollut, sillä valtion suunnitelmakoneisto vastasi palveluiden organisoinnista. Monien palveluiden tuottaminen tapahtui valtionyritysten kautta ja usein niiden 34 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 35\n20 muun tuotannollisen toiminnan ohella. Venäjän palvelutuotantoon syntyikin selvä yhteiskunnallis-taloudellinen tilaus. Suunnitelmatalouden romahdettua Venäjälle muodostui palvelujen tuottamisessa tyhjiö, joka alkoi täyttyä nopeasti markkinoiden avautuessa ulkomaisille yrityksille ja yksityisen yritystoiminnan vapautuessa. Ensimmäisten joukossa alkoivat kehittyä erilaiset jakelu- ja matkailupalvelut sekä ravitsemisala. Matkailualan kehittäminen edellytti vetovoimaisten elämyspalvelujen tietoista suunnittelua, mitä voidaan pitää Venäjän kulttuurituotannon ja luovan talouden alkusysäyksenä. (Karhunen ym. 2008, 118; Järvikuona & Panfilo & Karhunen 2010, 1.). Kulttuuri- ja vapaa-ajan palvelujen kehitysnäkymät näyttävät Venäjällä suotuisalle. Palvelusektori on nähty yhdeksi Venäjän talouskasvun moottoriksi perinteisten alojen rinnalla (kuten metsäteollisuuden, rakentamisen, teknologian, elintarviketeollisuuden, energiateollisuuden ja logistiikan ohella). Tutkimusten mukaan Venäjän palveluiden tuotanto on kasvanut 1990-luvun alusta lähtien vahvasti aina vuoteen 2008 asti, jolloin kansainvälinen finanssikriisi iski myös Venäjän talouteen. Venäjää on viime vuosina kuvattu mm. jälki-siirtymätaloudeksi, joka on virallisesti markkinatalous, mutta jossa siirtymätalouden piirteet vaikuttavat edelleen voimakkaasti (Mustajoki 2007, 22; Karhunen ym. 2008, 6; Järvikuona & Panfilo & Karhunen 2010). Palvelusektori muodostaa tällä hetkellä merkittävän osan Venäjän bruttokansantuotteesta (6 % BKT:sta). Kehitys on ollut nopeaa, sillä luvun alussa Venäjällä ei ollut (tai ne olivat alikehittyneitä) sellaisia moderneja palveluja, kuten kahviloita, matkatoimistoja ja investointipankkeja. Kahden viime vuosikymmenen aikana nämä palvelut ovat kehittyneet voimakkaasti ja niiden myötä on syntynyt runsaasti uusia työpaikkoja. (Ruutu 2010, 8.) Venäjän palvelusektorin kehitys on heijastunut monin tavoin myös Suomen ja Venäjän yhteistyöhön. On oletettavaa, että venäläisen yhteiskunnan nopea muutostahti ja venäläisten vaurastuminen merkitsevät jatkossa lisääntyviä markkinoita niin vapaa-aikaan kuin muuhunkin yritystoimintaan liittyville palveluille. Tutkimusten mukaan suomalaisyritykset ovat etabloituneet Venäjän markkinoilla erityisen nopeasti uusille toimialoille, kuten liike-elämän palveluihin. Palvelusektorin syntyä on edesauttanut omalta osaltaan ulkomaalaisomistuksen rajoitteiden poistaminen, yksityisyrittäjyyden lisääntyminen sekä korkeakoulutetun ja pätevän työvoiman hyvä saatavuus. (Mustajoki 2007, 22; Karhunen ym. 2008; Järvikuona & Panfilo & Karhunen 2010, 2-3.) Palvelusektorin kasvu on vaikuttanut myös venäläisten kulutustottumuksiin. Suunnitelmataloudessa kulutustavaroiden tuotanto oli rajallista, mistä johtuen kulutushyödykkeitä oli niukasti saatavilla ja niiden kauppa oli osa keskusjohtoista jakelujärjestelmää. Kaupan ja kulutustarvikkeiden tuonnin vapautuessa monille ulkomaisille (mm. suomalaisille) palveluyrityksille on avautunut uudet ja kasvavat markkinat, mikä on liittynyt venäläisten kulutustottumuksissa tapahtuneisiin muutoksiin. Samalla erilaisten kulttuurituotteiden, vapaa-ajan hyödykkeiden ja viihdeteollisuuden määrä on Venäjällä kasvanut. Erityisesti pienet ja uuteen kysyntään sopeutuneet vapaa-ajan sektorin toimijat ovat olleet edullisessa asemassa populaarikulttuurin ja kulttuuriteollisuudessa työntyessä Venäjän markkinoille. Tässä kontekstissa esimerkiksi Pietarin ja Moskovan luovien alojen keskukset ovat saaneet alkusysäyksen toiminnalleen. (Ruutu 2010, 6; Järvikuona & Panfilo & Karhunen 2010, 4.) Kaiken kaikkiaan vapaa-ajan palvelujen kasvu on heijastunut kokonaisvaltaisesti koko venäläisen yhteiskunnan ilmapiiriin, arvostuksiin ja elämäntyyleihin (mm. nuorisokulttuureihin). Neuvostoliiton aikana kulttuuri tarjosi monille mahdollisuuden tarkastella vallitsevaa järjestelmää uudesta näkökulmasta ja jopa henkisen irtautumisen mahdollisuuden. Nykyisin viihteen kulutus ja siihen liittyvät merkitykset eivät juuri poikkea muiden länsimaiden kulutustottumuksista samalla kun sen tarjonta on aikaisempaan verrattuna moninkertaistunut. Toisaalta perinteisen taiteen harrastus on edelleen laajaa ja venäläiset ovat ylpeitä maansa korkeatasoisesta kulttuurista (Sailas 1996, 272). Taiteen ja uuden populaarikulttuurin välinen jaottelu ilmentää Venäjällä yrittäjyyden ja valtiojohtoisuuden jännitettä. 36 LUOVAN SUOMEN JULKAISUJA 6 37


Tasa-arvoinen avioliitto tulee myös kirkkoon — jiihooantikainen\n19.4.2016 19:19 Juho Antikainen 9 kommenttia\nKirkko ja kaupunki -lehden päätoimittaja Seppo Simola toteaa varsin selkeästi Valomerkki-lehden pääkirjoituksessa:\n"Arvoisat piispat ja muut kirkon päättäjät. Vetkuttelu ja vitkuttelu ei auta. Keskustelut, mietinnöt, selvitykset ja selonteot eivät tuo mitään ratkaisevaa uutta asiaan. Samaa sukupuolta olevien siunaaminen ja vihkiminen tulevat kirkkoon väistämättä, ja niiden torppaaminen on pelkkää ajan ja vaivan haaskaamista.\nViisainta olisi antaa siunaamiseen ja vihkimiseen lupa papeille, jotka niin haluavat tehdä, mutta olla pakottamatta ketään toimimaan vastoin vakaumustaan. Seurakuntia kohdeltaisiin samoin tilojen luovutuksessa. Ne saisivat itse päättää kantansa. Muut Pohjoismaat ovat tällaiselle tielle jo lähteneet. Siitä ei ole seurannut niiden kirkoille tai kansoille mitään kohtalokasta. Minkäänlaista Sodoman tai Gomorran kohtaloa ei ole näkynyt eikä kukaan ole tiettävästi jähmettynyt suolapatsaaksi."\nNäinhän tilanne on nähtävissä myös täällä kirkon ulkopuolellakin\nJukka Laulajainen 19.4.2016 19:49\nOdotan innolla myös ensimmäisiä saman sukupuolisia häitä islamilaisessa rukoushuoneessa tai moskeijassa.\nJuho Antikainen 19.4.2016 20:59\nHyvää kannattaa odottaa ...\nLänsimaissa tapahtunut muutos kristillisten kirkkojen suhtautumisessa samaa sukupuolta olevien liittoihin vaikuttaa islamin uskon tulkintaan erityisesti maahanmuuttajaväestön keskuudessa - uskontojen välistä dialogia käydään siis etupäässä konkreettisilla kulttuurien rajapinnoilla, mitkä muodostuvat valtioiden sisälle. Yleismaailmallisesti vuoropuhelua uskontojen välillä tapahtuu myös "kaiken aikaa" mm. YK:n päätöksenteossa ja määräajoin kokontuvassa Maailman uskontojen parlamentissa...\nMarkku Toivonen 19.4.2016 21:02\nAvioliitto on islamissa siviilisopimus. Seremonioita pidetään harvoin moskeijoissa. Tarkoitukseen sopiva tila kelpaa.\nLeo Mirala 19.4.2016 21:38\nEikö Euroopassakin vielä keskiajalla avioliitto oli ihmisten välinen sopimus. Jossakin vaiheessa sitten kirkko tekemisen puutteessa otti vihkimisen monopolin itselleen. Nyt sitten meuhkataan että se on jumalan asettama!\nJarmo Lauros 19.4.2016 23:20\nJoku viidenkymmenen tuhannen kansalaisen aloite ei ole kansan mielipide.\nKirkko erotettakoon valtiosta täysin.\nSuomen kristityt luterilaisessa kirkossa pitäköön rituaalinsa. Miksi sitä homot ja lesbot haluavat muuttaa? Oman kirkkonsa perustakoot.\nPetri Pakarinen 20.4.2016 06:42\nOlen melkein samaa mieltä. Kirkko irti valtiosta ja avioliitto pois lakiteksteistä.\nHannu Valjakka 20.4.2016 11:02\nEnpä tiiä tuotakaan miksi se avioliittokäsite pitäis lakitekstistä poistaa,ihan hyvähän se avioliittoasia on..solmii sen nyt sitten ketkä hyvänsä..mutta meillä pitäis mennä siihen samaan,kuin useissa muissakin maissa on menty,että ainoan avioliiton virallisen vahvistamisen suorittaa\nvaltion määräämä viranomaistaho..ja sitten jokainen voi pitää omat rituaalimenonsa siellä missä haluaa ja missä se sallitaan.\nHannu Valjakka 20.4.2016 10:50\nOlen kanssasi Jarmo täysin samaa mieltä..kirkko pitää erottaa valtiosta..mieluimmin heti tänään,kuin vasta huomenna.\nMiten realistinen ajatus on se on sitten kokonaan toinen juttu.\nMutta,mutta..sitten..haluavatkohan homot ja lesbot varsinaisesti sitä muuttaa..ei ainakaan ne,jotka ovat samassa uskossa..lujasti tai vaan tavan mukaan.Miksi homojen pitäisi perustaa oma kirkko,kun valtion,johon homotkin kuuluvat,ylläpitämä laitos jo on? Ja sitäpaitsi kyllä siihen kirkkoon ja kirkkoihin kuulu sellainen määrä ihmisiä..avoimesti homoja ja heteromaisissa kulisseissa olevia ja eläviä..ettei heti ymmärrä ajatellakkaan :)\nDaniel Malinen 20.4.2016 17:44\nMooseksen laki sanoo "Älä makaa miehen kanssa niin kuin naisen kanssa maataan, sillä se on kauhistuttava teko" mutta kun muut kohdat puhuvat yhdynnästä voisi kohdan kääntää "Mies ei saa yhtyä mieheen kuten naisen kanssa yhdytään, sillä se on hirveä teko". Selkeitä kannan ottoja ei ole joten on sama vihkiikö kirkko samaa sukupuolta olevia. Raamattu ei ole puolla tasa-arvoista avioliittoa muttei ole vastaakaan ja ne kohdat joiden väitetään ovat asiayhteydeltään ihan jotain muuta. Ainoa kohta Raamatussa jossa puhutaan samaa sukupuoltaolevien rakkaudesta seksuaalisessa merkityksessä kertomus sadanpäälliköstä ja tämän palvelijasta (pojasta) jossa käytetään kreikan termiä "pais". Vain Luukaan evankeliumissa on käytetty termiä "doulos". Muut ovat aika epämääräisiä. Mutta uutta raamatun käännöstä odotellessa seuraavat 50 vuotta saa nähä kuinka käy.


Naisten EM-kilpailujen arvonta suoritettu - Suomen Nyrkkeilyliitto Ry\nNaisten EM-kilpailujen arvonta suoritettu\nSatu Lehtonen (vas.), Mira Potkonen, Anni Viantie, Elina Gustafsson\nNyrkkeilyn naisten 10. Euroopan mestaruuskilpailut käynnistyvät tänään Bulgarian Sofiassa. Suomen neljästä nyrkkeilijästä yksikään ei ole kehässä avauspäivänä.\n48 kg Satu Lehtonen FIN – Lynsay Holdaway WAL 16.11.2016\n60 kg Mira Potkonen FIN – Sandra Brugger SUI 17.11.2016\n64 kg Anni Viantie FIN – Eccles Rosie WAL 18.11.2016\n69 kg Elina Gustafsson FIN – Jovana Vucic CRO tai Sema Galiskan TUR 20.11.2016\n(Vucic ja Galiskan kohtaavat 16.11.2016 ja voittaja kohtaa Gustafssonin)\nEnsimmäisenä suomalaisista kehään pääsee keskiviikkona arvokilpailujen ensikertalainen Akaan Iskun Satu Lehtonen, joka kohtaa walesilaisen EM-mitalistin Lynsay Holdawayn. Naiset ovat kohdanneet kahdesti aiemmin ja voitot ovat tasan 1-1.\nRion olympiapronssimitalisti Mira Potkosen kisaurakka alkaa torstaina ottelulla Sveitsin kokenutta Sandra Bruggeria vastaan. Tampereen Voimailuseuraa kotimaassa edustava Potkonen on voittanut naisten aiemmat kohtaamiset, mutta ei ole ikinä päässyt helpolla sveitsiläistä vastaan.\nRovaniemen Reippaan Anni Viantie kohtaa perjantaina Walesin Rosie Ecclesin, joka oli Viantien tavoin pronssilla lokakuun lopulla Saksassa pidetyssä Queens Cupissa. Molemmat ovat arvokilpailujen ensikertalaisia.\nTämän vuoden MM-pronssimitalisti Porin NMKY:n Elina Gustafsson sai vapaa-arvan toiselle kierrokselle, jossa hän kohtaa joko Kroatian tai Turkin edustajan. Kroatian Jovana Vujic on esiintynyt EM- ja MM-kehissä ilman suurta menestystä. Turkin Sema Caliskan on nuorten EM-hopeamitalisti ja edustanut maataan naisissa mm. Euroopan kisoissa, MM-kilpailuissa ja olympiakarsinnoissa sarjaa ylempänä 75-kiloisissa.\nSUOMEN EM-KISAJOUKKUEEN NYRKKEILIJÖIDEN ESITTELYT:\n48 kg Satu Lehtonen\nAkaan Isku, 29 vuotta\nSaavutukset: PM-kulta 2016, SM-kulta 2014, 2015, 2016\nSeuratasolla Akaan Iskua edustava Satu Lehtonen osallistuu ensimmäisiin arvokilpailuihinsa. Kahden viime vuoden aikana Lehtonen osoittanut ottaneensa askeleita eteenpäin nyrkkeilijänä. Hyvän fysiikan sekä erinomaisen asenteen omaavana urheilijana, hän on valmis yllätykseen ja etenemään vaikka mitaleille saakka.\nTampereen Voimailuseura, 35 vuotta (17.11. 36 v.)\nSaavutukset: Olympiapronssia 2016, MM-pronssia 2016, EU-pronssia 2010, 2011 ja 2013, kolme PM-kultaa\nSuomalaisen naisnyrkkeilyn historiaa tehnyt Potkonen on valmiina EM-kilpailuihin. Potkosen tavoitteena on kirkastaa aiempien arvokisamitaliensa väriä, eikä tämän vuoden suoritusten perusteella ole minkäänlaista epäilystä, etteikö Suomen ykkösiskijä saavuttaisi tavoitettaan.\n64 kg Anni Viantie\nRovaniemen Reipas, 27 vuotta\nSaavutukset: PM-kulta 2016, SM-kulta 2016\nNopeasti nyrkkeilijänä kehittynyt ja edelleen hyvän kehityspotentiaalin omaava Viantie osallistuu Lehtosen tavoin ensimmäisiin arvokilpailuihinsa. Rovaniemen Reipasta edustava Viantie harjoittelee Lahdessa Kari Korhosen valmennuksessa ja kehittävässä harjoitteluympäristössä, joka takaa laadukkaan perusvalmennuksen. Hyvään suoritukseen yltäessä Viantie kykenee etenemään EM-kilpailuissa pitkällekin. Kuinka pitkälle se riittää, selviää Sofian EM-kehässä.\n69 kg Elina Gustafsson\nPorin NMKY, 24 vuotta\nSaavutukset: MM-pronssia 2016, PM-kulta 2015 ja 2016, SM-kulta 2013, 2014, 2015, 2016\nNopean nousun kansainvälisen nyrkkeilyn kärkeen tehnyt porilainen lähtee EM-kilpailuihin nälkäisenä. Gustafsson ei tavoittele pistesijoja, vaan hänen tavoitteean on vain mitali. Ja mielellään se kirkkain mitali. Gustafsson on panostanut paljon nyrkkeilyyn ja valmistautumiseensa EM-kilpailuihin, joten melkoisella varmuudella hänet nähdään niissä kamppailuissa mukana, joissa ratkotaan EM-kilpailuiden kirkkaimpia mitaleita.\nKATSO SUOMALAISTEN SARJOJEN OTTELUKAAVIOT:\nOttelukaavio_48_kg.pdf (59 kB)\nOttelukaavio_60_kg.pdf (60 kB)\nOttelukaavio_64_kg.pdf (60 kB)\nOttelukaavio_69_kg.pdf (59 kB)


Räikkönen paalulle Hockenheimissa\nRäikkönen nopein Hockenheimissa\nlauantai 29.07.2006 klo 16:17\nVuoden ensimmäisen paalupaikkansa ajanut McLarenin Kimi Räikkönen lähtee Hockenheimringillä voitonjahtiin.\nKimi Räikköinen jätti taakseen molemmat Ferrari-kuskit Saksan gp:n aika-ajoissa. ROLAND WEIHRAUCH / EPA\nFormula ykkösten Saksan gp:stä piti Ferrarin Michael Schumacherin ja MM-sarjaa johtavan Renaultin Fernando Alonson kaksintaistelu. Vuoden ensimmäisen paalupaikkansa ajanut McLarenin Kimi Räikkönen aikoo kuitenkin sanoa omansa sanansa kärkitaistoon. Schumacher oli aika-ajossa toinen ja Alonso jäi seitsemänneksi.\n– Auto on tuntunut hyvältä läpi viikonvaihteen, voitosta taistellaan, Räikkönen vakuutti.\n– Meillä oli pikku ongelmia harjoituksissa, mutta ne saatiin alustan muutoksilla korjattua. Rengas toimii hyvin, Räikkönen tuumi.\nEturivi kelpaa Schumille\nSunnuntaina Räikkönen saa eturiviin rinnalleen Schumacherin, joka jäi aika-ajossa suomalaisesta 0,1 sekuntia. Schumacher ajoi toisen aika-ajojakson aikana päivän nopeimman ajan, joten helposti Räikkönen ei häneltä sunnuntaina karkaa.\n– Auto aliohjasi hieman, mutta toisaalta se oli säädetty siten. Mitä kisaan tulee, olisin tietysti mieluusti paalulla, mutta eturivikin kelpaa, itsevarma Schumacher totesi.\nHockenheimin rataa voisi pitää jonkinlaisena moottoriratojen prototyyppinä. Se ei aseta autoille poikkeuksellisia vaatimuksia ja ohituspaikkojakin löytyy. Kärkitallit käyttänevät sunnuntain kahden varikkopysähdyksen taktiikkaa. Eroja lienee vain siinä, miten ensimmäinen pysähdys ajoittuu.\nMuutenkin Räikköseltä on Hockenhemissa maali näkemättä. Tältä kaudelta mestaruustaistelu on hänen osaltaan ohi, mutta uran yhdeksäs paalupaikka toi mahdollisuuden taistella kauden ensimmäistä gp-voitosta. Toistaiseksi kauden paras sijoitus on Australian gp:n toinen sija.\nKimillä mukana myös tuuria\nRäikkösen mukaan McLarenin kilpailukyky on kehittynyt pikku hiljaa.\n– Suunta on oikea, auton todellinen kilpailukyky pidemmissä vedoissa nähdään vasta kilpailussa, Räikkönen sanoo.\nRäikkösellä oli aika-ajossa hieman onnea mukana. Hän teki kolmannen jakson ensimmäisellä nopealla kierroksellaan paaluajan. Hän yritti parantaa sitä toisella nopealla kierroksella, mutta ajoi yhden mutkan rajusti leveäksi. Onnekseen hän ei kuitenkaan rikkonut ajokkiaan.\n– Olin siinä vaiheessa hitaampi kuin edellisellä kierroksella. En menettänyt mitään. Tulin siihen paikkaan aivan liian kovaa, Räikkönen totesi.\n– Meillä näyttäisi olevan enemmän polttoainetta. Katsotaan miten sunnuntaina käy eri tallien taktiikoiden suhteen, Alonso totesi.\n– Vähän tuntui, ettei itseluottamus ollut kohdallaan jarrutuksissa. Voi olla, että perjantain ulosajo tuntui. Muutenkin tämä rata ja varsinkin jarrutukset ovat vaikeita aika-ajossa, kun ajetaan kisasäädöillä, eikä aika-ajosäädöillä, Rosberg totesi.


Sivuja: 1 2 3  5 6 ... 578 Siirry alas\nKirjoittaja Aihe: YHDISTETTY: Monikulttuurisia rikosuutisia Suomesta (lue ohje alusta) (Luettu 4120677 kertaa)\n« Vastaus #90 : 17.03.2009, 12:26:57 »\nLievästi sanoen yllättyisin jos kyseessä olisi supisuomalaisia poikia riehumassa puukkojen kanssa.\n« Vastaus #91 : 20.03.2009, 06:31:03 »\n« Vastaus #92 : 20.03.2009, 06:34:02 »\nSuomi rikastuu...kansa köyhtyy.\n« Vastaus #93 : 20.03.2009, 06:57:35 »\nPe 20.3.2009 klo 06:29\nEdit: Lisätty linkki.\n« Viimeksi muokattu: 20.03.2009, 07:08:18 kirjoittanut Toofast24 »\n« Vastaus #94 : 20.03.2009, 07:00:50 »\n« Vastaus #95 : 20.03.2009, 07:32:55 »\nMies lähestyi vuonna 1969 syntynyttä miestä ja tarjosi tälle huumeita. Mies kuitenkin kieltäytyi ostamasta, minkä jälkeen huumeita kaupannut löi miestä kaksi kertaa nyrkillä kasvoihin\nLama-aika pakotti ressukan agresiiviseen markkinointiin. Ei pidä syyttää, tässähän vain kultamuna koetti tarjota rasistille tajuntaa rikastuttavan kokemuksen. Suomen kultuuri köyhtyy ja sisäsiittoisuus kasvaa jollei toiseutta saada katukuvaa rikastamaan.\n« Vastaus #96 : 20.03.2009, 08:56:52 »\n« Viimeksi muokattu: 20.03.2009, 11:37:12 kirjoittanut Ritari »\n« Vastaus #97 : 20.03.2009, 09:05:11 »\nKysehän oli tehokkaasta jälkimarkkinoinnista. Ostamasta kieltäytynyt rasisti, varmaankin ostaa kaverilta huumeita seuraavalla kerralla, jottei joudu jälkimarkkinointi viestin piiriin.\n« Vastaus #98 : 20.03.2009, 14:43:39 »\nTässähän on ennen kaikkea kyse rasistisesta rikoksesta. Mies kieltäytyi tummaihoisen miehen huumeista. Rasistista syrjintää! Uhri tulisi tuomita sakkoon kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Missä vähemmistövaltuutettu?\n« Vastaus #99 : 20.03.2009, 14:55:50 »\nJoskus käynyt mielessä sellainenkin asia, että vähemmistövaltuutettu pitäisi saattaa vastuuseen, jos hänen edustamansa vähemmistö syyllistyy rikokseen. Valtaan pitää aina sisällyttää vastuu myös.\n« Vastaus #100 : 21.03.2009, 09:05:04 »\nMihin ihmeeseen tästä uutisen paperiversiosta katosi seuraava informaatio: "Mies oli puhunut ryöstön aikana englantia murtaen."\nNaamioitunut mies ryösti Kontulan Nesteen aseella uhaten\nAseistautunut mies ryösti Nesteen huoltoaseman perjantain vastaisena yönä Helsingin Kontulassa.\nTummiin vaatteisiin, kommandopipoon ja huppuun verhoutunut nuorehko mies hyppäsi tiskin yli ja uhkaili myyjiä käsiaseella. Hän käski myyjät takahuoneeseen, varasti rahaa ja poistui paikalta Vesalan suuntaan. Myyjät selvisivät uhkaavasta tilanteesta säikähdyksellä.\nRikos tapahtui torstaina kello 23.15. Poliisi kuvailee etsimäänsä miestä 25–35-vuotiaaksi ja normaalivartaloiseksi.\n« Vastaus #101 : 21.03.2009, 09:41:30 »\nLainaus käyttäjältä: Toofast24 - 21.03.2009, 09:05:04\nMurtaen englantia puhuvia vastaan ei saa kiihottaa. Joku saattaisi kuvitella, että tämäkin ryöstö on uuden ulkomaalaislain hedelmä. Roiston kiinnisaaminen on tietenkin toissijainen juttu.\n« Vastaus #102 : 21.03.2009, 13:56:04 »\nHuh, tuntuu että nykyään noista ryöstöistä pääkaupunkiseudulla saa lukea joka päivä. Onneksi asun "landella" pikkukaupungissa, on meininki hieman rauhallisempaa. Kulttuuri täällä on varmaan köyhempää kuin pääkaupunkiseudulla, mutta jostain täytyy tinkiä.\n« Vastaus #103 : 21.03.2009, 19:18:07 »\n"Ilmeisesti tahallisesti sytytetty tulipalo on vaarantanut koko rappukäytävän asukkaiden hengen varhain Turun Lausteella".\nLauste on Varissuosta muutaman sadan metrin päässä.\n« Vastaus #104 : 21.03.2009, 20:12:09 »\nTerveisiä Köpiksestä. Stadin multikulttuuri on vielä askelen jäljessä tanskalaista. Eiköhän Suomenkin pääkaupunki kuitenkin tällä menolla saa kunnon värinää ja säpinää viimeistään 5-10 vuoden sisällä. Toisaalta, mitä nyt uutisia olen netin & tämän foorumin välityksellä seuraillut, niin ei kestä noinkaan kauaaa.\n« Vastaus #105 : 21.03.2009, 20:30:43 »\nLainaus käyttäjältä: citizen - 21.03.2009, 09:41:30\nPuhevammaiset ovat vähemmistö, eikä heitä saa pilkata.\n« Vastaus #106 : 21.03.2009, 21:33:44 »\nLainaus käyttäjältä: herra 4x - 21.03.2009, 19:18:07\nJa lisätietoja, TS nettiversio: "Rappukäytävä sytytettiin Lausteella\nKerrostalon rappukäytävä todennäköisesti sytytettiin tuleen lauantaiaamuna Lausteella. Palokunta sai hälytyksen huoneistopalosta hieman seitsemän jälkeen, mutta Jaanin paloaseman yksiköiden saavuttua paikalle todettiin, että tuli olikin ulko-oven tuntumassa rappukäytävässä. Ovi oli auki ja sisällä paloi sytytysneste, mahdollisesti bensiini. Päivystävän palomestarin Frans Schaperin mukaan palo synnytti runsaasti mustaa savua, ja asuntoihin jäi loukkuun noin 20 henkeä. Asukkaille ei aiheutunut vahinkoja, mutta suuren onnettomuuden ainekset olivat Schaperin mukaan olemassa. Poliisi tutkii tapausta.\nJulkaistu 21.3.2009 9:52:58"\nJäi sanomatta aikaisemmasssa postauksessa, että Lauste on Varissuon tapainen lähiö.\n« Vastaus #107 : 22.03.2009, 14:04:48 »\nPakeni kohti Hervantaa\nTeon jälkeen ryöstäjä pakeni kioskilta Hervannan suuntaan. Häntä ei ole vielä saatu kiinni.\nEpäilty ryöstäjä oli pukeutunut löysiin farkkuihin sekä hupulliseen collegepuseroon, jossa on tummanharmaita raitoja. Puseron vasemmassa rinnassa on lisäksi kirkkaan värinen kuviointi.\nEpäillyn kasvot ovat kapeat ja värittömän vaaleat. Ikää hänellä on arviolta 17-19 vuotta. Ruumiinrakenteeltaan hän on hoikka ja pituutta on arviolta 180 senttiä.\nKaikki ryöstöön liittyvät vihjeet voi soittaa Tampereen poliisille numeroon 071-8745502.\n« Vastaus #108 : 22.03.2009, 17:36:34 »\nLainaus käyttäjältä: requiem - 22.03.2009, 14:04:48\nNo on se hyvä että väritön vaaleus tuli mainittua. Ettei vain tulisi vaatetuksen perusteella epäiltyä muita hoppareita. Mitenköhän olisi ollut maininnan laita, jos epäillyn kasvot olisivat olleet värillisen tummat? No, tähän on totuttu, Doublespeak elää ja voi hyvin, sekä kansa oppii. Itse asiassa tuli mieleeni, että jos olisi ollut tumma niin olisiko uutisoitu laisinkaan? Kyyniseksi ihminen ajautuu kun tarpeeksi sensuuria näkee... Voisiko näitä nuivia laseja säätää suvaitsevaisemmiksi, pliiz!?!\nJännä homma, tosi jännä tämä ihmisen ja median suhde, media kertoo, ihminen kuuntelee, miettii, media ei kerro kaikkea, jättää osan pimentoon, jännä, ihminen oppii medialukutaitoa, soveltaa sen median kertomaan ja tulkitsee, JÄNNÄ. Joo-o, tosi jännä on.\n« Vastaus #109 : 25.03.2009, 13:13:24 »\nPariskunta vei miehen kaikki rahat\n25.03.2009 10:49 Pohjalainen\nSekä mies että nainen olivat tummahiuksisia ja olivat pukeutuneet tummiin vaatteisiin.\nHe veivät miehen kaikki rahat noin 2 000 euroa.\nVoisiko olla mahdollista että tekijät löytyvätkin täältä?\n(vihje Pasilan nuoremmalle komiriolle Kyösti Pöystille:)\n« Viimeksi muokattu: 26.03.2009, 17:23:47 kirjoittanut pakruti2c263 »\n« Vastaus #110 : 25.03.2009, 14:41:14 »\nSama uutinen jopa Ilta-Hyysärissä.\nKorjatkaa, jos olen väärässä, mutta eikös Oravaisissa ole vastaanottokeskuskin?\n« Vastaus #111 : 25.03.2009, 15:13:58 »\nLainaus käyttäjältä: Alpo - 25.03.2009, 14:41:14\nKyllä on vastaanottokeskus.\n« Vastaus #112 : 26.03.2009, 16:56:34 »\nTurkin lähetystön polttoiskusta ehdollista\n2009.26.03 IL http://www.iltalehti.fi/helsinki/200903269303066_hi.shtml\nPaljonkohan häkkiä olisi heilahtanut Tapio Tahvanaiselle vastaavasta lähetystön polttopulloiskusta?\nVeikkaan että pari vuotta ehdotonta.\n« Vastaus #113 : 26.03.2009, 17:01:35 »\nLainaus käyttäjältä: Viljo - 25.03.2009, 15:13:58\nOnko jossain tässä foorumissa tai linkin takana luetteloa Suomen vastaanottokeskuksista?\n« Viimeksi muokattu: 26.03.2009, 17:04:09 kirjoittanut pakruti2c263 »\n« Vastaus #114 : 26.03.2009, 17:07:34 »\nJos kävisin heittämässä Turkin lähetystöön samaan paikkaan polttopullon ja sanoisin että vihaan heitä niin saisinko ehdollista?\n« Vastaus #115 : 26.03.2009, 17:14:10 »\nLainaus käyttäjältä: mikkoR - 26.03.2009, 17:07:34\nMutta veliseni! Sehän olisi lisäksi törkeä viharikos!!\n« Viimeksi muokattu: 26.03.2009, 17:16:21 kirjoittanut pakruti2c263 »\n« Vastaus #116 : 28.03.2009, 09:01:16 »\n"Nämä myymälävarkaudet ovat valitettavasti jokapäiväisiä tapahtumia Helsingissä", päivystävä komisario Tom Packalén Helsingin poliisin johtokeskuksesta kertoo.\n« Vastaus #117 : 28.03.2009, 09:44:44 »\nKansanedustajat saivat esimerkin kultuurin rikastumisen vaikutuksista, mutta luulenpa, että joku puunhalaaja sieltä eduskunnasta tekee tutkintapyynnön poliisi voimatoimien käytöstä (käsirautojen laittaminen jne.)\n« Vastaus #118 : 01.04.2009, 07:33:28 »\nVesurilla käteen, puukolla polveen - viisi kiinni tappelusta\nHelsingin poliisi on ottanut kiinni viisi ihmistä, joiden epäillään olleen osallisena sekavaan yhteenottoon Roihuvuoressa keskiviikkona aamuyöllä.\nIsohkon ihmisjoukon välinen kahakka alkoi kerrostalon edustalla, jossa yhtä naista puukotettiin polveen. Tapahtumat jatkuivat talon eräässä asunnossa, jossa sivallettiin yhtä miestä vesurilla käteen.\nKun poliisi hälytettiin kello 2.54 paikalle, kaikkiaan viisi henkilöä otettiin kiinni ja kaksi vietiin sairaalaan.\nRikosten motiivi oli vielä aamulla epäselvä. Osa kiinni otetuista henkilöistä on ulkomaalaistaustaisia.\n« Vastaus #119 : 01.04.2009, 08:50:22 »\nLainaus käyttäjältä: pakruti2c263 - 26.03.2009, 16:56:34\nTuossa ei taustoja mainittu ja kun uutisessa puhuteltiin 16-23 vuotiaita miehinä, ei nuorukaisina tai lapsosina, niin voisiko syytetyt olla näitä viherhihhuleita?\nEdit: Hesari pelastaa:\nOikeudessa luettiin syyte tuhotyöstä viidelle nuorukaiselle.\nTuossa jutussa on myös haastattelut...\n« Viimeksi muokattu: 01.04.2009, 08:53:12 kirjoittanut ekto »\nSivuja: 1 2 3  5 6 ... 578 Siirry ylös


Saimaa Jazz Festival | SoiniSalo\nSaimaa Jazz Festival on turvallinen tapahtuma. Seuraamme tarkasti AVI:n voimassa olevia ohjeistuksia.\nNoudatathan tilaisuudessa annettua ohjeistusta, käytät tarvittaessa maskia ja säilytät turvavälit.\nLiput alkaen 18/20 €\nFestaripassi 85 €, sis. kaikki konsertit ja\nOsta NYT! Paikkoja tarjolla vain rajoitetusti!\nLauantain superjameissa isäntänä\nPerjantai 9.7. klo 19\nDANTCHEV:DOMAIN on vahvoja elokuvallisia melodioita, tiukkoja Bulgarian rytmejä sekä jazzin ja bluesin elementtejä yhdistettynä tarinoihin elämänmatkalta.\nVaskipuhaltimien, perkussioiden sekä vangitsevan laulun uniikki kombinaatio vie yleisön ilosta suruun ja myös tanssilattialle. Yhtyeen musiikki ammentaa perinteestä, mutta nojaa sujuvasti myös tämän päivän musiikilliseen ympäristöön.\nAnna Dantchev (FI/BG), laulu, tupan-rumpu\nErno Haukkala (FI), pasuuna, sousafoni\nKenneth Ojutkangas (FI/US), kitara, tuuba\nAntti-Pekka Rissanen (FI), rummut\nJoao Luis (PT), vibrafoni, perkussiot\nLauantai 10.7. klo 16\nLauantai 10.7. klo 19\nfeat. Maja Mannila\nJamit sisältyvät SJO -konsertin lippuun,\nisäntänä Teemu Takanen\nTeemu Takanen on Savonlinnassa asuva jazzmuusikko, joka on valmistunut taideyliopiston Sibelius-Akatemiasta musiikin maisteriksi vuonna 2009. Nykyään hän toimii kapellimestarina, saksofonistina, sovittajana ja säveltäjänä ja kirjoittaa säännöllisesti musiikkia muun muassa UMO Helsinki Jazz Orchestralle, Vantaan Viihdeorkesterille ja Oulu Sinfonialle.\nYleisölle myydään jameihin ovelta 5€ lippuja. Jamit sisältyvät festivaalipassin hintaan.\nSunnuntai 11.7. klo 16\nVuonna 2018 perustettu The Watercolors maalailee elegantteja jazz-akvarelleja lainaten sointivärejä niin afroamerikkalaisesta jazzista kuin länsimaisesta taidemusiikista. Yhtyeen musiikissa kuuluu jazzin spontaani improvisointi, rikkaat harmoniat ja svengaava rytmi sekä toisaalta uniikin kokoonpanonsa mukanaan tuoma puhutteleva kuulaus ja herkkyys. Oboeta ja englannintorvea soittaa Janne Saarinen, joka on myös säveltänyt yhtyeen musiikin. Konsertti on yhtyeen uuden albumin levynjulkaisukonsertti.\nJoonas Leppänen - rummut\nSunnuntai 11.7. klo 19\nLehtojärven Hirvenpää on uuden ajan tango-orkesteri Suomen Lapista. Yhtye sai alkunsa, kun Väärä Raha -yhtyeestä tuttu Jaakko Laitinen ja monien musiikkilajien parissa taituroinut haitarivirtuoosi Harri Kuusijärvi löivät päänsä yhteen ja alkoivat työstää uusia lauluja. Harri Kuusijärven progressiivisen iskelmällisiä sävellyksiä maustavat Jaakko Laitisen elämän ja todellisuuden perusteita ja rakenteita tutkivat sanoitukset.\nLaulaja Jaakko Laitisen ja haitaristi Harri Kuusijärven lisäksi yhtyeeseen kuuluvat kontrabasisti Sara Puljula ja rumpali Tuomas Timonen.\nFestivaalipassi 85 €\nKesällä 2021 Saimaa Jazz soi Savonlinnassa Kulttuurikellarin tiloissa perjantaista sunnuntaihin 9.-11.7. Tapahtumassa kuullaan viisi erilaista kotimaisten huippuartistien konserttia. Lisäksi Saimaa Jazz Festivalissa soi lauantai-illan superjamit, jami-isäntänä Teemu Takanen.\nLiput alkaen 18/20 €, festivaalipassi 85 € (myynnissä kunkin konsertin lippuvalikoimassa.\nVoimassa olevien rajoitusten mukaisesti myynnissä on 50 lippua/konsertti. Liput ennakkoon osoitteessa: www.nettilippu.fi. Festaripassi Saimaa Jazz Festivalin tuottavat yhteistyössä Tuotantotiimi SoiniSalo, Olavin Jazz ry ja Sointi Jazz Orchestra.


Esineiden internetissä tarvitaan muutakin kuin esine ja internet - Tivi\n23.5.2018 klo 07:00\nViime aikoina olen katsellut esineiden internetiä hallinta-alustan riveinä. Kaltaiselleni IoT-nörtille sadoissa datariveissä ja hallintatyökalun visuaalisissa elementeissä on toki kauneutta, mutta suurelle yleisölle tai yrityksillekään esineiden internetiä on turha työntää teknologia edellä.\nSolitan Janne Siltari on osuvasti todennut, että palvelumuotoilun menetelmillä on paljon annettavaa usein liiankin teknologiakeskeisesti etenevään IoT-liiketoimintakehitykseen. Allekirjoitan ajatuksen täysin ja siksi olenkin erittäin innoissani, kun saimme vastikään liittyä Solitan kokoamaan IoT-ekosysteemiin.\nEkosysteemit, jotka kokoavat yhteen eri alojen huippuammattilaisia ovat itsessään jo yksi tapa palvelumuotoilla esineiden internetiä. Ne helpottavat yritysten liikkeellelähtöä ja sitä, että erilaiset pilotti- ja kokeiluhankkeet saadaan käyntiin mahdollisimman saumattomasti.\nSolitan IoT-ekosysteemin tavoite on auttaa rikastamaan asiakasyrityksen olemassa olevaa toimintaympäristöä toimivaksi IoT-kokonaisuudeksi tarjoamalla palveluita ja tuotteita, joita asiakas tarvitsee esimerkiksi testaamiseen, tekoälyn hyödyntämiseen, datan keräämiseen, analytiikkaan, visualisointiin ja pilviratkaisuihin.\nEkosysteemissä roolimme operaattorina on tietenkin tarjota yrityksille nopea ja luotettava pääsy sensoridataan kaikkialla Suomessa sekä kansainvälisesti. Lisäksi tarjoamme työkalut sensoriparven hallintaan.\nKun IoT-kytkettyjen laitteiden määrä kasvaa tuhansiin, yhteyksien hallinta käsityönä käy mahdottomaksi. Monipuolisen ja helppokäyttöisen hallintatyökalun ansiosta IoT-hankkeen saa kuitenkin käännettyä kuluerästä kannattavaksi bisnekseksi, jossa IoT-laitteen sijaan myydäänkin käytön perusteella laskutettavaa IoT-palvelua.\nLataa uusi oppaamme, jonka avulla syvennät osaamistasi IoT:n saralla ja saat arvokasta lisätietoa onnistuneen IoT-projektin suunnittelusta ja läpiviennistä.


6.4.2002: Mietteitä puoluekokouksesta\nSDP:n ensi kesän puoluekokous on saanut julkista huomiota tavallista enemmän. Puheenjohtajavaali kiinnostaa, vaikka on tavallista, että\npuheenjohtajaehdokkaita on useita. Puheenjohtajakilvasta tai jostain muusta syystä johtuen, puoluekokousedustajaehdokkaita oli tavallista enemmän.\nEdustajat on nyt valittu. Tulin valituksi Uudenmaan piirin edustajaksi\nItä-Uudenmaan vaaliyhtymästä, josta valittiin 5 edustajaa. Jäsenvaali oli tasaväkinen. Omalta osaltani tulos ilahdutti. Vaikka en ollut millään\njunttalistalla tai muun kaupankäynnin kohteena, kannatusta tuli lähtökohdat huomioiden hyvin.\nNykyinen SDP:n vaalijärjestelmä, jossa voi antaa useita eriarvoisia ääniä, antaa mahdollisuuden taktikointiin ja erilaisin liittoutumisiin yhdistysten ja ehdokkaiden välillä. Näiden äänestyssopimusten seuraukset näkyvät tuloksissa.\nMolemmat puheenjohtajaehdokkaat sekä Paavo Lipponen että Erkki Tuomioja ovat tuttuja minulle jo 30 vuoden ajalta. Kun molemmat ovat jo aiemmin olleet ehdolla puolueen johtotehtäviin, ovat he tuttuja myös puoluekokousedustajien suurelle enemmistölle. Tarvetta tai aihetta vaalikiertueisiin ei ole, vaikka media niin vaatii.\nNiin Lipponen kuin Tuomioja istuvat samassa hallituksessa, joten heidän poliittinen linjansa ei voi olla kovinkaan erilainen. Erkki Tuomioja ei voi olla Lipposen hallituksen ulkoministerinä täysin uskottava haastaja. Tavallista on ollut, että SDP:ssä istuva puheenjohtaja haastetaan. Sen ovat aiemmin tehneet myös niin Lipponen kuin Tuomiojakin. He ovat aiemmin olleet haastajana puoluejohdon sisäpiirin ulkopuolelta.\nVuoden 1991 ylimääräisessä puoluekokouksessa kannatin Erkki Tuomiojaa puheenjohtajaksi. Silloin valittiin Sundqvist. Vuonna 1993 kannatin Lipposta, joka myös valittiin. Vuonna 1996 kannatin aktiivisesti Tuomiojaa eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. Nyt kannatan Paavo Lipposta edelleen SDP:n puheenjohtajaksi. Hän on selvinnyt hyvin vaikeasta tehtävästä.\nToimin itse 16 vuotta suuren ammattiliiton (AKT) puheenjohtajana. Tämä kokemus antaa mahdollisuuden arvioida järjestön puheenjohtajan merkitystä ja myös puheenjohtajalta tarvittavaa taitoa, luonnetta ja kokemusta. Toisaalta, kun olin muutaman vuoden perustamani Remonttiryhmän rp:n puheenjohtajana, näin miten vaikeaa ja raskasta puolueen vetäminen on, Paavo Lipponen tarvitsee puoluetovereilta tukea enemmän kuin on saanut.\nPertti Paasion vaihtaminen kesken kauden 1991 Ulf Sundqvistiin oli virhe. Siitä virheestä kannattaa ottaa oppia.\nOlin ensimmäisen kerran puoluekokousedustajana 1970- luvulla Kymen piiristä ja 1990-luvulla olin kolmessa kokouksessa Helsingin edustajana ja nyt sitten ensi kesäkuussa Uudenmaan edustajana.\nPuoluetoiminta on muuttunut näinä vuosikymmeninä paljon. Nyt toiminta pyörii entistä enemmän vallan kuin aatteiden ympärillä. Kilpailu henkilökohtaisista paikoista on kiristynyt Samalla erilainen taktikointi puolueäänestyksissä on lisääntynyt. Liittoudutaan jotakin uhkaa tai sisäistä vihollista vastaan. Järkevämpää olisi tehdä yhteistyötä. Tässä suhteessa on parantamisen varaa Itä-Uudellamaalla ja myös Pornaisissa.\nItse olen yhteistyöhön valmis ja halukas. Puolueen sisällä on järkevää tehdä työtä jonkun asian tai henkilön puolesta eikä ketään vastaan. Tämä koskee myös eduskuntavaaleja ja niihin valmistautumista. Muunlainen toiminta ei pitkän päälle menesty sen paremmin henkilökohtaisella kuin järjestötasollakaan.


perusvilla arkistot - Tarinakone\nJulkaistu 30.8.2018 kirjoittanut Tarinalammas\nBäää! Hyvää huomenta, päivää tai yötä, missä ajassa ja paikassa oletkaan, ystävä. On tullut uuden perusvillan aika. Olemme edenneet tarinallistamisen perusvillat -sarjassa osaan nro 12. Toivottavasti et ole pudonnut kärrystä matkan aikana? Laitahan viestiä jos näin on käynyt niin katsotaan mitä voimme tehdä, että saamme sinut takaisin kärryyn ja pyörät pyörimään! Olet siis nyt Lue lisää »\nJulkaistu kategoriassa Blogi\t| Tagattu perusvilla,tarinallistaminen,tarinanäyttämö


Mielipide: Rollaattorimatkustajat pois ahdingosta HSL-alueella! – Kansan Uutiset\nVuosikausia on keskusteltu siitä, saavatko rollaattoreilla HSL:n busseissa kulkevat matkustaa ilmaiseksi. Päätöksiä ei vain ole saatu aikaiseksi poliittisesta yksimielisyydestä huolimatta. Toivon laajempaa painetta päättäjiä kohtaan niin yksittäisiltä kansalaisilta kuin poliittisilta vaikuttajilta myönteisen ratkaisun aikaansaamiseksi.\nItse olen päätynyt lähettämään alla olevan sähköpostin HSL:n hallituksen varsinaisille- ja varajäsenille. Vain Alviina Alametsä ja Antti Aarnio ovat vastanneet. He kannattavat maksun poistamista rollaattoreilla matkustavilta. Toivon julkisuuden johtavan muiden hallituksen jäsenten kannanottoihin.\nLähestyn teitä koskien rollaattoreilla matkustavien velvollisuutta maksaa matkansa HSL:n busseissa. Asia on tietojeni mukaan tulossa hallituksen päätettäväksi.\nPoliittisessa vaikuttamistyössäni sekä yksityiselämässä kohtaan paljon rollaattoreilla liikkuvia. Olen keskusteluissa jatkuvasti kovinkin kummallisessa tilanteessa: lähes kaikki päättäjät – puoluetaustasta riippumatta – julkisuudessa kertovat puoltavansa rollaattoreilla matkustavien maksuttomuutta. Poliittiset päättäjät vähättelevät mahdollisuutta vaikuttaa asioihin Helsingin osalta sillä, että Helsingin valtuustossa ei päätetä asiaa, vaan HSL:n hallituksessa. Puolet HSL:n hallituksen jäsenistä tulee Helsingistä, ja olette näitä samoja poliittisia päättäjiä kuin valtuustossakin. Koska itse olen Helsingistä, en ole päässyt juurikaan muiden kuntien asukkaiden kanssa asiasta keskustelemaan. Voisin kuitenkin kuvitella, että tilanne muissa kunnissa on aivan sama.\nJulkisessa keskustelussa teidän puolueidenne edustajat tunnistavat rollaattoreilla kulkevien matkan maksamisen haasteet, joten minun lienee turha tässä niitä luetella. Koska liikkuminen ilman rollaattoria bussin sisätiloissa on mahdotonta, aiheutetaan ihmisille aiheetonta murhetta ja omantunnon tuskia. Usein minulle kerrotaan siitä pahasta mielestä, jota ”pummilla” matkustaminen aiheuttaa. Monilla kun ei ole kausilippua. Olen hyvin tietoinen nykyisestä ohjeistuksesta. Ohjeistus ei kuitenkaan poista tätä ongelmaa eikä yhdenvertaisuutta muiden maksuttomasti matkustavien kanssa.\nToivon, että vihdoin teette tässä ainoan järkevän päätöksen: rollaattoreja käyttävien maksuton matkustaminen tehdään mahdolliseksi. Se myös lisäisi kansalaisten luottamusta päättäjiä kohtaan, kun ristiriita mielipiteissä ja teoissa poistuisi.\nMielipide: Parkkipaikat ja sairaalat