Valvottavien taloudellinen tila ja riskit 2/2013\nDownload "Valvottavien taloudellinen tila ja riskit 2/2013"\n1 1 (48) Tässä julkaisussa kerromme seuraavista aiheista: Finanssisektorin vakavaraisuus säilynyt, mutta monen toimijan kannattavuus heikentynyt 1 Hidas talouskasvu ja matalat korot ovat finanssisektorin toimintaympäristön keskeiset haasteet 4 Pankkisektorin liikevoittoa painoi edelleen matala korkotaso 8 Vakavaraisuus- ja likviditeettisääntelyuudistukset vahvistavat pankkisektoria 17 Työeläkevakuutusyhtiöt kasvattivat riskinottoa maltillisesti 19 Henkivakuutussektorin vakavaraisuus aleni, mutta säilyi edelleen hyvällä tasolla 23 Vahinkovakuutussektorin vakavaraisuus säilyi vahvana parantuneen kannattavuuden ansiosta 28 Sijoituspalveluyritysten ja rahastoyhtiöiden tulokset hyviä 33 Strukturoidut sijoitustuotteet haasteellisia kuluttajille 38 Finanssisektorin vakavaraisuus säilynyt, mutta monen toimijan kannattavuus heikentynyt Euroalueen ja Suomen talouskehitys on ollut heikkoa viimeiset viisi vuotta ja korkotaso on ollut ennätyksellisen alhainen finanssikriisin jälkeen. Merkittävää toimintaympäristön helpottumista ei ole myöskään näköpiirissä. Matala korkotaso on heikentänyt pankkien korkokatetta ja siten perusliiketoiminnan kannattavuutta Suomessakin. Vakuutus- ja työeläkelaitoksille korkosijoitusten tuotot ovat tänä vuonna alentuneet huomattavasti, kun riskimarginaalien alentumisesta johtuneita korkosijoitusten arvonnousuja ei enää tapahtunut. Vahva vakavaraisuus ja hyvä riskienhallinta ovat turvanneet suomalaisten pankkien ja vakuutus- ja työeläkelaitosten toimintakyvyn hankalassa toimintaympäristössä. Kannattavuuspaineista huolimatta vakavaraisuus on säilynyt pankeissa vahvana myös tässä raportissa esitettävien uusimpien tietojen perusteella. Eläkesektorin hyvä vakavaraisuus on antanut tilaa sijoitusten riskitason nostamiselle samanaikaisesti kun osakemarkkinat ovat elpyneet. Finanssialan sisällä on tapahtunut kahtiajakautumista kannattavuuden suhteen. Useimmiten tämä on koskenut pieniä toimijoita, joiden riippuvuus perusliiketoimintojen kannattavuudesta on suurempaa kuin isommilla. Isommat toimijat ovat monipuolisemman liiketoiminnan ansiosta pystyneet korvaamaan perusliiketoiminnan heikentyneitä tuottoja muilla tuotoilla. Liiketoimintarakennetta jo monipuolistettu ja tehokkuutta parannettu, palkkioissa ja marginaaleissa edelleen korotuspainetta Finanssialan toimijat ovat Suomessa jo sopeuttaneet liiketoimintaansa monin tavoin hankalan toimintaympäristön vuoksi. Toimijat ovat valinneet erilaisia strategioita reagoida alentuneeseen kannattavuuteen. Riippuvuutta yhdestä tulolähteestä on pienennetty aktiivisilla toimilla, mm. kasvattamalla palkkioperusteisten liiketoimintojen osuuksia (rahastot, vakuutussäästäminen, emissioiden järjestäminen), hyödyntämällä tuotteiden ja palvelujen ristiinmyyntiä finanssikonglomeraateissa, solmimalla yhteistyösopimuksia finanssialan sisällä ja kehittämällä uusia tuotteita ja palveluja. Toisaalta tehokkuutta on parannettu kulukurilla,\n2 2 (48) henkilöstöleikkauksilla ja konttoreiden sulkemisilla sekä panostamalla vaihtoehtoisiin asiointikanaviin. Palkkioiden ja asiakasmarginaalien korottamisella on niin ikään pyritty parantamaan kannattavuutta. Pienillä toimijoilla mahdollisuudet muiden tulolähteiden roolin kasvattamiseen ja toiminnan tehostamiseen ovat vähäisemmät ja riski perusliiketoiminnan kannattavuuden heikkenemisestä on edelleen merkittävää. Samoin sääntelystä tulevat vaatimukset ovat pienille toimijoille yleensä suhteellisesti raskaampia. Finanssialan keskittymistendenssi onkin ollut nähtävillä. Kolme pientä pankkia on poistumassa markkinoilta (FIM, Eufex, LähiTapiola Pankki) ja paikallispankkien fuusiot ovat edenneet. Rakennemuutokset ovat käynnistyneet myös vakuutus- ja eläkesektorilla (LähiTapiola-ryhmän ja Keskinäisen Työeläkevakuutusyhtiö Elon muodostuminen). Keskittymistä on tapahtunut myös vähittäisasiakkaille suunnatuissa varainhoitopalveluissa. Hyvin varakkaille asiakkaille tarjotuissa palveluissa on sen sijaan nähtävissä erikoistumista. Pankit usein korostavat sääntelystä aiheutuvia kustannuksia. Matalan korkotason, heikentyneen talouskasvun ja kohonneiden jälleenrahoituskustannusten takia alentunut kannattavuus on sääntelystä aiheutuvia kustannuksia huomattavasti merkittävämpi tekijä maksujen ja marginaalien korotuspaineiden taustalla. Vahvan vakavaraisuuden ylläpitäminen koko talouden etu Sopeuttamistoimet ovat tarpeellisia finanssialalla pitkän aikavälin kannattavuuspotentiaalin turvaamiseksi. Riskiperusteisen hinnoittelun lisääminen on myös ollut finanssisektorin vakauden kannalta hyödyllistä. Vakaa tilanne Suomen finanssialalla on mahdollistanut muutosten toteuttamisen ilman häiriöitä. Vahvan vakavaraisuuden säilyttäminen on olennaista toimintaympäristön näkymien jatkuessa heikkoina. Pankkien vakavaraisuusvaatimukset kiristyvät ensi vuoden alusta lukien. Suomalaispankit täyttävät uudet vaatimukset jo nyt. Pankkien vahva vakavaraisuus on koko talouden etu: kansainväliset esimerkit osoittavat, että vakavaraisilla ja likvideillä pankeilla on parhaat luotonantoedellytykset talouden laskusuhdanteessa. Vakuutussektorin eurooppalaisen vakavaraisuusuudistuksen (Solvenssi II) ja siten riskiperusteisten vakavaraisuusvaatimusten käyttöönoton viivästyminen on haitallista. Koettu finanssi- ja velkakriisi on osoittanut nykysääntelyn puutteet, ja mm. matalan koron ympäristö on nostanut vakuutusyhtiöiden riskejä. Nykyiset yksinkertaiset vakavaraisuusvaatimukset eivät heijasta kaikkia riskejä. Samoin työeläkesektorin kotimaisen vakavaraisuusuudistuksen edistäminen on hyvin tärkeää, jotta riskit saadaan nykyistä paremmin esiin ja katetuksi vakavaraisuuspääomalla. Haastava toimintaympäristö on alentanut pankkien kannattavuutta ja siten niiden omistajien saamaa tuottoa laajasti Euroopassa, myös Suomessa. Samanaikaisesti vakavaraisuusvaatimukset kiristyvät ja entisten vakavaraisuussuhdelukujen ylläpito edellyttäisi uuden pääoman hankintaa. Koska pääoman kerryttäminen alentaisi omistajien saamaa tuottoa, omistajien tuotto-odotukset saattavat kannustaa pankkeja ylläpitämään vakavaraisuussuhdetta riskipainotettuja saamisia supistamalla omien varojen kasvattamisen sijaan. Tämä saattaa puolestaan heijastua pääomaa eniten sitovien, korkeampiriskisten asiakasryhmien luototukseen. Tämä voi heikentää erityisesti pk-yritysten luotonsaantia. Euroalueen pankkisektorin taseriskit kasvaneet Eurooppalaisten pankkien vakavaraisuus on yleisesti ottaen kohentunut jo tehtyjen lisäpääomitustoimenpiteiden ja taseiden supistamistoimien ansiosta. Tässä prosessissa Euroopan pankkiviranomaisen (EBA) arvioinneilla lisäpääomitustarpeista on ollut merkittävä rooli. Etenkin velkaongelmamaissa pankkien kannattavuus on kuitenkin hyvinkin heikko ja monesti tappiollinen nousseiden luottotappioiden vuoksi. Heikko taloustilanne on edelleen kasvattanut pankkien järjestämättömiä luottoja ja ne ovat GIIPS-maiden pankeissa yleensä 8 13 prosentin tasolla suhteessa luottokantaan (Suomen pankkisektorilla vastaava luku on,5 %). Pankkien ongelmaluotot GIIPS-maissa ovat myös kasvaneet varauksia nopeammin. Tätä kirjoittaessa odotetaan euroalueen yhteisen pankkivalvontamekanismin lopullista hyväksymistä eurooppalaisissa päätöksentekoelimissä. Merkittävien pankkien valvonta voisi siten alkaa EKP:n vetovastuulla yhteistyössä kansallisten valvojien kanssa siirtymäajan jälkeen syksyllä 214. Tätä ennen kuitenkin suoritetaan yhteisen valvontamekanismin\n3 3 (48) piiriin tulevien pankkien taseiden läpivalaisu ja stressitestit, joiden perusteella saadaan tarkka kuva tase-erien arvostusten oikeellisuudesta ja pankkien mahdollisista lisäpääomitustarpeista. Nämä ensi vuoden aikana tehtävät arviot ja testit ovat kattavia ja vaativia niin valvojille kuin pankeillekin. Arvioinnin yhdenmukaisuudesta ja kriteerien asianmukaisuudesta huolehditaan monin eri keinoin. Tämä työ on välttämätön yhteisen valvontamekanismin käynnistymiselle yhdenmukaisen tiedon pohjalta ja sille, että mahdolliset vakavaraisuusongelmat hoidetaan kuntoon ennen yhteisen valvonnan käynnistymistä tai mahdollisimman pian sen jälkeen. Pankkien riittävästä pääomittamisesta huolehtiminen on olennaista myös koko eurooppalaisen talouskehityksen kannalta. Tässä julkaisussa kuvataan Finanssivalvonnan valvottavien taloudellista tilaa ja riskejä viimeisimpiin tietoihin nojautuen. Finanssivalvonta arvioi Suomen finanssisektorin tilaa ja kehitystä. Arviot perustuvat valvontatyöhön ja raportointiin, jota Finanssivalvonta saa pankeilta, vakuutusyhtiöiltä ja muilta valvottaviltaan. Valvottavien taloudellinen tila ja riskit -julkaisu ilmestyy kaksi kertaa vuodessa, huhtikuussa ja syyskuussa. Kevään numeron tiedot perustuvat pääosin tilanteiseen ja syksyn 3.6. Finanssivalvonta julkaisee lisäksi kaksi kertaa vuodessa julkaisun Pankki- ja vakuutussektorien vakavaraisuus. Julkaisu ilmestyy kesäkuussa ja joulukuussa.\n4 Hidas talouskasvu ja matalat korot ovat finanssisektorin toimintaympäristön keskeiset haasteet Suomen finanssisektorin toimintaympäristössä ei vuoden 213 aikana ole ilmaantunut uusia isoja riskitekijöitä. Toimintaympäristö on jatkuvasti haasteellinen johtuen erityisesti talouden vaisusta kehityksestä ja matalasta korkotasosta. Markkinahinnoittelussa ei ole koettu isoja heilahduksia ja monet riski-indikaatorit ovat kehittyneet myönteiseen suuntaan. Osakekurssit ovat nousseet vuoden 213 aikana Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa. Suomessa sopeutumista olemattomaan talouskasvuun Viimeisimmät tiedot Euroopan ja Suomen talouskehityksestä ovat positiivisia, mutta ne tarkoittavat parhaimmillaankin sitä, että taantuma on ohitettu. Suurta kasvua ja toimintaympäristön helpottumista finanssisektorin yrityksille ei ole näköpiirissä. Suomen talouskehitys on ollut heikkoa viimeiset viisi vuotta ja esimerkiksi bruttokansantuotteen määrä on noin viisi prosenttia pienempi kuin juuri ennen vuosien taantumaa. 1 Vuoden 213 toisella vuosineljänneksellä bruttokansantuote supistui 1,2 % vuodentakaisesta 2. Vuodelle 213 on kokonaisuudessaan ennustettu talouden,8 % supistumista ja ensi vuonna,7 % kasvua. 3 Positiivista on, että viimeisten tietojen valossa talouden avoin työttömyys on itse asiassa hieman vähentynyt (työttömyysprosentti 6,6 % heinäkuussa). Tosin työvoiman määrä on supistunut, eli työmarkkinoilla on käytettävissä vähemmän työikäisiä ihmisiä kuin aiemmin. Seikka kuvastaa Suomen talouden rakenneongelmia, jotka vaikuttavat negatiivisesti myös finanssisektorin liiketoimintaan. Suomen finanssisektorissa ja kansantaloudessa tärkeä ajankohtainen ilmiö on rahalaitosten luottokannan kasvun nopea hiipuminen kotitalous- ja yrityssektorissa. Asuntolainakannan vuosikasvu on hidastunut alle neljään prosenttiin ja yrityslainakannan noin neljään prosenttiin. Kuukausitasolla lainakannan euromääräinen kasvu on hiipumassa nopeasti. 1 Ks. Suomen taloustilanteesta lisää Suomen Pankki, BoF Online 8/213, : Suomen talouden tilannekuva elokuussa Tilastokeskus Suomen Pankin ennuste kesäkuussa, Euro & talous 3/ (48) Kotitalous- ja yrityslainat: euromääräisen kuukausikasvun 12 kuukauden liukuva keskiarvo Miljoonaa euroa Kotitaloudet Yritykset Lähde: Suomen Pankki. Suomessa liikkeeseen lasketut joukkovelkakirjat: yritykset ja rahoituslaitokset Miljardia euroa Rahoituslaitokset Yritykset Lähde: Tilastokeskus.\n5 5 (48) Monet syyt vaikuttavat luottojen sekä kysyntää että tarjontaa vähentäen. Lainojen kysyntää hillitsee yleinen epävarmuuden sävyttämä talousilmapiiri ja Suomen lyhyellä aikavälillä (ainakin vuositasolla) negatiivinen talouskasvu samoin kuin leventyneet korkomarginaalit. Lainojen tarjontaa puolestaan hillitsee pankkien yritysasiakaskunnan jossain määrin heikentynyt tilanne, vakuuksien laatu ja pankkien pyrkimys riskipainotettujen saamisten alentamiseen. Suomessa kotitalouksien ja yritysten lainakannan kasvu oli vuosina moniin euromaihin verrattuna nopeaa, mutta nyt kasvuvauhdit ovat hiipumassa monen muun euromaan tasolle. Pankeille lainavolyymien kasvun hidastuminen lisää kannattavuuspaineita. Merkittävää on myös, että kotitalouksien talletukset ovat jo muutaman kuukauden ajan vähentyneet rahalaitoksissa. Samoin yritysten talletusten kasvu on hyvin hidasta. Vuoden 213 aikana yritykset Suomessa ovat lisänneet joukkovelkakirjalainojen tarjontaa, eli hakeneet rahoitusta enemmän suoraan markkinoilta. Tosin velkamäärät ovat edelleen suhteellisen pieniä. Rahoituslaitosten liikkeelle laskemien joukkolainojen kanta on pysynyt samaan aikaan vakaana. Viimeisen vajaan vuoden aikana kotitalouksien velkaantuminen (eli velan määrä suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin) on vakiintunut samalle tasolle. Velkaa on 118 % suhteessa vuosituloihin. Velkaantumisen ja lainakantojen kasvun pysähtyminen tai hidastuminen ovat luonnollisesti saman ilmiön kaksi eri puolta. Talouskehitys on vaikuttanut myös asuntojen hintoihin. Tilastokeskuksen kuukausitilastojen perusteella asuntojen hintojen nousuvauhti on merkittävästi hiipunut. Pääkaupunkiseudulla asuntojen hinnat ovat nyt nousseet vajaat 2,5 % vuodessa, mikä inflaatio huomioiden tarkoittaa lievää reaalihintojen kasvua. Muualla maassa asuntojen nimellishintojen kasvu on lähes pysähtynyt ja reaalihinnat ovat laskeneet. Hintakehitys on viimeisen vuoden aikana Suomessa eriytynyt eri alueiden ja kaupunkien kesken. Matala korkotaso edelleen haaste Matala korkotaso on ollut ongelma finanssisektorille myös Suomessa. Riskittömän koron mittarina yleensä käytetty Saksan valtionlainan pitkä korko on ollut pitkään joko inflaation tasolla tai alle. EU:n kuluttajahintaindeksin mukainen inflaatio oli heinäkuun lopussa 1,7 %, eli lähes sama kuin Asuntojen hinnat: vuosimuutoksen kolmen kuukauden liukuva keskiarvo % 5, 4,5 4, 3,5 3, 2,5 2, 1,5 1,,5, Pääkaupunkiseutu (PKS) Koko maa Muu Suomi (koko maa - PKS) Lähde: Tilastokeskus (213 luvut ennakollisia). Valtion lainojen korot: 1 vuoden maturiteetti % Italia Espanja Suomi Saksa Lähde: Bloomberg (viikkohavaintoja, viimeinen havainto ).\n6 6 (48) Saksan valtionlainan kymmenen vuoden korko. Vasta viime viikkojen nousu 2, % tasoille on tuonut riskittömälle pitkälle korolle positiivisen reaalituoton. Pitkä korko on noussut ripeään tahtiin, kun alimmillaan se oli keväällä vielä alle 1,2 prosentin. Korkotason nousulla on finanssisektoria tervehdyttävä vaikutus, mutta huolena on muutoksen nopeus ja ennakoimattomuus. Euroalueen lyhyet korot ovat pysyneet lähes paikoillaan koko alkuvuoden, minkä seurauksena korkokäyrä on jyrkentynyt selvästi, lähes puoli prosenttiyksikköä. Elo-syyskuun vaihteessa markkinoiden näkemyksen mukaan euroalueen lyhyet kolmen kuukauden korot nousevat nykyisestä runsaan,2 % tasostaan yli,4 prosentin vuoden 214 lopussa. Markkinoilla ei siis edelleenkään odoteta suurta nousua lyhyisiin korkoihin. Historiallisen alhainen korkotaso on pakottanut finanssisektorin toimijat etsimään tuottoa riskillisemmistä lähteistä. Yrityslainojen (investment grade) ja erityisesti huonon luottoluokituksen lainojen (high yield) määrä on lisääntynyt varsinkin vakuutuslaitosten sijoitussalkussa, mikä on toistaiseksi ollut kannattavaa luottoriskimarginaalien kaventuessa. Toisaalta tämä on altistanut sijoittajia markkina-arvojen aiempaa voimakkaammalle heilumiselle, kun esimerkiksi korkean luottoluokituksen lainojen luottoriskimarginaali on viimeisen vuoden aikana 3,7 5,8 %. Finanssisektorin toimijat hakevat lisätuottoa kehittyvien markkinoiden joukkovelkakirjalainoista, mutta nämä sijoitukset tuottivat alkuvuonna heikosti. Euroopan velkakriisin keskeinen kuumemittari, eli Espanjan ja Italian 1 vuoden valtiolainan korko, on alentunut vuoden 212 keskivaiheilta oleellisesti, yli 7 % tasolta alimmillaan alle 4 %. Korkoriskilisien lasku on tuonut sijoittajille tuntuvia arvostusvoittoja, mutta keskeiset kotimaiset finanssisektorin toimijat eivät näihin valtionlainoihin ole enää sijoittaneet. Korkoriskilisien lasku kertoo kuitenkin siitä, että Euroopan velkakriisin negatiivinen vaikutus markkinahinnoitteluun on vähentynyt oleellisesti. Valtioiden välisten korkoerojen kapenemisesta huolimatta pankkien rahoituskustannukset ovat edelleen korkeat etenkin korkeasti velkaantuneissa alhaisen luottoluokituksen maissa. Taustalla on jatkuva epävarmuus maiden talouskasvun sekä pankkien luottotappioiden kehityksestä. Valtioiden ja pankkien luottoriskin hinta on kehittynyt edelleen samalla tavalla Etelä-Euroopan maissa kuvaten riskien yhteenkietoutuneisuutta. 3 ja 12 kuukauden euriborkorko ja markkinaodotus 3 kk euriborille vuoden 214 loppuun % Luottoriskin hinta Italian ja Espanjan valtioille ja suurille pankeille Peruspistettä kk euribor 3 kk euribor Markkinaodotus 3 kk euriborille Italian valtio BBVA Banco Santander Unicredit Monte dei Paschi di Siena Espanjan valtio Lähde: Bloomberg, kuukausikeskiarvoja Lähde: Bloomberg (viikkohavaintoja, viimeinen havainto )\n7 7 (48) Osakkeiden hinnat ovat kuluvan vuoden aikana nousseet erityisesti Yhdysvalloissa, missä osakkeiden hintakehitystä ohjaavat talousnäkymien ohella arviot keskuspankin harjoittaman ns. määrällisen rahapolitiikan (eli keskuspankin arvopaperiostojen) jatkosta. Samoin Japanin osakemarkkina on noussut voimakkaasti ns. abenomicsin eli uuden talousohjauksen kaudella. Osakemarkkinat Euroopassa ovat sen sijaan kehittyneet selvästi maltillisemmin. Pitemmällä aikavälillä Euroopassa osakkeiden hinnat ovat juuri ja juuri kivunneet ennen finanssikriisiä vallinneelle tasolle, mutta samalla hinnat ovat jääneet jälkeen Yhdysvaltain hintakehityksestä. Suomen osakemarkkinan kehitys on ollut samanlaista kuin laajemmin Euroopassa. Pitemmän ajan vaimea kurssikehitys Euroopassa kuvastaa velkakriisin, talouden kasvuvaikeuksien ja yritysten sopeutumispaineiden negatiivista yhteisvaikutusta osakemarkkinaan. Osakemarkkinoiden volatiliteettia kuvaavat indeksit ovat Yhdysvalloissa ja Euroopassa olleet viime kuukausina tasoltaan matalia. Samoin Euroopan rahoitussektorin luottoriskin hinnoista laskettu indeksi on laskenut samalle tasolle kuin vuosina Riski-indeksien matala taso kertoo markkinoiden suhteellisen rauhallista tilasta Euroopassa ja siitä, etteivät esimerkiksi eri maiden julkisen talouden ongelmat ole kärjistyneet uusiksi kriiseiksi vuoden 213 aikana (poikkeuksena Kypros keväällä). Yhteenveto finanssisektorin kohtaamista riskeistä nykyisessä toimintaympäristössä Ennustettu heikko talouskasvu Suomessa tuo mukanaan monia sopeutumispaineita finanssisektorin yrityksille. Ilmeisin on kotitalous- ja yrityssektorin liiketoiminnan kasvun merkittävä hidastuminen pankeissa. Myös vakuutusyhtiöt ja sijoituspalveluyritykset joutuvat sopeutumaan vaimeaan talousympäristöön. Matalana jatkuvan korkotason aikaansaama haasteellinen tilanne on toinen keskeinen riskitekijä. Matala korkotaso pitää pankkien korkokatteen alhaisena ja alentaa vakuutusyhtiöiden tuottoja. Toisaalta korkojen nopea nousu altistaisi vakuutusyhtiöt korkosijoitusten laskulle. Kahden edellä mainitun riskitekijän ohella isot ja äkilliset negatiiviset hinnoittelumuutokset osakkeiden hinnoissa ja luottoriskimarginaaleissa vaikka ne ovat kehittyneet myönteisesti ovat koko ajan mahdollisia. Pääanalyytikko Sampo Alhonsuo Osakekurssit Euroopan rahoitussektorin luottoriskin hinta-indeksi Indeksi = Peruspistettä Yhdysvallat Eurooppa Suomi Kehittyvät taloudet Rahoitussektori Yrityssektori (investointiluokka) Lähde: Bloomberg (viikkohavaintoja, viimeinen havainto ) Lähde: Bloomberg (viikkohavaintoja, viimeinen havainto )\n8 Pankkisektorin liikevoittoa painoi edelleen matala korkotaso Liiketuloksen heikkenemisestä huolimatta pankkisektorin kannattavuutta voidaan pitää edelleen kohtuullisen hyvänä huomioiden heikon suhdannetilanteen tuomat vaikeudet. Pankkisektorin vakavaraisuus heikkeni alkuvuoden aikana vuodenvaihteen poikkeuksellisen korkeista luvuista. Vakavaraisuus on edelleen pidemmän ajan keskiarvojen yläpuolella ja hyvällä tasolla. Pankkisektorin tulokseen samoin kuin vakavaraisuuteen on viime vuoden lopulta vaikuttanut aikaisempaa voimakkaammin pankkikonsernien sisäiset erät. Nordea-konsernin sisäinen takaus nostaa selvästi koko sektorin palkkiokuluja. Lisäksi sillä on vaikutus arvonalentumistappioihin. Matalana pysynyt korkotaso on heikentänyt suurelta osin korkokatteeseen perustuvan perinteisen pankkitoiminnan kannattavuutta. Rahoituskatteen heikkeneminen jatkui edelleen alkuvuonna. Toisella neljänneksellä rahoituskate kuitenkin kääntyi kasvuun ja se oli edellistä neljännestä korkeammalla tasolla. Kannattavuuden heikkenemistä on vaimentanut uusien luottojen korkeammat marginaalit, palveluista perittävien maksujen korotukset, kulujen kasvun hillitseminen sekä matalat arvonalentumistappiot. Myös Euroopan ja Suomen pitkään jatkunut alhaisen talouskasvun kausi on vaikuttanut negatiivisesti pankkisektorin kannattavuuteen. Talouskehityksestä on kuitenkin saatu varovaisen positiivisia tietoja viime aikoina. Varainhankinta markkinoilta on myös helpottunut, vaikkakin riskilisät ovat jääneet aikaisempaa korkeammalle tasolle. Tilanteen tasaantumisesta huolimatta euroalueen velkakriisin syveneminen on kuitenkin edelleen uhkatekijä. Heikon talouskehityksen aikana korot ovat pysyneet matalalla tasolla ja viimeisen vuoden aikana erityisen matalina, mikä on edesauttanut luottojen hoitamista. Pankkien arvonalentumiset luotoista voivat ajan myötä kasvaa, mikäli talouskasvu ei nopeudu uudestaan. Jos kriisi kärjistyisi uudelleen, pankkien varainhankinta kallistuisi merkittävästi. Alkuvuosi on ollut pankkijärjestelyjen aikaa Ilmoitettujen yritysjärjestelyjen loppuunsaattamisen myötä pankkien määrä vähenee. S-Pankki ilmoitti loppukeväästä ostavansa enemmistön FIM-konsernin emoyhtiön osakekannasta ja vähän myöhemmin yhdistyvänsä Tapiola Pankin kanssa osana laajempaa yhteistyösopimusta. S-Pankki on tehnyt esisopimuksen myös FIM-konsernin emoyhtiön loppujen osakkeiden ostamisesta vuoden 216 alkupuolella. Alkuvuodesta Aktia ilmoitti luopuvansa keskusluottolaitospalvelujen tarjoamisesta paikallispankkiryhmille, koska palveluiden tarjoaminen kallistuu kiristyvän sääntelyn vuoksi. Säästöpankit ja POP Pankit ovat omilla järjestelyillään turvaamassa keskusluottolaitospalveluiden jatkumisen. Säästöpankit ostivat Itella Oyj:ltä Itella Pankin keskusluottolaitospalveluidensa tuottamista varten. Lisäksi säästöpankit suunnittelevat ryhmärakenteensa tiivistämistä yhteenliittymäksi. POP Pankit ovat ostaneet maksuliikepalveluja tarjoavan ACH Finlandin kokonaan omistukseensa tarkoituksenaan rakentaa yhtiöstä ryhmän keskusluottolaitos. Lisäksi Eufex Pankki ilmoitti luopuvansa pankkitoimiluvasta ja keskittyvänsä sijoituspalvelutoimintaan, kun tarvittava muutosprosessi lupineen on saatettu päätökseen. Pankkisektorin liiketulos heikkeni edellisvuodesta Pankkisektorin liiketulos oli alkuvuonna 1,2 mrd. euroa eli 2 % heikompi kuin viime vuoden vastaavalla ajanjaksolla Pankkisektorin tuloserien muutos tammi-kesäkuu 213 vs. tammi-kesäkuu 212 Miljoonaa euroa Korkokate Palkkionetto Kaupankäynti- ja sijoitus Henkivakuutustoiminta Vahinkovakuutustoiminta Muut tuotot Kulut Arvonalentumistappiot 8 (48)\n9 9 (48) (vuoden 212 tammi-kesäkuussa 1,5 mrd. euroa), vaikka useimmat pankkiryhmät paransivat tulostaan edellisestä vuodesta. Tuotot pienenivät edellisvuodesta 8 % ja kulut kasvoivat 2 %. Arvonalentumistappioita kirjattiin alkuvuonna 61 milj. euroa, mikä on noin puolet vähemmän kuin vuotta aikaisemmin. Tuottojen laskuun vaikutti voimakkaimmin korkokatteen lasku. Korkokate laski edelleen 13 % vuodentakaisesta. Muista tuottoeristä eniten laskivat palkkioiden nettotuotot Nordea Pankki Suomen maksamasta takauspalkkiosta johtuen. Kaupankäynnin ja sijoitustoiminnan nettotuototkin pienenivät, mutta niiden osalta lasku jäi yhteen prosenttiin. Pankkisektorin liiketulos oli heikentymisestään huolimatta edelleen kohtuullinen kun ottaa huomioon toimintaympäristön tuomat vaikeudet. Erityisesti matala korkotaso on vaikuttanut rahoituskatteen pienenemiseen. Palkkiotuottojen kehityksen osalta pankkien välillä on alkuvuoden aikana ollut merkittäviä eroja. Lähes kaikilla pankeilla palkkioiden nettotuotot ovat olleet kasvussa, vaikka yhteenlaskettuna koko pankkisektorin palkkioiden nettotuotot supistuivatkin. Pankit pyrkivät aktiivisesti parantamaan kannattavuuttaan tuottoja kasvattamalla ja kuluja pienentämällä. Tuottopuolella on uusluotonannon marginaaleja korotettu ja palveluista perittävien palkkioiden hintoja nostettu. Lisäksi kulujen kasvu pyritään taittamaan ja kulut pitämään lähivuosina ennallaan toiminnan tehostamisella. Pankit ovat vähentäneet henkilöstöään ja sulkeneet konttoreita. Asiointia halutaan siirtää entistä enemmän verkossa tapahtuvaksi. Kannattavuuden parantamiseksi tehdyt toimet ovat alkaneet tuottaa tulosta ja alkuvuonna on ollut jo nähtävissä marginaalien noston vaikutusta korkokatteeseen. Luotonannon kasvun ja korkeampien uusluotonannon marginaalien ansiosta korkokate kääntyi kasvuun toisella vuosineljänneksellä, vaikka vuoden takaisesta tasosta ollaankin vielä jäljessä. Koko vuoden osalta korkokatteen odotetaan edelleen jäävän viime vuotta alhaisemmaksi. Monipuolinen tuottorakenne on edesauttanut kannattavuuden säilyttämistä. Kaupankäynnin ja sijoitustoiminnan tuotot ovat pitäneet hyvin pintansa ja henki- ja vahinkovakuutustoiminnan tuotot ovat kasvaneet alkuvuonna. Näiden tuottojen Yksittäisten suomalaisten talletuspankkien kulut/ tuotot-suhde (pl. arvonalentumiset) kesäkuun lopussa 213 % Kulut/tuotot (pl. arvonalentumiset) Kolme suurinta pankkiryhmää: Nordea (47, %), OP Pohjola (66,8 %) ja Danske Bank (71,1 %) Pankkisektori (61,3 %) Pankki Eräiden suomalaisten pankkien katettujen joukkovelkakirjojen riskilisien kehitys (painotettu keskiarvo) Korkopistettä suhteessa swap-korkoon Lähde: Bloomberg. Kuviossa on esitetty Nordea Pankki Suomi Oyj:n, OP-Asuntoluottopankin, Danske Bank Oyj:n ja Aktia Hypoteekkipankin katettujen joukkovelkakirjojen (maturiteetti kolme vuotta) riskilisien liikkeeseenlaskujen koolla painotettu keskiarvo suhteessa swap-korkoon.\n10 1 (48) eli muiden kuin perinteisen pankkitoiminnan tuottojen osuus pankkien kokonaistuotoista on jatkanut kasvuaan. Pankkien kulut/tuotot-suhdeluvut (pl. arvonalentumiset) vaihtelevat pääosin 4 ja 12 prosentin välillä. Suurin osa pankeista sijoittuu 6 ja 8 prosentin väliin ja kannattavuustilannetta voidaan nykyisessä markkinatilanteessa pitää kohtuullisen hyvänä. Varainhankinnan tilanne parani, mutta Euroopan velkakriisin kärjistyminen on edelleen uhka Markkinat olivat suhteellisen suotuisat tukkurahoitukselle, vaikka Euroopan velkakriisin kärjistyminen muodostaa yhä uhan varainhankinnalle. Kriisitunnelma kuitenkin laantui vähän, kriisimaista ja euroalueelta saatiin positiivisia merkkejä talouden kehittymisestä ja euroalueen pankkiunionihanke eteni. Suomessa pankkien markkinaehtoisen varainhankinnan hinta laski hieman ja myös pienempien pankkien osalta rahoituksen saatavuus parani jonkin verran vuoden ensimmäisen puoliskon aikana. Joukkovelkakirjojen riskilisät laskivat sekä liikkeeseenlaskuissa että jälkimarkkinoilla. Pankkien hyvää varainhankinnan tilannetta edesauttoi Suomen valtion ja pankkien hyvät luottoluokitukset. Rakenteellinen rahoitusriski pienentyi Pankit jatkoivat rakenteellisen rahoitusriskin pienentämistä pidentämällä varainhankinnan keskimaturiteettia. Pankkien velkakirjarahoituksessa paino siirtyikin entistä enemmän lyhytaikaisista sijoitustodistuksista pitkäaikaisiin joukkovelkakirjoihin. Pankkien liikkeeseenlaskemien vakuudettomien ja katettujen joukkovelkakirjojen määrä kasvoi vuoden vaihteen 44,5 mrd. eurosta kesäkuun lopun 45,4 mrd. euroon. Pankkien liikkeeseenlaskemien sijoitustodistusten määrä sen sijaan pienentyi vuodenvaihteen 36,1 mrd. eurosta 29, mrd. euroon. Myös lyhyen varainhankinnan saatavuus pysyi hyvänä ja hinta edullisena. Talletuskanta muodostaa valtaosan pankkien varainhankinnasta. Talletuskanta pysyi vakaana ja se jatkoi kasvua vuodenvaihteen 135,7 mrd. eurosta 137,9 mrd. euroon. Talletuksia siirtyi määräaikaistalletuksista vaadittaessa maksettaviin talletuksiin. Pankkisektorin luottokanta kasvoi edelleen vähän talletuskantaa hitaammin ja niinpä anto-/ ottolainaussuhde jatkoi pienentymistään. Pankkisektorin varainhankinnan keskeiset erät Pankkisektorin anto-/ottolainaussuhde Mrd. euroa Talletukset Sijoitustodistukset Pitkäaikaiset joukkovelkakirjalainat 1,55 1,5 1,45 1,4 1,35 1,3 1, / Q2 Pankkisektorin luotot/talletukset (NPS:n repojen vaikutus poistettu)\n11 11 (48) Pankkien likvidit varat pienenivät Keskuspankkitalletusten määrä pieneni 4, mrd. eurosta 31,6 mrd. euroon. Supistumisen takana on osaltaan ulkomaisten institutionaalisten sijoittajien talletusnostot suomalaisista pankeista, mikä on yksi merkki Euroopan velkakriisin helpottumisesta. Kuitenkin myös keskuspankkirahoitukseen oikeuttavien joukkovelkakirjojen määrä supistui 32,7 mrd. eurosta 29,2 mrd. euroon. Määrä kuitenkin pysyi verrattain korkealla tasolla, koska pankit varautuvat jo uuteen sääntelyyn. Pankkien varojen sitoutuneisuus jatkoi kasvua Matala korkoympäristö on aiheuttanut paineita pankkien korkokatteelle ja pankit pyrkivätkin laskemaan varainhankinnan kustannuksia. Katetut joukkovelkakirjat ovat tarjonneet vakuudettomia joukkovelkakirjoja edullisemman rahoitusmuodon ja lisäksi katetun varainhankintakanavan on todettu toimivan paremmin myös markkinahäiriöiden aikana. Kesäkuun loppuun mennessä katettujen joukkovelkakirjojen kanta oli kasvanut vuodenvaihteen 26,8 mrd. eurosta 28,5 mrd. euroon. Joukkovelkakirjarekistereihin siirrettiin suhteessa enemmän asuntoluottoja kuin mitä sektorin asuntoluottokanta kasvoi, joten varojen sitoutuneisuuden aste jatkoi kasvuaan. Katettujen joukkovelkakirjojen vakuutena on lain ehdot täyttäviä asuntoluottoja, joita onkin sitoutunut entistä enemmän yhden sijoittajaryhmän, eli katettujen joukkovelkakirjasijoittajien saamisten vakuudeksi. Suuri varojen sitoutuneisuuden aste heikentää konkurssitilanteessa muiden velkojien, kuten tallettajien asemaa. Tämän johdosta Finanssivalvonta puuttuu tarvittaessa pankin katettujen joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskujen kokonaismäärään. Lisäksi suuri varojen sitoutuneisuuden aste voi muodostua ongelmaksi pankeille. Jos asuntojen hinnat laskisivat ja pankeilla olisi vain vähän kiinnitysluottopankkilain ehdot täyttäviä vapaita asuntoluottoja jäljellä, pankit voisivat joutua turvautumaan väliaikaisiin vakuuksiin. Suuri varojen sitoutuneisuuden Pankkisektorin keskuspankkivakuuskelpoiset saamistodistukset Mrd. euroa Asuntoluottojen sitoutuminen katettujen joukkovelkakirjojen vakuudeksi* % /Q2 Pankkisektorin keskuspankkikelpoiset saamistodistukset Asuntoluottojen sitoutuminen katettujen joukkovelkakirjojen vakuudeksi Lähteet: Finanssivalvonta ja Suomen Pankki. * Laskelmassa on oletettu, että 4,4 % asuntoluottokannasta ei käy katettujen joukkolainojen vakuudeksi. Tämänhetkistä ylivakuustasoa käytetään myös aiempiin ajankohtiin.\n12 12 (48) aste heikentää myös pankkien mahdollisuuksia hankkia kriisitilanteessa vakuudellista rahoitusta, joka on keskeisessä roolissa pankkien rahoituksen jatkuvuussuunnitelmissa. Lainakannan kasvu jatkuu, ongelmaluottojen taso suhteellisen matalalla Kotitalouksien ja yritysten luotonkysyntä jatkui edelleen melko vahvana ja euroaluetta nopeampana. Kotitalouksien lainakannan vuosikasvu on kuitenkin hidastunut kuluvan vuoden aikana ollen heinäkuussa 3,2 %. 1 Pankkien (ml. Suomessa toimivat ulkomaiset sivuliikkeet) ongelmaluottojen kanta on kokonaisuudessaan suhteellisen matala, mutta heikko taloustilanne on alkanut vaikuttaa yritysten ja kotitalouksien luotonmaksukykyyn. Pankkien erääntyneet 2 saamiset vähenivät 5,8 % vuositasolla miljardiin euroon ja suhde luotto- ja takauskantaan supistui,41 prosenttiin. Järjestämättömät saamiset 3 vähenivät 7,6 % vuositasolla 1,27 mrd. euroon ja niiden osuus luotto- ja takauskannasta pieneni kesäkuun lopussa,51 prosenttiin edellisvuoden,57 prosentista. Järjestämättömien saamisten määrän lasku johtui pääasiassa ulkomaatsektorin järjestämättömien luottojen supistumisesta. Ilman ulkomaat-sektoria pankkien järjestämättömien saamisten kasvu oli 1,6 %. Arvonalentumistappiot pienenivät Pankkien 4 nettomääräiset arvonalentumistappiot tammikesäkuussa olivat 77 milj. euroa eli noin 35 % vähemmän kuin viime vuoden vastaavana ajanjaksona. Arvonalentumiset suhteessa luotto- ja takauskantaan ovat matalalla,3 prosentin tasolla. 1 Tiedot luotonannon kehityksestä perustuvat Suomen Pankin rahalaitostiedonkeruuseen ja kattavat euromääräiset lainat euroalueelle. 2 Suoritukset 3 9 päivää myöhässä. Pankkien järjestämättömät saamiset Milj. euroa Suoritukset >9 päivää myöhässä + takaussaamiset + konsernin ulkopuoliset -korkoiset saamiset. 4 Sisältää Suomessa toimivat ulkomaiset sivukonttorit. Kotitalouksien ja yritysten järjestämättömät saamiset (JS) ja suhde luottokantaan, Milj. euroa % 8,8 7,7 6,6 5,5 4,4 3,3 2,2 1, Järjestämättömät saamiset Nollakorkoiset saamiset Takaussaamiset Arvonalentumistappiot, netto Yritykset JS Kotitaloudet JS Yritykset JS/luotot (oik.) Kotitaloudet JS/luotot (oik.)\n13 13 (48) Yritysluottokannan kasvu jatkui, järjestämättömät luotot lisääntyivät Yrityksille myönnettyjen euromääräisten lainojen kanta oli kesäkuun lopussa 64,9 mrd. euroa. Kannan vuosikasvu nopeutui hieman toisella vuosineljänneksellä ja oli kesäkuun lopussa 4,3 %. Uusia yrityslainoja nostettiin kesäkuussa 3, mrd. euron edestä, mikä on yhtä paljon kuin vuosi sitten. Yrityssektorin järjestämättömät luotot (396 milj. euroa) kasvoivat vuositasolla 8,5 % ja niiden suhteellinen osuus yritysluottokannasta oli kesäkuussa,6 %, joka on hieman enemmän kuin vuotta aikaisemmin. Toimialakohtaisesti tukku- ja vähittäiskaupan sekä metalliteollisuuden järjestämättömät luotot kasvoivat euromääräisesti eniten. Pankkien järjestämättömät saamiset kiinteistöalan toiminnalle myönnetyistä luotoista sen sijaan supistuivat prosentin verran. Majoitus- ja ravitsemistoiminnan sekä sahateollisuuden luottojen laatu oli heikoin. Ko. toimialoille myönnetyistä luotoista yli 2 % oli järjestämättömiä. Yrityssektorin nettomääräiset arvonalentumistappiot pienenivät tammi-kesäkuussa noin 68 % edellisvuoden ajanjaksoon verrattuna ja olivat kesäkuun lopussa 24 milj. euroa. Toimialoittain tarkasteltuna euromääräisesti suurin arvonalentumisten kasvu oli tukku- ja vähittäiskaupassa sekä öljy- ja kemikaaliteollisuudessa, mutta useimmilla toimialoilla arvonalentumiset vähenivät edellisvuodesta. Asuntoluottojen kysyntä hidastui, kotitalouksien velanhoito-ongelmissa nousutrendi Kotitalouksien lainakannan vuosikasvu hidastui kesäkuussa 3,4 prosenttiin. Kanta oli 115,5 mrd. euroa. Kotitalouksien asuntolainakannan kasvu hidastui, mutta kasvuvauhti oli kesäkuussa yhä lähes 4 %. Euroalueella asuntolainojen vuosikasvu oli noin 1 % ja Ruotsissa 5 %. Uusia asuntolainoja suomalaiset kotitaloudet nostivat kesäkuussa 1,4 mrd. euron edestä, mikä on,5 mrd. euroa vähemmän kuin vuotta aikaisemmin. Kulutusluottokanta oli noin 13 mrd. euroa ja muita lainoja 15 mrd. euroa. Kulutusluottojen kysyntä kääntyi toisella neljänneksellä kasvuun ja oli kesäkuussa 3, % (12 kk kasvu). Kotitalouksien keskimääräinen velkaantumisaste on Tilastokeskuksen mukaan kohonnut vuodessa 2,5 prosenttiyksikköä 118,4 prosenttiin (Q1/213). Kotitalouksien järjestämättömien lainojen määrä kasvoi vuositasolla 12 % ja oli kesäkuun lopussa 71 milj. euroa. Niiden suhteellinen osuus luottokannasta nousi,64 prosenttiin edellisvuoden kesäkuun,59 prosentista. Kotitalouksien järjestämättömien lainojen kehityksessä on pankkikohtaista hajontaa. Kotitalouksien nettomääräiset arvonalentumistappiot pienenivät noin 52 % edellisvuoden vastaavasta ajanjaksosta ja olivat kesäkuussa 12 milj. euroa. Asuntoluottoihin liittyvät luottotappiot olivat ainoastaan,13 % asuntoluottokannasta. Heikentyvät luottoriskinäkymät Kotitalouksien jatkuvan velkaantumisen vaikutus näkyy yrityksiä nopeampana järjestämättömien lainojen määrän kasvuna. Kotitalouksien ja yritysten uudet maksuhäiriöt ovat lisääntyneet. Maksuhäiriömerkintöjä saaneiden yritysten määrä on suurempi kuin koskaan 2-luvulla. Suhteellisesti eniten ovat yleistyneet suurten yritysten maksuhäiriömerkinnät. Konkurssien määrä kasvoi tammi-heinäkuussa 6,1 % viime vuoden vastaavaan aikaan verrattuna. Huonoa talouden tilaa kuvaa myös se, että kuluttajien luottamus talouteen oli elokuussa heikompi kuin pitkällä ajalla keskimäärin. Pankkien luottoriskien hallinnassa puutteita Finanssivalvonnan vuonna 213 tekemissä pankkien luottoriskien ja luottoriskien hallinnan tarkastuksissa todettiin, että eräissä tapauksissa riippumattoman riskienhallinnan arviointitoimintoa ei ollut järjestetty asianmukaisesti. Asuntorahoituksen osalta havaittiin huomautettavaa. Pankkien sisäiset ohjeet ja käytäntö eivät aina vastanneet Finanssivalvonnan suositusta asuntorahoituksen 9 prosentin enimmäisluototusasteesta. Lisäksi yksittäisten asuntoluottojen vakuusarvojen päivityksissä, oikeellisuudessa ja dokumentoinnissa (mm. maksuvaralaskelmat) oli puutteita. Luotonmyöntöprosessien laatu ei ole kaikilta osin täyttänyt Finanssivalvonnan standardissa esitettyjä vaatimuksia. Luottohakemuksissa oli puutteita rahoitettavaa hanketta tai velallisen maksukykyä ja yritysasiakkaiden luottokelpoisuutta koskevissa analyyseissa. Luottopäätösesitysten perustelujen tulisi pohjautua luottoriskianalyyseihin. Ongelma-asiakkaiden tunnistaminen olisi toteutettava järjestelmällisesti\n14 14 (48) ja säännöllisesti aikaisemmassa vaiheessa. Luottoriskien rajoittaminen (limiitit, keskittymät, suuret asiakasvastuut) oli jossakin tapauksessa keskeneräistä. Luottojen arvonalentumisprosessin määrittämisessä oli myös puutteita arvonalentumistappioiden arvion, kirjausaikataulujen ja testauksien osalta. Maksujenvälityksen häiriöt jatkuneet Pankkien maksujenvälityksessä on ollut edelleen häiriöitä ja viivästyksiä vuoden 213 aikana. Pankkien välinen, yhteinen maksujenvälitysinfrastruktuuri on toiminut hyvin. Sen sijaan pankkien omien sisäisten järjestelmien virheet ja häiriöt ovat olleet syynä viivästyksiin. Viivästyneiden maksujen joukossa on ollut runsaasti palkka- ja eläkemaksuja. Finanssivalvonta on valvontakäynneillään ja tarkastuksissaan puuttunut asiaan ja edellyttänyt pankeilta toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi ja maksujenvälityksen häiriöttömyyden turvaamiseksi. Korttimaksaminen on sujunut ilman merkittäviä häiriöitä. Joitakin yksittäisiä, lyhyen ajan kestäneitä häiriöitä on esiintynyt korttimaksutapahtumien varmennuksissa. Pankit ovat suunnittelemassa tai toteuttamassa lähilukuominaisuuden automaattista lisäämistä myöntämiinsä maksukortteihin. Lähilukuominaisuus mahdollistaa pienten maksujen maksamisen ilman tunnuslukua (PIN) vain viemällä kortti kaupan maksupäätteen läheisyyteen. Samaan aikaan mediassa on ollut uutisia lähilukuominaisuuden rikollisen väärinkäytön mahdollisuudesta. Finanssivalvonta on valvontakirjeessään kesäkuussa kiinnittänyt pankkien huomiota lähilukuominaisuuden turvallisuusnäkökohtiin. Osa pankeista on suunnitellut liittävänsä lähilukuominaisuuden automaattisesti maksukortteihin vuosiuusinnan yhteydessä. Finanssivalvonta edellyttää, että kuluttaja-asiakkaille tarjotaan lisäkustannuksitta aikaisempaa vastaavilla ominaisuuksilla varustettu kortti ilman lähilukuominaisuutta, jos asiakas näin haluaa. Maksuliikehäiriöt 1/212 8/ tammi.12 helmi.12 maalis.12 huhti.12 touko.12 kesä.12 heinä.12 elo.12 syys.12 loka.12 marras.12 joulu.12 tammi.13 helmi.13 maalis.13 huhti.13 touko.13 kesä.13 heinä.13 elo.13 Häiriöiden lukumäärä Pankkisektorin vakavaraisuussuhdeluvut % Vakavaraisuussuhdeluku, % Tier 1 -vakavaraisuussuhdeluku, % Tier 1 -vakavaraisuussuhdeluku ilman pääomalainoja (Core Tier 1), %\n15 15 (48) Pankkien verkkopankkeihin kohdistuvien haittaohjelmahyökkäysten määrä on pysynyt kohtuullisella tasolla vuoden 213 aikana. Vain pieni määrä pankkien asiakkaita on joutunut hyökkäysten kohteeksi ja pankkeihin kohdistuvista hyökkäyksistä johtuvat menetykset ovat olleet pieniä. Finanssivalvonta edellyttää pankeilta säännöllistä raportointia haittaohjelmahyökkäyksistä ja niistä aiheutuneista menetyksistä. Pankkisektorin vakavaraisuus säilyi vahvana Pankkisektorin vakavaraisuus laski kesäkuun 213 lopussa 15,6 prosenttiin (vuoden 212 lopussa 17, %). Ensisijaisilla omilla varoilla laskettu vakavaraisuussuhde oli kesäkuun lopussa 14,8 % (vuoden 212 lopussa 16,1 %). Suhdeluvut ovat kuitenkin edelleen hyvät ja pidemmän ajan keskiarvojen yläpuolella. Yksittäisten suomalaisten talletuspankkien ydinvakavaraisuus (Core Tier 1 -suhde) kesäkuun lopussa 213 % Yksittäisten luottolaitosten Core Tier 1-suhteet Kolme suurinta pankkiryhmää (Danske Bank 14.2 %, Nordea Pankki Suomi 14,9 % ja OP-Pohjola-ryhmä 13,3 %) Pankkisektori (14,3 %) Pankki Vakavaraisuussuhdelukujen alkuvuoden negatiivinen kehitys perustuu ensisijaisesti riskipainotettujen saamisten volyymien kasvuun sekä vähäisemmässä määrin myös markkinariskin omien varojen vaateen kasvuun. Pankkisektorin omat varat kasvoivat kertyneiden voittovarojen myötä 19,9 mrd. euroon (vuoden 212 lopussa 19,6 mrd. euroa). Omat varat muodostuivat lähes kokonaan (95 %) ensisijaisista omista varoista ja olivat siten edelleen laadultaan hyvät. Ensisijaisten omien varojen määrä oli 18,7 mrd. euroa kasvettuaan noin,2 mrd. eurolla alkuvuoden aikana. Pankkisektorin lakisääteiset minimivaateet ylittävä omien varojen pääomapuskuri oli kesäkuun lopussa 9,6 mrd. euroa (vuoden 212 lopussa 1,4 mrd. euroa). Pääomapuskuri on laskenut alkuvuoden aikana omien varojen vaateen kasvettua omia varoja nopeammin. Pankkisektorin omien varojen pääomavaade oli 1,2 mrd. euroa, mikä tarkoittaa riskipainotettuina saamisina 127,7 mrd. euroa (vuoden 212 lopussa 115,7 mrd. euroa). Luottoriskin pääomavaade kattaa 85 % luottoriskin, markkinariskin ja operatiivisen riskin yhteenlasketusta pääomavaateesta. Luottoriskin standardimenetelmällä lasketut pääomavaateet olivat yhteensä 4, mrd. euroa ja sisäisten luottoluokitusten menetelmällä (IRBA) lasketut vaateet yhteensä 4,3 mrd. euroa. IRBA-menetelmällä laskettujen vastuiden osuus koko luotto- ja vastapuoliriskin omien varojen vaatimuksista on 52 %. IRBA on riskiherkempi menetelmä ja mittaa tarkemmin luottoriskin vaikutuksia kuin vaihtoehtoinen luottoriskin standardimenetelmä. Lukumääräisesti suurin osa suomalaisista pankeista käyttää edelleen ainoastaan standardimenetelmää luottoriskin vakavaraisuuslaskennassa. Tarkasteltaessa IRBA-menetelmää käyttävien pankkien riskiparametreja, voidaan havaita erityisesti yritysvastuiden osalta riskitason nousua vuosien aikana. Kaikkien pankien Core Tier 1 -suhdeluku on alhaisimmillaankin 8 prosentin yläpuolella ja valtaosalla pankeista suhdeluku on yli 1 %, mikä kuvastaa pankkien hyvää vakavaraisuusasemaa sekä omien varojen hyvää laatua.\n16 16 (48) Rahoitus- ja vakuutusryhmittymien vakavaraisuus ennallaan Rahoitus- ja vakuutusryhmittymien vakavaraisuussuhdeluku on pysynyt ennallaan vuoden 213 aikana. Suhdeluku oli kesäkuun lopussa edelleen 1,9 (vuoden 212 lopussa 1,9) minimivaatimuksen ollessa 1,. Vakavaraisuussuhdeluku saadaan vertaamalla ryhmittymän omia varoja ryhmittymän riskeihin perustuvaan omien varojen vähimmäisvaatimukseen. Vakavaraisuussuhdeluku tarkoittaa, että ryhmittymillä on omia varoja 1,9-kertaisesti verrattuna laissa vaadittuun vähimmäismäärään. Ryhmittymien yhteenlasketusta omien varojen vähimmäisvaateesta noin 8 % tulee pankkitoiminnasta ja 2 % jakautuu henki- ja vahinkovakuutustoiminnan kesken. Julkisia varoituksia sisäisen valvonnan laiminlyönneistä Finanssivalvonta on alkuvuoden aikana antanut julkisen varoituksen Ålandsbanken Abp:lle helmikuussa ja Eufex Pankki Oyj:lle heinäkuussa. Ålandsbankenin kohdalla kyse oli laiminlyönneistä, jotka koskivat asiakasvarojen säilyttämistä ja sisäisen valvonnan toimivuuden varmistamisesta annettujen säännösten noudattamista. Eufex Pankin kohdalla kyse oli laiminlyönneistä, jotka koskivat mm. sisäistä valvontaa ja riskienhallintaa koskevia luottolaitoslain vaatimuksia sekä useita Finanssivalvonnan antamia määräyksiä. Riskiasiantuntija Lauri Kujala, analyytikko Olli Mattinen, riskiasiantuntija Anne Nisén ja riskiasiantuntija Seppo Pitkänen LIKVIDITEETTIRISKI Likviditeettiriski jakautuu pitkäaikaiseen, rakenteelliseen rahoitusriskiin ja lyhytaikaisten kassavirtojen epätasapainosta syntyvään maksuvalmiusriskiin. Pitkäaikaista, rakenteellista rahoitusriskiä seurataan arvioimalla, kuinka paljon taseen varoja ja erityisesti antolainausta on rahoitettu talletuksilla ja pitkäaikaisilla markkinaehtoisilla velkalähteillä. Rahoituksen saatavuus eri maturiteettiluokissa voi vaihdella markkinatilanteen mukaan. Lyhytaikaisen maksuvalmiusriskin mittaaminen perustuu maturiteettiluokittaisten tuloista ja menoista aiheutuneiden kassavirtojen erotukseen. Kassavirtojen laskennassa otetaan huomioon myös taseen ulkopuoliset erät. Tämä maturiteettiepätasapainosta syntyvä erotus osoittaa sen määrän, joka pankin on joko sijoitettava tai rahoitettava saamisten ja velkojen erääntyessä kussakin maturiteettiluokassa. PANKIN VAKAVARAISUUSSUHDELUVUT 1. Vakavaraisuussuhde, % = (Omat varat yhteensä / Omien varojen vähimmäisvaatimus yhteensä ) x 8 2. Ensisijaisten omien varojen vakavaraisuussuhde (Tier 1), % = (Ensisijaiset omat varat yhteensä vakavaraisuuden laskemiseksi / Omien varojen vähimmäisvaatimus yhteensä) x 8 3. Vakavaraisuussuhde rajoituksettomilla ensisijaisilla omilla varoilla (Core Tier 1), % = (Ensisijaiset omat varat yhteensä vakavaraisuuden laskemiseksi ilman hybridi-instrumentteja / Omien varojen vähimmäisvaatimus yhteensä ) x 8\n17 17 (48) VAKAVARAISUUS- JA LIKVIDITEETTISÄÄNTELY- UUDISTUKSET VAHVISTAVAT PANKKISEKTORIA Maksuvalmiusvaatimus edellyttää lisää likvidejä varoja Uuden EU-asetuksen mukaan maksuvalmiusvaatimus otetaan käyttöön asteittain seuraavasti: 6 % maksuvalmiusvaatimuksesta vuonna 215, 7 % vuonna 216, 8 % vuonna 217 ja 1 % vuonna 218. Viime vuodenvaihteen Basel III -vaikutusarvioon osallistuneiden 17 luottolaitoksen yhteenlaskettu kumulatiivinen kustannus maksuvalmiusvaatimuksen täyttämisestä vuosina olisi arviolta 6 milj. euroa. Kustannus olisi reilut kaksi prosenttia suhteessa vaikutusarvioon osallistuneiden laitosten viime vuoden liikevoittoon 2,6 mrd. euroa. Kolmen suurimman luottolaitoksen 1 osuus kustannuksista on noin 4 milj. euroa, joka on alle kaksi prosenttia suhteessa laitosten viime vuoden liikevoittoon 2,4 mrd. euroa. Lisäkustannus on laskettu oletuksella, että pankkien tulisi kasvattaa maksuvalmiusvaatimuksen ehdot täyttävien likvidien varojen määrää myymällä pankkien liikkeeseen laskemia joukkovelkakirjoja ja ostamalla tilalle Suomen valtionlainoja. Samalla pankit kuitenkin menettäisivät pankkien liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen ja Suomen valtionlainan välisen korkoeron 2. Huomion arvoista on, että kustannusarvio on vain suuntaa-antava, koska pankkien likviditeettireservit voivat koostua myös muista varoista. Jäsenvaltiot tai toimivaltaiset viranomaiset voivat vaatia toimiluvan saaneita luottolaitoksia täyttämään enintään 1 prosentin maksuvalmiusvaatimuksen myös etupainotteisesti vuodesta 215 eteenpäin. Mikäli esimerkiksi kolmelta suurimmalta luottolaitokselta vaadittaisiin 1 prosentin maksuvalmiusvaatimusta jo vuodesta 215 eteenpäin, niin vuodenvaihteen Basel III -vaikutusarvion perusteella laitoksille koituisi yhteensä arviolta 95 milj. euron lisäkustannus vuosina maksuvalmius- 1 Nordea Pankki Suomi Oyj, OP-Pohjola ja Danske Bank Oyj. 2 Korkoero on laskettu Markit Itraxx CDS European Senior Financials (5 v) hintaindeksin ja Suomen valtionlainan (5 v) korkoerosta. Keskikorko on laskettu vuoden ajanjaksolta kesäkuu väliseltä ajalta, jolloin korkoeroksi muodostui 118 korkopistettä. vaatimuksen porrastettuun voimaantuloon verrattuna. Lisäkustannus olisi noin neljä prosenttia suhteessa kolmen suurimman luottolaitoksen viime vuoden liikevoittoon. Yhteensä siis etupainotteisesta voimaantulosta koituisi kolmelle suurimmalle luottolaitokselle kustannuksia arviolta 136 milj. euroa vuosina , joka vastaa vajaata kuutta prosenttia laitosten viime vuoden liikevoitosta. Maksuvalmiusvaatimuksen etupainotteisella voimaantulolla voitaisiin parantaa suurimpien luottolaitosten maksuvalmiusriskiasemaa ja pankkisektorin vakautta. Suurimmat luottolaitokset ovat riippuvaisia tukkurahoituksesta ja maksuvalmiusvaatimus on kehitetty nimenomaan ehkäisemään lyhytaikaisten stressikausien vaikutuksia, jotka usein kulminoituvat häiriöihin tukkurahoituksessa. Pankkisektorin vakavaraisuus täyttää myös uuden vakavaraisuussääntelyn vaatimukset Uuden Basel III:een perustuvan vakavaraisuussääntelyn voimaan saattaminen alkaa ensi vuoden alussa. Pääomavaatimukset otetaan käyttöön vaiheittain vuoteen 219 mennessä. Pankkien ydinvakavaraisuusvaatimus nousee, yleinen pääomapuskuri mukaan lukien, 7 prosenttiin. Lisäksi vaatimukseen laskettavien omien varojen sekä saamisten ja sijoitusten riskipainojen määritelmät tiukentuvat. Vuoden 212 lopun Basel III -vaikutusarviotiedonkeruun perusteella määritelmämuutokset laskisivat vastanneiden suomalaisten pankkien ydinvakavaraisuussuhdelukua yhteensä 3,1 prosenttiyksikköä, mikä omien varojen määrässä vastaisi noin 3,9 mrd. euroa. Vastausten perusteella pankkien nykyinen omien varojen määrä olisi kuitenkin riittävä täyttämään myös uudet korkeammat vakavaraisuusvaatimukset. Uusi vakavaraisuussääntely ei siis edellytä Suomen pankkisektorilta omien varojen kasvattamista, vaan kannustaa pankkeja säilyttämään nykyisen vakavaraisuustason. Pankit saattavat pyrkiä säilyttämään vähimmäisvaatimuksia korkeamman vakavaraisuuden esimerkiksi luottoluokitusasemansa turvaamiseksi, mikä voi lisätä sektorin kustannuksia. Kustannusvaikutuksia ei kuitenkaan tule liioitella, sillä sääntelymuutokset eivät aseta välitöntä painetta omien varojen kasvattamiselle. Mahdolliset sopeutustarpeet ovat pankkikohtaisia ja tyypillisesti saavutetta-\n18 18 (48) vissa esimerkiksi voittovaroja kerryttämällä, voitonjaosta pidättäytymällä ja liiketoimintoja sopeuttamalla. Suomen pankkisektorin tila ja toimintaympäristö on myös kansainvälisesti verrattain vakaa, joten luottoluokitusaseman säilyttäminen ei suoraan edellytä omien varojen korottamista vakavaraisuusvaatimusten tiukennusta vastaavalla määrällä. Myös pääoman kustannusarvioissa on syytä käyttää maltillisuutta. Korkeamman omavaraisuuden tulisi laskea pankin osakesijoittajien asettamia tuottovaatimuksia, sillä velkaperusteisen rahoituksen suhteellisen osuuden supistuminen vähentää pankin velkaantumisesta aiheutuvia riskejä. Pankkien asettamat nykyiset tavoitteet oman pääoman tuotolle saattavat myös muodostaa vääristyneen kuvan pääoman kustannuksesta, jos näiden toimintaympäristöoletukset, kuten nykyistä korkeampi korkotaso, jäävät toteutumatta. Koska pääoman kerryttäminen alentaisi omistajien oman pääoman tuottoa, saattavat pankit myös pyrkiä vakavaraisuustavoitteisiinsa riskipainotettuja saamisia supistamalla omien varojen kasvattamisen sijaan. Pankkisektorin riskipainotettujen saamisten määrä putosi jo vuodenvaihteessa ennen pankkiveron voimaantuloa. Muutosta saattaa kuitenkin osittain selittää myös osakeomistajien korkeina säilyneet tuotto-odotukset, joiden täyttäminen nykyisessä matalien korkojen toimintaympäristössä on haastavaa. Riskipainotettujen saamisten supistumista on edesautettu pankkien erityistoimenpiteillä, kuten pankkikonsernin sisäisellä riskien siirrolla Suomen rajojen ulkopuolelle. Näiden lisäksi supistaminen voi vaikuttaa myös pääomaa eniten sitovien asiakasryhmien luototukseen. Tällöin erityisesti pk-sektorin luototus voi kärsiä. pankkirahoituksen kallistumiseen. Kustannusten kasvu ei markkinakilpailusta johtuen myöskään siirtyisi välittömästi ja täysimääräisesti pankkiasiakkaiden maksettavaksi. Kustannuksia on myös peilattava sääntelyn kiristymisen kansantaloudellisiin hyötyihin, mikä ilmenee ennen kaikkea finanssikriisien todennäköisyyden ja niiden vaikutusten pienentymisenä. Finanssikriisit aiheuttavat suuria ja mahdollisesti pitkäaikaisia tuotantotappioita, jotka hidastavat kansantalouden pitkän aikavälin kasvua. Kansainvälinen kokemus on lisäksi osoittanut, että vakavaraisilla, likivideillä pankeilla on kilpailijoitaan paremmat luotonantoedellytykset talouden laskusuhdanteissa. Finanssimarkkinoiden vakaus luo myös investointeja kannustavan toimintaympäristön, millä itsessään on myös positiivinen vaikutus kansantalouden kasvupotentiaaliin. Analyytikko Olli Mattinen, analyytikko Janne Hukka ja riskiasiantuntija Lauri Kujala Sääntelyn kustannusten arvioinnissa otettava huomioon myös makrotaloudelliset hyödyt Sääntelyn kansantaloudellisia vaikutuksia arvioitaessa usein korostetaan, että sääntelyn kiristäminen nostaa pankkirahoituksen hintaa. Pankkien kustannusten kasvun odotetaan siirtyvän pankkipalveluiden hintoihin, mikä voisi heikentää yksityistä kulutusta, vähentää investointeja ja hidastaa talouskasvua. Arvioissa ei kuitenkaan aina huomioida, että markkinat itse hinnoittelevat pankkien riskit konservatiivisemmin kuin ennen kriisiä, mikä on johtanut\n19 Työeläkevakuutusyhtiöt kasvattivat riskinottoa maltillisesti Matala korkotaso, pitkien korkojen lievä nousu ja kehittyvien maiden huono talouskehitys painoivat alkuvuonna työeläkelaitosten sijoitustuottoja. Vielä viime vuonna sijoittajat hyötyivät korkotason laskun ja riskimarginaalien kaventumisen aiheuttamasta korkosijoitusten arvonnoususta. Tänä vuonna ei kyseistä hyötyä ole enää ollut saatavilla ja korkosijoituksista saadut tuotot ovat olleet parhaimmillaankin hädin tuskin positiivisia. Myös pitkien korkojen nousu pienensi osaltaan korkosijoitusten tuottoa. Matalan korkotason myötä työeläkevakuutusyhtiöt ovat siirtäneet eläkevaroja korkosijoituksista riskillisempiin sijoituskohteisiin. Riskiä kasvattavaan suuntaan on vaikuttanut myös euroalueen huono talouskehitys. Työeläkevakuutusyhtiöt ovat muokanneet sijoitusjakaumiaan muun muassa kasvattamalla osakkeiden, high yield -yrityslainojen ja hedge-rahastojen (sis. muihin sijoituksiin) osuutta. Lisäksi sijoituslajien sisällä Työeläkesektorin vakavaraisuuden kehitys* Mrd. euroa ,6 2,8 2,9 2,8 3, 2,6 2,6 2,6 2,4 2,3 2, *Vähimmäispääomavaatimus on vuoden 213 alusta 1/3 vakavaraisuusrajasta. Määräaikaislain ajan se oli yhtiöillä 2 % ja eläkesäätiöillä sekä -kassoilla 1 % vastuuvelasta. 2,6 2,5 2,5 2,5 Vakavaraisuuspääoma Riskiperusteinen vakavaraisuusraja Riskiperusteinen vakavaraisuusasema (oik.) Vähimmäispääomavaatimus 2,5 2,1 2, % 3,5 3, 2,5 2, 1,5 1,,5, on tapahtunut siirtymää pois euroalueen valtionlainoista ja osakkeista muiden alueiden sijoituskohteisiin. Riskitason nosto on kuitenkin ollut maltillista eikä aggressiivista tuottohakuisuutta ole ilmennyt. Suurten muutosten puuttuminen kertoo työeläkesijoittajien varovaisista strategioista, jotka johtuvat reaalitalouden heikoista kehitysnäkymistä ja sijoitusmarkkinoiden herkkyydestä. Riskitason nousun myötä työeläkesektorin vakavaraisuuspääoman suhde riskiperusteisesti määrättyyn vakavaraisuusrajaan laski alkuvuoden aikana 2,5:stä 2,:aan, vaikka euromääräinen vakavaraisuuspääoma kasvoi muutamalla sadalla miljoonalla. Osin laskua aiheutti vuoden vaihteessa voimaan tullut lakimuutos, jonka mukaan vakavaraisuusrajan laskennassa otetaan huomioon myös vakuutusriski. Aiemmin rajalla on mitattu vain sijoituksista aiheutuvaa riskiä. Euromääräisesti lakimuutos tarkoitti vakavaraisuusrajan,4 mrd. euron nousua koko sektorin osalta ja vastuuvelkaan suhteutettuna nousu oli,5 prosenttiyksikköä. Työeläkesektorin vakavaraisuuspääoma oli kesäkuun lopussa yhteensä 2,3 mrd. euroa. Vakavaraisuuspääoman määrä vaihteli osakemarkkinoiden kehityksen mukaan kasvaen selvästi ensimmäisellä neljänneksellä ja painuen takaisin vuoden alun tasolle toisen neljänneksen lopulla. Toisella vuosineljänneksellä vakavaraisuutta alensi myös pitkien korkojen nousun aiheuttamat korkosijoitusten arvonalentumiset. Sektorin vakavaraisuusaste oli kesäkuun lopussa samalla tasolla kuin viime vuodenvaihteessa ollen 25,9 %. Työeläkelaitosten vakavaraisuus on keskimäärin hyvä ja siten sijoitussalkkujen riskitasoa on pystytty nostamaan. Sijoitustuottojen ja siten myös vakavaraisuuden kehitys on vuoden puolivälin jälkeen kääntynyt jälleen selvästi positiiviseksi. Osakkeet tuottivat parhaiten Kaikkien lakisääteistä eläkevakuutustoimintaa harjoittavien laitosten 1 sijoitusvarallisuus kasvoi alkuvuoden aikana 4 mrd. euroa ja oli kesäkuun lopussa 15 mrd. euroa. Tästä 99 mrd. euroa hallinnoivat yksityisen sektorin eläkelaitokset ja loppua 51 mrd. euroa valtion ja kuntien eläkelaitokset. Julkisen sektorin eläketurvaa hoitavat laitokset painottavat 1 Työeläkevakuutusyhtiöt, lakisääteistä eläkevakuutustoimintaa harjoittavat eläkesäätiöt ja -kassat, Merimieseläkekassa, Maatalousyrittäjien eläkelaitos, Keva ja Valtion eläkerahasto. 19 (48)\n20 2 (48) sijoituksissaan korko- ja osakesijoituksia, kun työeläkevakuutusyhtiöt ovat hajauttaneet sijoituksiaan tasaisemmin eri sijoituslajeille. Työeläkevakuutusyhtiöiden, eläkesäätiöiden ja -kassojen sijoitustuotot olivat alkuvuonna keskimäärin 2,5 %. Osakesijoitukset tuottivat parhaiten tuoton ollessa alkuvuonna 5,7 %. Vaikka osakesijoituksia on siirretty pois Suomesta ja euroalueelta, on suomalaisten noteerattujen osakesijoitusten osuus edelleen korkea, 8,7 % kaikista sijoituksista. Kiinteistösijoitusten tuotto oli 2,5 % ja muiden sijoitusten kuten hedge-rahastojen,8 %. Matalasta korkotasosta ja pitkien korkojen noususta huolimatta korkotuottojen osalta päästiin keskimäärin positiiviseen tulokseen. Korkosijoitusten alkuvuoden tuotto oli,5 %. Kehittyvien maiden talouskehitys on ollut heikkoa ja niihin kohdistuneet sijoitukset tuottivat erittäin huonosti alkuvuonna. Korkosijoitusten duraatio 2 lyheni ensimmäisellä vuosineljänneksellä, mutta palautui toisen neljänneksen aikana vuoden vaihteen tasolle 2,6 vuoteen. Rahamarkkinasijoitusten riskikorjaamaton osuus oli kesäkuun lopussa 5,3 %. High yield 2 Duraatio kuvaa korkosijoituksen kassavirroilla painotettua takaisinmaksuaikaa. Työeläkevakuutusyhtiöiden sijoitusjakauma (perusjakauma ilman johdannaisia) % Mrd. euroa -yrityslainojen ja hedge fund -sijoitusten osuudet kasvoivat molemmat noin 15 % alkuvuoden aikana. High yieldien riskikorjaamaton osuus oli kesäkuun lopussa 6,5 % ja hedge fundien 7,2 %. Työeläkevakuutusyhtiöiden tuotot vaihtelivat -,7 prosentista 3,2 prosenttiin. Osakesijoitusten tuotot vaihtelivat yhtiöittäin -3, prosentista 7,1 prosenttiin. Myös hedge fund -sijoitusten tuotoissa oli selviä eroja. Tuottoeroa syntyi allokaatiosta, sijoituspäätösten ajoituksesta, sijoituskohteista sekä johdannaisstrategioista. Osa työeläkevakuutusyhtiöistä käyttää paljon johdannaisia sekä riskien suojaamiseen että strategiseen riskin muuttamiseen ja ottamiseen. Johdannaisten käyttö näkyy osittain riskikorjatussa sijoitusjakaumassa. Todellinen johdannaisten käytön volyymi ja vaikutukset ovat jakaumassa näkyvää suurempia, sillä johdannaisten riskipositioita on molempiin suuntiin ja jakaumassa ne netottavat toisensa. Eläkesäätiöiden ja -kassojen sijoitukset tuottivat alkuvuonna keskimäärin 1,8 %. Tuotot vaihtelivat toimijoittain -,6 prosentista 4, prosenttiin. Eläkesäätiöillä ja -kassoilla on yhtiöitä pienempi paino-osuus valtionlainoissa ja hedgerahastoissa. Työeläkevakuutusyhtiöiden riskikorjattu sijoitusjakauma (sisältää johdannaiset) % Rahamarkkinasijoitukset Valtionlainat Muut korkosijoitukset Kiinteistösijoitukset Muut sijoitukset Osakesijoitukset Yhteensä (oik.) Rahamarkkinasijoitukset Valtionlainat Muut korkosijoitukset Kiinteistösijoitukset Muut sijoitukset Osakesijoitukset\nValvottavien taloudellinen tila ja riskit 1/2014\nValvottavien taloudellinen tila ja riskit 1/214 1 (44) Finanssisektorin tila kokonaisuutena kohtuullisen hyvä 1 Finanssisektori kohtaa kasvavia riskejä toimintaympäristössään 4 Pankit ylläpitivät tulostasoaan\nValvottavien taloudellinen tila ja riskit 2/2014\nValvottavien taloudellinen tila ja riskit 2/214 3.9.214 1 (36) Sisällysluettelo Heikko taloustilanne ei näy finanssisektorin tuloksissa 2 Finanssisektori kohtaa kasvavia riskejä toimintaympäristössään\nValvottavien taloudellinen tila ja riskit 2/2012\n1 (4) Tässä julkaisussa kerromme seuraavista aiheista: EU:n finanssisektorin riskit kasvaneet 1 Toimintaympäristön riskit ovat merkittäviä ja korkealla tasolla 4 Pitkittyvä matala korkotaso heikentää edelleen\nValvottavien taloudellinen tila ja riskit 1/2013\nSivu 1 (43) Tässä julkaisussa kerromme seuraavista aiheista: Finanssisektorin vahva kokonaiskuva peittää alleen perusliiketoimintojen heikentyneen kannattavuuden 1 Matala korkotaso ja talouskasvun hidastuminen


klo 12:05 | 21.5.2015\nUusi sarja tuo ruutuihin viisi Suomessa asuvaa venäläisnaista. – Me tykätään olla kauniita. Esimerkiksi tämä jakku maksoi puolitoista tuhatta, mulla on hyvä olla sen sisällä.\nLiv-kanavan uusi tosi-tv-sarja marssittaa kuvaruuduille suorapuheisia, ja suomea puhuvia, venäläisnaisia.\nKanavan tiedotteen mukaan luvassa on timanttien säihkettä, samppanjan kuplia ja kyyneleitäkin. Naisia kuvaillaan seksikkäiksi, ennakkoluulottomiksi ja rohkeiksi.\nMukana joukossa ovat muun muassa entinen malli, jonka ystäväpiiri koostuu lähinnä suomalaisista julkkiksista, kauneusklinikan omistaja, palkittu kala-alan yrittäjä, tanssiryhmän vetäjä ja suomalaisia asuntoja venäläisille välittävä kiinteistökuningatar.\nNäin Liv-kanava esittelee sarjansa päähenkilöt:\nSofia Kazakov omistaa kauneusklinikan, mutta opiskeli aikoinaan Neuvostoliitossa lastenlääkäriksi. Sofia on naimisissa suomalaisen miehen kanssa ja rakastaa matkustelua.\nAlisa Ranta-aho on paitsi malli myös stylisti ja promoottori, jolla on oma tanssiryhmä. Nyt hän pyrkii laulajaksi. Alisa sanoo nauttivansa shoppailusta ja kaikesta naisellisesta.\nElena Lukkarinen kaveeraa suomalaisjulkkisten kanssa ja haikailee kotiäitiyden jälkeen paluuta mallimaailmaan. Elena harrastaa bloggaamista ja hyväntekeväisyystyötä.\nRegina Slepak muutti Suomeen reilut 10 vuotta sitten ja myy nykyään suomalaisia kiinteistöjä venäläisille asiakkailleen. Nainen haki uuden avoautonsa ulkomailta, koska Suomesta ei löytynyt juuri oikeaa värisävyä.\nValeria Hirvonen peri mieheltään kala-alan yrityksen ja kasvatti sen nuorena leskenä menestykseksi. Hän on perustanut Kauppatorille luksusdelin, jossa myydään kaviaaria, ostereita ja samppanjaa.\nSuomen täydelliset venäläisnaiset alkaa Livillä syksyllä 2015.


Officea voi käyttää vakoiluun | Kotimikro.fi\nMicrosoft 365 -ohjelmistossa olevaa uutta toimintoa on arvosteltu siitä, että sen avulla voi vakoilla muita käyttäjiä.\nMicrosoft 365 -ohjelmistoa, jonka nimi oli aiemmin Office 365, on arvosteltu siitä, että sitä voi käyttää työntekijöiden valvontaan tuottavuuden seurantatoiminnon avulla.\ntorstai 3. joulukuuta 2020 teksti S. Nielsen\nTavallinen käyttäjä ei välttämättä ole kuullut lainkaan Microsoft 365 -palvelupakettiin sisältyvästä Productivity Score -työkalusta.\nKyseessä on Microsoft 365:een eli entiseen Office 365:een kuuluva pisteytysjärjestelmä, jonka avulla yritys voi seurata tuottavuutta.\nTyökalu kertoo työntekijöiden tavasta käyttää Microsoft 365:een sisältyviä ohjelmia ja palveluita, ja työkalu antaa myös suosituksia, kuinka toimintatapoja voidaan optimoida.\nKyse on periaatteessa hyödyllisestä työkalusta, joka on kuitenkin herättänyt jonkin verran kritiikkiä.\nPisteytystyökalun mahdollistavaan kyttäämiseen kiinnitti Twitterissä huomiota itävaltalainen yksityisyysaktivisti ja tutkija Wolfie Christl.\nProductivity Score ei pelkästään pisteytä osaston tai koko yrityksen toimintaa, vaan työkalun keräämistä tiedoista selviää jokaisen yksittäisen työntekijän kohdalta tarkat tiedot, kuinka paljon hän käyttää mitäkin ohjelmaa.\nKäytätkö riittävästi sähköpostia?\nToisin sanoen kyse on siitä, että pomo voi esimerkiksi nähdä, kuinka monta sähköpostia työntekijä lähettää, kuinka paljon hän osallistuu ryhmäkeskusteluihin ja montako tiedostoa hän jakaa kollegoiden kanssa.\nKaiken lisäksi Microsoft on julkaissut mainosvideon, jossa näytetään, kuinka työntekijöitä rankataan aktiivisuuden mukaan.\nAlla olevalla videolla suunnilleen 4'15'' kohdalla näkyy, kuinka pomo näkee tietoja työntekijöistä.\nMicrosoft on sittemmin kertonut The Guardian -lehdelle, että työkalu ei ole tehty vakoiluun, vaan tarkoitus on, että yritys voi Productivity Scoren avulla optimoida työnkulkuja ja tietysti myös tuottavuutta.\nKohu saanee vielä jatkoa, sillä itävaltalaistutkijan mukaan työkalu saattaa olla ristiriidassa tiettyjen EU-säännösten kanssa.\nMicrosoft on myös ilmoittanut, että yhtiö yrittää anonymisoida järjestelmää niin, että tietoja saa vain osasto- ja yritystasolla, mutta ei henkilötasolla.\n> Lue myös: Kolme vaihtoehtoa Microsoftin Office-paketille


Opiskelija-alennus -15% normaalihinnoista\nKanta-asiakkaille -10 % (>400 €), – 20 % (>800 €) normaalihinnoista\n1 alue= kasvot/kaula/decoltee/kädet 95 € + lisäalue 60 €\nKollageeni-injektio 2ml 240 € + lisäalue 130 €\nSilmien alueen mesoterapia 90 €\nRasvaiset hiukset, seborrea, ekseema (Vita Hair, Ranska) 75 €\nHiuspohjan yhteishoito (Hair plus revitalizing, Promoitalia) 80 €\nMesomikroneulaus 125 €\n1 alue (kasvot/ kaula/ decolte/ kädet), 2ml 125 €+ lisäalue 65 €\nIntensiivinen biorevitalisaatio 2ml 160 € + lisäalue 85 €\nSyväkosteuttava kanyylilla 2,5 ml 250 € + lisäalue 120 €\nProfhilo 2ml 380 € + lisäalue 150 €\nAnti-age revitalisaatio 2ml 380 € + lisäalue 150 €\nLifting-revitalisaatio 3ml 360 € + lisäalue 140 €\nMandelic, piruvic, lactic, glikolic, salicylic, atselaic 85 €/ lisäalue + 30 €\nJessner (USA) 80 €\nTCA 35 % 100 €\nKemikum 120 € + lisäalue 55 €\nRetinoiini 140 €\nHuulet, otsa 220 €/ 1ml\nNasolabiaalipoimut, nenä, leuka, leukalinja, posket 250 €/ 1ml\n+ lisä ml 90 €\nNeauvia 350 €/ 1ml\nLisää ml +120 €/ 1ml\nTäyteainehoitojen korjaus seuraavan 1-4kk aikana -30% normaalihinnoista\nTäyteainepoisto (1 alue) 70 €\nPDO alk. 10€/lanka riippuen lankojen tyypistä ja määrästä, sekä hoidon alueesta\n(mono 10 €, screw 15 €, tornado screw 20 €)\nYli 40 kpl lankoja -20 % normaalihinnasta\nCOG Minerva 19G/per kpl 70 €\nCOG 3D-6D (10kpl) 520 €\nCOG 4L (10 kpl) 480 €\nNano, Spring 10kpl – 520 €/ 5kpl – 310 €\nNano Vitis 10kpl – 430 €/ 5kpl – 270 €\nVisage Soft (10 kpl) 850 €\nExcellence Visage (10 kpl) 1050 €\nExcellence Visage +hyaluronihappo (10 kpl) 1250 €\nExellence Body (15kpl) 850 € +lisäpaketti 400 €\nI-Lead (silmät) 4×4 220 €\nPapilooman/syylän/luomen poisto pieni 40 €/kpl + lisä kpl samalla alueella (2cm) +20€/kpl\niso 55 €/kpl + lisä kpl samalla alueella (2 cm) + 30€/kpl\nPigmenttiläiskän poisto pieni 35 €/kpl, iso 50 €/kpl\nArpien tasoitus pieni 75 € /1kpl , iso 120 €/kpl\nAknearpien hoito 85 €\nCouperosa 85 €\nSuunympärysrypyt 200 € /seuraavan kerran 120 €\nNasolabiaalipoimut 220 €/seuraavan kerran 130 €\nOtsan rypyt 230 €/seuraavan kerran 140 €\nYläluomet 180 € /seuraavan kerran 100 €\nAlaluomet 180 € /seuraavan kerran 100 €\nMolemmat 270 € /seuraavan kerran 150 €\nVartalon venytysarpien tasoitus 320 €/ 1 alue (1 reisi tai vatsa)\nMolemmat reidet 360 €\nReidet + vatsa 420 €\nGeelillä tai seerumilla:\nIhon kiinteyttäminen, pienten ryppyjen tasoitus:\n1 alue (kasvot tai kaula tai dekoltee) geelillä 80 € /seerumilla 110€\n3 aluetta geelillä 105 € /seerumilla 145€\nSilmienympäryshoito geelillä 60 €/seerumilla 90 €\nVartalon ihon kiinteyttäminen\nVatsa geelillä 90 € /seerumilla 130 €\nReidet geelillä 120 €/seerumilla 165 €\nVatsa + reidet geelillä 140 € /seerumilla 190€\nHydra Water Facial 130 €\nUltraäänihoito kasvot (30 min) 65 €\nUltraäänihoito kasvot-kaula-dekoltee (1 tunti) 105 €\nUltraäänipuhdistus 60 €\nUltraäänipuhdistus + mekaaninen puhdistus 110 €\nRF-hoito, silmät (30 min) 55 €\nRF-hoito, kasvot (30 min) 65 €\nRF-hoito silmät+kasvot 95 €\nCold Hammer (30 min) 40 €\nHydrogen Oxygen Spray (30 min) 65 €\n15-20 min 45 €\nyli 20 min 55 €\nLED yhdistettynä muihin hoitoihin +25 €\nKasvot 55 €\nAkne 20 €/näppy, lisänäppy + 5€\nPäänahka 45 €\nHIFI yhdistettynä muihin hoitoihin 20 €\nSilmänympäryshoito 60 €\n+RF 99 €\nEXPRESS hoito, kasvot + kaula 120 €\nEXPRESS hoito II, sopii ärtyneelle iholle, couperosa, akne 135 €\nREDNESS STOP (couperosa, ruusufinni) 135 €\nHerkkä iho + couperosa 130 €\nValkaisuohjelma 120 €\nAknehoito 135 €\nAknearvet (subsisio) 360 €\nIntiimialueen esteettiset hoidot\nKemiallinen kuorinta intimate pink 190 €\nUlompien häpyhuulten täyttö hyaluronihapolla 310 €/1ml\nUlompien häpyhuulten täyttö hyaluronihapolla: Neauvia 420 €/1ml\nUlompien häpyhuulten velttoushoito: Aptos 650 €\nHäpyhuulten kosteutus hyaluronihapolla 160 €\nAnti-age mesoterapia 150 €\nJett Plasma hieronta sisäreidet 120 €\nVartalon mesoterapia: 5ml/1 alue ( Vatsa/reidet/polvialueet +olkavarret)\nAntisellulliittihoito 165 €/alue. Lisäalue + 85 €\nLipolyysi 130 €/alue\nLifting 165 €/alue. Lisäalue + 85€\nAntiselluliittikääre 65 €\nAromahaude 50 €\nEmässuolahaude 45 €\nLiftingkääre 55 €\nAntiselluliittiohjelma (Rejuvi USA) 65 €\nKuppaushieronta, koko vartalo 110 €\nKuppaushieronta, niska + hartiat 55 €\nKuppaushieronta, reidet + vatsa 60 €\nKuumasuklaahieronta 130 €\nSelluuliitti hunajahieronta 75 €\nKuumakivihieronta 100 €\nKaikki sarjahoidot -30%, huom. hinnat sisältävät alennuksen!\nSilmien alueen hoito: (mesoterapia + Jett Plasma). Hoidon kesto: 3 kertaa 7-14 päivän välein geelillä 315 €\nanti-age seerumilla 378 €\nKasvojen yhteishoito: talven, stressin tai sairauden jälkeen. 1 alue (kasvot/kaula/decoltee/kädet). Hoito sisältää: kemiallinen kuorinta +mesot. BCAE + Jett Plasma. Hoidon kesto: 4 kertaa 7-14 päivän välein geelillä 370 €\nseerumilla 415 €\nKasvojen lifting hoito: kemiallinen kuorinta + Ideanol lift + Jett Plasma. Hoidon kesto: 4 kertaa 10-14 päivän välein geelillä 378 €\nSelluliittihoito, kevyt ohjelma (vatsa+ reidet): 1-2-vaihe selluliitti. Hoito sisältää:\nkuppaushieronta + selluliittikääre. Hoidon kesto: 4 viikkoa, 1 kerta viikossa 336 €\nSelluliittihoito, kevyt ohjelma II (vatsa+ reidet): 1-2-vaiheen selluliitti. Sopii pinnassa oleville hiussuonille. Hoito sisältää selluliittikääre + Jett Plasma. Hoidon kesto: 4 viikkoa 1 kerta viikossa 406 €\nSelluliittihoito, teho-ohjelma (vatsa+ reidet+ olkavarsi+ polven alue): 2-3 vaiheen selluliitti, lymfostaasi. Hoito sisältää: kuppaushieronta + antiselluliittimesoterapia (2 amp) + selluliittikääre + Jett Plasma). Hoidon kesto: 8 kertaa 912 €\nLifting hoito, kevyt ohjelma. Sisältää kuppaushieronta + lifting- kääre. Hoidon kesto: 4 kertaa 308 €\nLifting hoito, kevyt ohjelma II: Sopii pinnassa oleville hiussuoneille. Hoito sisältaa: lifting kääre + Jett Plasma. Hoidon kesto: 4 kertaa 378 €\nLifting hoito, teho-ohjelma: Sisältää kuppaushieronta + lifting mesoterapia + lifting kääre + Jett Plasma. Hoidon kesto: 8 kertaa 852 € 852 €\nPeruspaketti 180 € (ei kuulu hintaan asiakkaan luona)\nTervasauna 50 €/hlö. Ryhmä: 3-5 hlö- 42 €/hlö, 6-8 hlö- 37 €/hlö\nTuhkasauna 60 €/hlö. Ryhmä: 3-5 hlö- 51 €/hlö, 6-8 hlö- 45 €/hlö\nEmässuolakääre, aromakääre 60 €/hlö. Ryhmä: 3-5 hlö- 51 €, 6-8 hlö- 45 €/hlö\nPuhdistussauna 60 €/hlö. Ryhmä: 3-5 hlö 51 €/hlö, 6-8 hlö- 45 €/hlö\nTuhkimo stressipoistosauna 90 € /hlö. Ryhmä: 3-5 hlö- 76 €/hlö, 6-8 hlö-67 €/hlö\nKleopatra sauna 90 € /hlö. Ryhmä: 3-5 hlö- 76 €/hlö, 6-8 hlö- 67 €/hlö\nTurvesauna 90 €/hlö. Ryhmä: 3-5 hlö- 76 €/hlö, 6-8 hlö- 67 €/hlö\nTurvehaudehoito 110 €\nVerikuppaushoito 100 €\nMorsiussauna alk. 220 €


Työsuunnittelija, Mekaaninen, Neste Oyj\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1321174\nMe etsimme oman alansa huippuja - ihmisiä, joilla on tahto toimia vastuullisessa tehtävässä prosessiteollisuuden parissa. Toivomme sinun olevan rohkea, tiedonhaluinen ja avoin uudelle. Olet itsevarma ja nokkela, mutta sinulta löytyy joustavuutta ja yhteistyötaitoja.\nMekaanisena työnsuunnittelijana vastaat itsenäisesti ja kokonaisvaltaisesti oman kunnossapitoalueesi laitteiden käytettävyydestä, töiden suunnittelusta, aikatauluttamisesta sekä dokumentoinnista. Tehtäviisi kuuluu vastuu laitteiden (OSBL-putkistot, painesäiliöt, suodattimet) elinkaarenhallintatoimenpiteiden suunnittelusta ja tunnistat investointi- ja kehitystarpeet. Työnsuunnittelija laatii työ- ja hankintamäärittelyt sekä tekee tiivistä yhteistyötä palvelutoimittajien kanssa vastaten palvelutoimittajayhteistyöstä omalla vastuualueella. Tehtäviisi kuuluu myös tuottaa kustannusennuste sekä seurata kustannuksia ja varmistaa kustannustehokas toiminta.\nTehtävä edellyttää hyviä vuorovaikutustaitoja, sillä tulet toimimaan tiiviissä yhteistyössä jalostuksen ja valmistuksen, omaisuudenhallinnan sekä ulkoisten sidosryhmien kanssa. Kommunikoit sujuvasti suomen lisäksi myös englanniksi. Vahvuutenasi on innostus jalostamon yksiköiden ja laitteiden luotettavuuden parantamiseen sekä toiminnan kehittämiseen. Sinulla on aitoa kiinnostusta toimialaa kohtaan niin Suomessa kuin maailmallakin ja etsit aktiivisesti uusia toimintatapoja kehittääksesi oman vastuualueesi toimintatapoja ja laitteita. Arvostamme tekniikan AMK tai korkeakoulututkintoa sekä aikaisempaa työkokemusta prosessiteollisuuden parista. Tehtävässä menestyminen vaatii osaamista painelaitteista ja putkistokorjauksista. Tehtävä on haasteellinen ja monipuolinen näköalapaikka jatkuvasti kehittyvälle teollisuuden alalle. Lisäksi tehtävä tarjoaa loistavan mahdollisuuden kehittää omaa osaamista prosessiteollisuuden vaativassa ympäristössä.\nLisätietoja tehtävästä antaa Asset Manager Sami Wasström puh. 050 458 1198.\nHakuaika päättyy 18.12.2019. Liitä hakemukseesi saatekirje ja ansioluettelo.


Vaihtoautohaun tulokset: 915 vaihtoautoa.\n915 kpl Audi A3 vaihtoautoa etsii uutta omistajaa hintaluokissa 200 € - 49 800 €20049800€. Selaa käytettyjä autoja ja osta oma Audi A3....Lue lisää Katso myös muut Audi -automallit, uudet Audi 2019 -autot ja Audi A3 -kuvat. Palvelustamme löydät myös Audi A3-huoltoa tarjoavat yritykset ja Nettivaraosasta Audi-varaosat.\nOta yhteyttäTampere › Liisi Rajala\nOta yhteyttäMäntsälä › Roland Kalpus\n1.9TDi Attr 74 3d\nOta yhteyttäTurku › Kim Sjöblom\n1,6 5 ovinen, katsastettu ja jakopää laitettu. Vaihdetaan isompaan.\nOta yhteyttäHelsinki › Michel Stubb


Mikä on liukosellun asema tulevaisuuden biotaloudessa? - SWECO FINLAND\nMikä on liukosellun asema tulevaisuuden biotaloudessa?\nUutinen • Syys 05, 2016 09:00 EEST\nSuomessa olemme tottuneet yhdistämään sellun paperin ja kartongin valmistukseen, johon käytetäänkin 95 prosenttia maailmanlaajuisesti tuotetusta sellusta. Maailman väestönkasvu ja lisääntyvä vauraus sekä puuvillan saatavuuden heikkeneminen ovat kuitenkin kasvattaneet puupohjaisten liukosellujen markkinoita.\nLiukosellun markkinaosuus maailman sellumarkkinoista on toistaiseksi pieni (noin 3-4 %), mutta kasvaa jatkuvasti. Liukosellun hintataso on hyvä, mikä houkuttelee investointeja lisätuotantoon.\nErikoistuote vai tulevaisuuden biotalouden perusta\nLiukosellua käytetään kemiallisesti johdettujen selluloosapohjaisten tuotteiden valmistuksessa. Tällaisia tuotteita ovat esimerkiksi viskoositekstiilit, selluloosa-asetaattipohjaiset savukkeiden suodattimet, silmälasien kehykset ja LCD-näyttöjen optiset kalvot sekä elintarvikkeiden ja lääkkeiden sakeutusaine karboksimetyyliselluloosa (CMC). Liukoselluilla on tärkeä rooli myös kohdennetussa ja asteittaisessa prosessissa, jossa öljypohjaiset tuotteet korvataan biomassapohjaisilla vastineilla.\n”Erityisesti puuvillan viljelyyn liittyvät ongelmat ovat parantaneet liukosellun ja siitä valmistettavan viskoosikankaan kilpailuasemaa”, Lidia Testova Swecon Bioprocess -ryhmästä kertoo. Puuvillan viljely kilpailee muun muassa ruoan viljelyn kanssa alueilla, joilla ruoasta on pulaa esimerkiksi kovan väestönkasvun vuoksi. Lisäksi vakavana ongelmana on puute kasteluvedestä ja tältäkin osin kilpailuasetelma vähistä resursseista ruoan tuotannon kanssa on ilmeinen. Puuvillan viljely vaatii runsaasti tuholaismyrkkyjä, mikä voi toisinaan aiheuttaa maan myrkyttymistä kokonaan viljelykelvottomaksi. ”Pohjoisilla alueilla runsaissa metsissä kasvanut puu ei kilpaile ruoantuotannon kanssa, joten siitä tehty liukosellu tarjoaa ekologisesti kestävän raaka-ainevaihtoehdon kankaan valmistukselle”, Testova kuvailee.\nLiukosellujen tarve tekstiilinvalmistuksessa on ennakoitu kasvavan edelleen. Uudenlaisten tekokuitulajien kehitys voi edistää huomattavasti sellupohjaisten tekstiilien markkinaosuuden kasvua. ”Merkittävinä liukosellujen tulevaisuuden käyttökohteina voidaan mainita esimerkiksi muovien, kalvojen, pinnoitteiden ja nanoselluloosapohjaisten kehittyneiden materiaalien tuotanto. Vaikka tällä hetkellä liukosellun vahva asema tulevaisuuden biotaloudessa on hyvin todennäköinen, on tekniikan vielä kehityttävä sen hyödyntämiseksi”, Testova arvioi.\nSweco toimii monipuolisena asiantuntijana liukosellun valmistuksessa sekä tutkimus- ja kehitystyössä\n”Swecolla on laajaa kokemusta teollisten liukoselluhankkeiden toteuttamisesta selvityksistä käyttöönottoon ja pysyvään toimintaan asti niin Suomessa kuin ulkomaillakin. Bioprocess -ryhmällämme on syvällistä teoreettista ja käytännön tietämystä sellun ja biotuotteiden valmistuksesta. Tietotaitoamme vahvistamme kiinteällä yhteistyöllä Swecon eri toimialojen kanssa, joten pystymme tarjoamaan asiakkaillemme kattavia ratkaisuja sekä konsultoinnin että suunnittelun tehtävissä”, Testova kertoo.\nSuunnitteluprojektien lisäksi Swecon asiantuntijoilla on kokemusta biotuotteiden tuotantoon ja käyttökelpoisuuteen liittyvästä tutkimus- ja kehitystyöstä sekä teknisistä konsultointipalveluista biotuotteiden valmistajille, tutkimus- ja kehitysyrityksille sekä suurille teollisille toimijoille. ”Yksi referensseistämme on Siberwood, Venäjän suurin sellutehdashanke, jonka suunnittelussa Sweco on ollut keskeisessä roolissa. Hanke on tällä hetkellä lupakäsittelyssä ja toteutuessaan kyseisestä tehtaasta tulee eräs maailman merkittävimmistä liukosellun tuottajista”, Testova sanoo.\nBiopolttoaineet ovat lähitulevaisuuden merkittävin keino vähentää liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä\nUutiset • Syys 05, 2016 08:59 EEST\nLiikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen on osoittautunut erittäin haasteelliseksi. Energiatehokkuuden parantamisen ohella biopolttoaineet ovat lähitulevaisuudessa merkittävin keino vähentää liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä.\nBiotalouteen siirtyminen luo uusia liiketoimintamahdollisuuksia\nUutiset • Syys 05, 2016 10:00 EEST\nBiotaloudella tarkoitetaan taloutta, jossa hyödynnetään uusiutuvia luonnonvaroja tuotteiden, energian, ravinnon ja palvelujen tuottamisessa. Näin vähennetään fossiilisten ja muiden uusiutumattomien luonnonvarojen käyttöä sekä ehkäistään elinympäristömme köyhtymistä.\nMetsä Groupin biotuotetehtaan suunnittelussa vaaditaan innovatiivista osaamista\nUutiset • Syys 05, 2016 13:00 EEST\nMetsä Groupiin kuuluva Metsä Fibre rakentaa uuden sukupolven biotuotetehtaan Äänekoskelle. Swecon asiatuntijat vastaavat maailmanennätyksiä rikkovan biotuotetehtaan suunnittelusta.


Napoli - Juventus 1.12.2017, Serie A:n kärkiottelu - veikkaussivutnowcom - site\nNapoli – Juventus 1.12.2017, Serie A:n kärkiottelu\nNapoli - Juventus 1.12.2017, Serie A:n kärkiottelu\nPitkästä aikaa joku muu kuin Juventus hallitsee Serie A:ta. Napoli on ollut tällä kaudella hyvä, se on Inter Milanin kanssa ainoa tappioton joukkue.\nItalian Serie A:ssa pelataan perjantai-iltana huippuottelu, jolla on jo mestaruustaistonkin kannalta iso merkitys. Viime vuosien Serie A:n suvereeni hallitsija Juventus matkaa illalla sarjakärki Napolin kotikentälle. Juventus on tällä hetkellä sarjataulukossa kolmantana neljä pistettä Napolia perässä.\nJuventus on aikaisemmilla kausilla ollut loisvata joukkue puolustamaan, mutta nyt tämä on hieman keikahtanut toisin päin. Napoli on päästänyt viisi maalia vähemmn kuin Torinon Vanha Rouva, eikä Juventus itse asiassa ole päästettyjen maalien tilastossa kuin neljänneksi paras. Maaleja Juve sitten on paiskonut ylivoimaisesti liigan eniten, eli 40. Kakkosena maalintekotilastossa on Napoli 35 osumalla.\nEi vielä tappiota\nNapoli ei ole tällä kaudella Italian liigassa vielä hävinnyt otteluakaan, edellinen pistemenetys on marraskuun alusta, jolloin joukkue pelasi Chievon kentällä maalittoman tasapelin. Se ei ole hyvin pitkään aikaan kohdannut Juventusta tilanteessa, jossa se on korkeamalla sarjataulukossa.\nNapoli on ollut Serie A:ssa loistava, mutta Mestareiden liigan puolella se on kompuroinut, eli ei se aivan virheetöntä kautta ole pelannut. Napoli on Champions Leaguessa hävinnyt kahdesti Manchester Citylle ja kerran vieraissa Shaktar Donetskille. Ehkä Serie A:n voittaminen hyvin pitkästä aikaa on napolilaisille sellainen maali, että jopa Mestareiden liiga jää valmistautumisen osalta kakkoseksi. Edellisen kerran Napoli on voittanut Serie A:n keväällä 1990 Diego Armando Maradonan johdolla.\nEnsi viikolla Napolilla on UCL:n puolella jatkopaikan kannalta ratkaiseva ottelu Feyenoordia vastaan, mutta hankala nähdä, että joukkue lähtisi Juventusta vastaan mitenkään muuten käyn täydessä iskussa ja täysin keskittyneenä.\nNapoli on ottelussa ainoastaan ilman puolustuksen Ghoulamia ja kärkimies Milikiä.\nKolme maalia omiin Sampdorian kentällä\nJuventus on tällä kaudella jo hävinnyt Serie A:ssa kahdesti. Viimeisin on parin viikon takaan Sampdorian kentältä, jossa kotijoukkue oli parempi 3-2. Juvella oli nyt mainio paikka korjailla alkukauden horjahteluja.\nJuventuksellakin on ensi viikolla tärkeä Mestareiden liigan ottelu. Se on nyt lohkossaan kakkosena pisteen Sporting Lissabonia edellä, ja tiistaina se kohtaa vieraissa Kreikan Olympiakoksen. Juvella olisi Kreikassa melkein pakkovoiton paikka, mutta tuskin sekään lähtee Napolissa mitenkään säästelemään.\nJuventus on ottelussa ilman kärkipään kolmikkoa Higuain, Bernardeschi ja Pjaca. Higuainin puuttuminen on luonnollisesti paha paikka. Argentiinalainen on jo tehnyt Serie A:ssa kahdeksan maalia.\nVetomarkkina uskoo Napoliin. Unibetilla ottelun kertoimet ovat 2.04 – 3.35 – 3.85. Pienon vedon voisi laittaa vierailijan puolesta, Juventus ei ole niin paljon heikentynyt viime kausista, ja Napoli on pelannut Italian liigaa kyllä aivan kykyjensä ylärajoilla, vaikka toki loistava joukkue onkin. Juventus +0.5 Unibetin kertoimella 1.82 on pelinarvoinen kerroin.\nNapolin mahdollinen avaus: Reina – Maggio, Chiriches, Koulibaly, Hysaj – Allan, Jorginho, Hamsik – Callejon, Mertens, Insigne\nJuventuksen mahdollinen avaus: Buffon – Barzagli, Benatia, Chiellini – Cuadrado, Pjanic, Khedira, Alex Sandro – Dybala, Douglas Costa – Mandzukic\nNapolin mahdollinen avaus: Reina – Maggio, Chiriches, Koulibaly, Hysaj – Allan, Jorginho, Hamsik – Callejon, Mertens, Insigne Juventuksen mahdollinen avaus: Buffon – Barzagli, Benatia, Chiellini – Cuadrado, Pjanic, Khedira, Alex Sandro – Dybala, Douglas Costa – Mandzukic\nUmpeutuu 39 Päivää 5 Tuntia


Haminan LNG-terminaalin tehokkuus varmistetaan digitaalisesti\nTeknologiakonserni Wärtsilä rakentaa Haminan satamaan LNG-terminaalia, jonka on tarkoitus olla toimintavalmiudessa vuoden 2020 aikana. LNG:tä (Liquefied Natural Gas) eli nesteytettyä maakaasua varastoidaan Wärtsilän toimittamaan 30 000-kuutioiseen säiliöön, josta sitä voidaan edelleen jakaa rekka- ja laivakuljetuksina sekä toimittaa höyrystettynä maakaasuna maakaasuverkostoihin. Lisäksi terminaalista voidaan tankata LNG-käyttöisiä aluksia ja niiden tankkausaluksia. Haminan LNG-terminaali on logistiselta sijainniltaan erinomainen.\nHamina LNG Oy:n terminaali on valmistuessaan Suomen ainoa maakaasun siirtoverkkoon kytketty LNG:n maahantuontiterminaali. Polttoaineena LNG tarjoaa kilpailukykyisen, puhtaamman ja vähäpäästöisemmän vaihtoehdon öljypohjaisille energialähteille. Erityisesti raskaassa maantieliikenteessä ja merenkulussa LNG:n markkinaosuus tulee lähivuosina kasvamaan voimakkaasti.\nSchneider Electric toimittaa Haminan LNG-terminaalin sähköistykseen EcoStruxure-teknologia-arkkitehtuurin mukaiset digitaaliset ratkaisut, jotka omalta osaltaan varmistavat terminaalin prosessien turvallisuuden ja toimintavarmuuden. EcoStruxure-teknologian avoimet rajapinnat mahdollistavat liitettävyyden erilaisiin digitaalisiin järjestelmiin nyt ja tulevaisuudessa.


Hassutellen: kesäkuuta 2020\nRemontti etenee: purku ohi (hetkeksi) ja pohjatöitä\nRemonttia on nyt takana nelisen kuukautta. Aika on mennyt nopeasti, aivan liian nopeasti. Eihän tässä nyt sinänsä ole mikään kiire, mutta kyllähän tuo vääjäämätön talven tulo asettaa omat aika paineensa. Onneksi kesä ja loma on vielä edessä, joten vaikka nyt olemme aikataulusta jäljessä, niin kirimäänkin ehtii vielä. Nämä pohjatyöt vain tuntuvat äärimmäisen hitaalta, kun mitään näkyvää ei tunnu tapahtuvan. Pohjatöillä tarkoitan siis kaikkea mikä jää rakenteiden alle: sähkövetoja, viemäreitä, vesiputkia, lämmitysputkia ja erilaisia tukirakenteita. Takallekin tuli jo tehtyä raudoitus ja valu, se oli yllättävän nopea projekti. Mutta kun pohjatyöt on tehty, alkaa hommat varmasti näkyvästi muuttumaan – sitä odotellessa siis. Jo uudet koolaukset keittiön seinässä näyttää niin suurelta edistykseltä, vaikka ne olivat paljon nopeammat tehdä kuin vaikkapa yhden pistorasian pohjan koverrus seinään, hah!\nImuauto haki turpeet, mutta aika paljon sai kantaa jämäharkkoja kaatopaikalle\nKeskikerroksen purku on siis vihdoin ohi. Tai suurimmat asiat on purettu ja ajat sitten, mutta jäljelle jääneet rautaiset lämmitysputket ja viemärit ottivat aikansa. Tapetinpoistoliuksenkin sai vihdoin pakata autotalliin odottamaan yläkertaa. Tapetin repiminen aloitettiin oikestaan heti ensimmäisenä remppapäivänä heti listojen irroituksen jälkeen, ja muutama kuukausi siinä sitten vierähtikin. Ensin homma vaikutti helpolta, sillä päällimmäinen tapettikerros irtosi helposti ihan veden avulla. Tosin osa tapeteista oli varmaankin pesunkestäviä, kun vesi tuntui vain juoksevan lattialle kastelematta tapettia. Mutta kun ensimmäiset kerrokset olivat lähteneet, alkoi homma mutkistua. Alta paljastui tapettikerroksia, jotka eivät olleet aikoinaan irronneet, joten ne oli maalattu (varmaan jollain hyvällä vettähylkivällä öljymaalilla) ja kitattu. Toisinaan maalattutapetti lohkeili ihanina isoina paloilla ja toisinaan millinkokoisena silppuna hirveän väkivaltaisen lastalla tökkimisen tuloksena. Mikään ei tuntunut auttavan ja alkoi näyttää siltä, että seinät on pakko levyttää kipsilevyllä. Yritimme saada maalatun tapetin edes osittain välistä pois, jotta seinästä tulisi edes jotenkin hengittävä. Seinien levyttäminen kokonaan kuulosti myös todella väärältä. Vihdoin ATV:n huikea asiakaspalvelu sen ratkaisi, ja myi meille hienon tapetin rei'itysvempeleen sekä tapetinpoistoainetiivistettä. Nyt tapetin tai tasaisesti rei'itettyä paremmin kuin esim. puukolla viiltelemällä ja tuju liuos alkoi pehmittää tapettia. Homma alkoi rokkaamaan, vaikka olihan meillä edelleen ihan hurjan iso työ. Mutta mulla on varmaan jotain vialla aivoissa, sillä tapetin nyppiminen oli jotenkin tosi nautinnollista.\nVessan lattia oli täynnä harkon palasia ja muuta rakennusjätettä. Katossa näkyy hometta yläkerran viemärivuodosta, ja viemärit ovat tosiaan aikansa eläneet.\nKaikki lattiamateriaalit on purettu ja lopulta päädyimme imuroimaan turve-eristeenkin pois. Aluksi ajattelin, että jätetään turve paikoilleen sillä "vanhassa vara parempi", vaikka olihan turve nyt äärimmäisen sotkevaa ja pölyävää. Kun sitten vierailijat totesivat, että talossa haisi "ihana vanha talo", niin alkoi meikäläisenkin pää kääntyä. Vanhan talon tunnelmaan ei kyllä mielestäni kuulu mitkään hajut. Imurointiauto hoiti homman melko nopeasti, mutta kyllä meillekin jäi lapioitavaa pariksi päiväksi, sillä lattioiden alle oli kätketty kaikki ylijääneet harkot ja tiilet. Aika monta kivi-turve-kuormaa saatiin kuskata kaatopaikalle! Viikko taidettiin siinäkin puuhassa viettää. Kun turve oli saatu pois, pääsi lämmitysputket purkamaan aika paljon helpommin (ja turvallisemmin, rälläkkä varsinkin iski melkoista kipinää!). Myös lattioiden koolauspuita päätettiin suoristaa, mikä oli kyllä viisas päätös, sillä osa puista oli aivan kieroja eivätkä tahtoneet edes pysyä pystyssä. Osasta puista taas ei ollut melkein mitään jäljellä, kun niitä oli niin paljon pitänyt rei'ittää isoja rautaputkia varten. Tätäkin projektia on vielä vähän jäljellä, mutta isolta osalta jo tehty.\nSähkömies kävi ottamassa sähköt koko talosta pois ja ulos tuli uusi pääkeskus. Keskikerroksen sähköt sai näin turvallisesti purettua kun ainoa sähkö tulee työmaakeskuksen ja roikan avulla ulkoa. Valaisin- ja pistokepaikat on suunniteltu, ja uusille sähköille tehty kolotukset sekä suunniteltu reitit. Näissä on kyllä ollut yllättävän iso homma, sillä kivitalon seiniin joutuu käytännössä taltalla nakertamaan sähköille reitit ellei halua pinta-asennuksia. Eero sai ihan kätevästi tehtyä rälläkällä linjat seiniin, mutta mun vastuulla on ollut pikkutarkka naputtelu ja johtoputkien ja rasioiden paikoilleen asentaminen. Välillä ei kyllä meinaa aivokapasiteetti riittää, kun yrittää miettiä mikä johto menee mihinkin ja minne ne piilotetaan...\nSähköasennuksia ja takan pohjan valamista\nMyös putkimies kävi imaisemassa patterit tyhjiksi, jotta ne saatiin irrotettua, ja uudet patterit saapuukin jo ensi viikolla. (En vaan tiedä minne nekin mahtuu, kun autotalli on täynnä puutavaraa, vanhoja pattereita sekä yläkerran keittiökaappeja!) Keskikerroksesta on nyt saatu purettua pattereiden ohella kaikki rautaiset lämmitysputket. Yllättävän iso työ siinäkin oli. Puukkosaha tehosi ihan kivasti putkiin, mutta kyllä se hajonneita teriä vaati useita, ja ilmeisesti sahaus on sen verran inhottavaa, ettei sitä kovin kauaa jaksa kerralla tehdä. (Itsehän vain kauhistelin touhua vieressä.) Putkien reititykset olivat melko mielenkiintoiset, sillä yhtäkkiä saattoi pari putkea sukeltaa keskeltä lattiaa kellariin. Siinä sitten kolisteltiin putkia, ja yritettiin selvittää mikä sujahtaa minnekin ja mikä katkaistaan – ja miten, välillä paikat oli niin ahtaita että piti kaivaa rälläkkä esiin, ja se vasta oliki pelottavaa puuhaa, ihan vaan vierestä seuratessakin. Vedet on nyt siis katkaistu koko talosta, mutta sentään ulkona oleva vesiposti toimii. Vessa toimii karvalakkiversiona eli ämpärillä vettä käytön jälkeen. Tosin yläkerran vessa piti ottaa suunniteltua aiemmin pois käytöstä, sillä yläkerran viemäri vuosi niin keittiön altaan kuin pöntönkin alta. Mutta poistimme kaikki viemärit ja siirsimme pöntön kellariin samaiseen viemäriputkeen, mutta vain pari kerrosta alemmaksi. Ihan yllättävän toimiva hätäjärjestely. KVV-vastaava laati suunnitelmat lämpö-, vesi- ja ilmastointiputkille ja seuraavaksi pitäisi alkaa asetella putkia paikoilleen. Ensin vaan pitäisi taas jyrsiä reikiä kiveen – kivipölyn pöllyttäminen ei tunnu loppuvan koskaan. Viemäriputkien asettelukin tuntuu olevan varsinainen palapeli ja aivojumppa, varsinkin kun tilaa on paikoin tosi rajallisesti.\nUutta puuta ja heti näyttää valmiimmalta!\nLupahakemuksetkin ovat edenneet. Ranskalaiselle parvekkeelle saatiin naapureilta puoltava lupa melko nopeasti, ainoastaan yksi naapuri jahkailee vielä. Samaiselta naapurilta saimme kyllä vihdoin luvan maalämpökaivolle. Lupaahan piti häneltä kysyä, kun kaivolle optimaalisin kohta oli niin lähellä tontin rajaa. Normaalistihan maalämpölupa ei edellytä naapurin kuulemista – sehän on vain kaivo. Naapuri antoi ehdollisen vastauksen, että meidän kaivo ei saa haitata hänen mahdollista maalämpöä, mikä ei mennyt läpi rakennusvalvonnassa. Hänen olisi pitänyt antaa liitteeksi tarkat suunnitelmat, mihin hänen kaivonsa mahdollisesti tulisi, jotta voisimme olla varmoja ettei meidän kaivo haittaa. Siitähän saatiin soppa aikaiseksi, joten muutimme poraussuunnitelmaa. Tämä uusi suunnitelma ei olisi alun alkaenkaan edellyttänyt naapurin kuulemista, mutta koska naapuri on tavallaan jo kerran "vastustanut" hanketta, joudumme pyytämään naapurin hyväksynnän suunnitelmallemme. Niinpä tietysti. Muiden lupien etenemisestä en uskalla edes haaveilla, sillä mikäli uutisista tuttu meininki jatkuu rakennusvalvonnassa, voi jono olla jopa vuosia pitkä...\nViime aikoina on pyöritelty keittiösuunnitelmia oikein urakalla ja kyselty tarjouksia. Layout alkaa olla vihdoin ja viimein päätetty, joten nyt voi vetää putket ja sähköt paikoilleen. Vielä hinkataan pintamateriaaleja, mutta onneksi niitä ei tarvitse vielä lyödä lukkoon. Aikamoista soutamista ja huopaamista on kyllä ollut viime viikot. Monet pintaratkaisut kun saattaa vaikuttaa jo tässä vaiheessa ja valaisin- ja pistorasiapaikat pitää päättää nyt. Valeurapaneeliakin piti jo tilata vaikkei ole ihan varmaa minne sitä tulee, sillä meille toimitetaan käsittelemätön erikoiserä jolloin se piti tilata hyvissä ajoin. Seuraavaksi pitäisi nyt vaan saada ne pohjatyöt valmiiksi, jotta pääsee laittamaan seiniä ja lattioita. Saman aikaisesti pitäisi myös purkaa kellarin sähköjä ja vetää uudet tilalle, sekä purkaa yläkertaa ainakin vessan osalta, jotta sinne saadaan helposti vietyä putkia odottamaan. Muutama pikku juttu siis vielä tehtävänä...\nPurkuhommat lipesivät yläkertaan ja vessa siirrettiin kellariin\nLähettänyt Hansu klo 16:35 Kommentit


Runoilija Katri Vala kirjoitti naisen vastuusta elämän kantajana | Elävä arkisto | yle.fi\nRunoilija Katri Vala kirjoitti naisen vastuusta elämän kantajana\nRunoilija Katri Vala Kuva: SKS/Yle Katri Vala\nJulkaistu 08.09.2006 - 00:00 . Päivitetty 25.05.2020 - 14:33\nKirjailija Matti Rossi pohtii runoilija Katri Valan henkistä perintöä radio-ohjelmassa Tänään iltapäivällä (1981). Runoilijan syntymästä oli tuolloin kulunut 80 vuotta.\nKatri Valan (1901-1944) taiteilijakuvaa määrittivät Matti Rossin mukaan monet asiat. Päällimmäisenä hänen mukaansa oli sota ja ennen kaikkea sodanvastaisuus. Myös lapset olivat tärkeitä ja heidän tulevaisuutensa. Rossin mukaan Vala ei kuitenkaan ollut tässä asiassa mikään edelläjäkävijä, jos sen asettaa laajoihin historiallisiin puitteisiin. Sen sijaan Suomessa 1930-luvulla Vala ja monet muut hänen kanssaan työtä tehneet taiteilijat olivat edelläkävijöitä vaikeissa oloissa.\nRossin mukaan Vala oli toisaalta ystäviinsä yhteyttä pitävä mutta toisinaan omiin oloihinsa katoava. Solidaarinen hän kuitenkin oli, sillä sitä edellytti jo sodanvastainen toiminta. Tähän Valalla liittyi myös kiinteästi naisen vastuu, josta hän kirjoitti Rossin mukaan paljon, Naisella oli vastuu nimenomaan elämänkantajana.\nTaiteilijan oma kuva itsestään oli usein vähättelevä. Hän ei pitänyt itseään viehättävänä, jolla oli erilaisia alemmuuskomplekseja. Toisaalta hän tiesi, että hänellä oli runoilijan tulta. Siitä Vala ammensi aiheita ensimmäisiin runoihinsa, joissa käsiteltiin suuria tunteita ja suhteita: rakkaus, pettymys, avioliitto, ero, lapsen kuolema. Teemat kuitenkin muuttuivat 1930-luvun myötä, jolloin sodanvastainen tematiikka oli vallalla.\nKarin Alice Wadenström, vuodesta 1930 lähtien Heikel. Taiteilijanimi Katri Vala. Valan nuorempi veli Erkki Vala (vuodesta 1929 lähtien) oli toimittaja, kustantaja ja kirjailija.\nYlioppilas Porvoon Yhteiskoulusta, kansakoulunopettaja Heinolan seminaarista 1922.\nToimi opettajana muun muassa Ilomantsissa 1922 - 1928, Lauritsalassa 1935 - 1937.\nVala sairastui Ilomantsissa tuberkuloosiin, jonka vuoksi hän menetti virkansa. Muutettuaan Helsinkiin saamaan hoitoa hän yritti hankkia elantoa muun muassa käännöstöillä.\nVuonna 1931 Valan vastasyntynyt tyttövauva menehtyi elettyään vain pari tuntia. Valalle lapsen menetys oli raskasta ja hän yritti itsemurhaa.\nTulenkantajat-ryhmän runoilija, joka korosti tuotannossaan pasifismia ja fasisminvastaisuutta. Hänen ensiteoksensa oli Kaukainen puutarha.\nValtion kirjallisuuspalkinto 1924.\nLähteet: https://kansallisbiografia.fi/kansallisbiografia/henkilo/4882; https://www.hs.fi/kulttuuri/art-2000006292841.html\nKatri Valan tuotanto


Kirkonkellot soivat toivoa uudelle vuodelle - Jyväskylän seurakunta\nKirkonkellot soivat toivoa uudelle vuodelle\nKaupunginkirkon, Taulumäen, Kuokkalan, Korpilahden, Palokan, Säynätsalon, Tikkakosken ja Vaajakosken kirkkojen kellot soivat vuoden 2022 ensiminuuteilla uudenvuodenyönä kello 00.00. Kellojen soitolla halutaan välittää toivoa ja rohkaista kaupunkilaisia aloittamaan uusi vuosi tulevaisuuteen ja yhdessä selviämiseen luottaen.\nKirkonkellot ovat kuuluneet uudenvuodenyön perinteisiin aiempinakin vuosina. Tällä kertaa Kirkkopuistossa ei järjestetä perinteistä uudenvuoden vastaanottoa yhdessä kaupungin kanssa heikentyneen koronatilanteen vuoksi.\n– Vuodenvaihteessa soivat kirkonkellot muistuttavat, että kaikissa tilanteissa ihmisen turvana on luja armollinen Jumala. Uuden vuoden juhlaan ja tulevan vastaanottamiseen liittyy myös epävarmuutta ja huolta. Siihen kellot soivat meille toivoa ja luottamusta. Tänä vuonna kellot soivat myös yhdessä selviytymisen viestiä, jotta jaksaisimme pitää yhtä ja tukea toisiamme, kertoo Jyväskylän seurakunnan yhteisen seurakuntatyön johtaja Heli Ahonen.


Koordinaattori, Vanhus- ja vammaispalvelut, 3 paikkaa, Vantaan kaupunki\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1375229\nHaemme kolmea (3) koordinaattoria uusiin tehtäviin Vanhus- ja vammaispalveluissa. Koordinaattorit työskentelevät Kotona asumisen tuen, Erityisasumisen, Vantaan sairaalan ja Ostopalvelujen palveluyksiköissä sekä Resurssikeskuksessa erikseen sovittavan työnjaon mukaisesti. Oletko juuri Sinä etsimämme joustava, ennakkoluuloton ja kehittämismyönteinen koordinaattori?\nKoordinaattorin tehtävänä on tukea palveluyksikön johdon työtä. Tehtäviisi kuuluu mm. tiedon hankinta ja tuottaminen, päätöksenteon ja viranomaisyhteistyön valmistelutehtävät sekä viestinnän ja asiakaspalvelun tukitehtävät. Työ tapahtuu pääsääntöisesti eri palveluyksiköissä.\nOlet aikaisemmissa työtehtävissäsi hallinnut laajoja kokonaisuuksia ja tottunut itsenäiseen työskentelyyn. Sinulla on hyvät tietotekniset valmiudet. Kokoat tietoa monista eri tietolähteistä ketterästi.\nVantaan Vanhus- ja vammaispalvelujen palvelualueeseen kuuluu neljä palveluyksikköä: Vantaan sairaala, Kotona asumisen tuki, Erityisasuminen sekä Ostopalvelut. Vanhus- ja vammaispalveluissa on palvelualuetasoinen Resurssikeskus. Henkilöstöä koko tulosalueella on n. 1 200, joista suurin osa hoitohenkilöstöä. Talousarvioin mukainen budjetti vuodelle 2020 on n. 200 milj. euroa.\nP. 040 3534342\nTavoitettavissa ma-pe 8.00-16


Instagramin muutoksille täystyrmäys – ottaa nyt aikalisän – Stara\nInstagramin muutoksille täystyrmäys – ottaa nyt aikalisän\nDigi 24.12.2012, 16:00 · Stara.fi\nFacebookin nykyisin omistama Instagram-kuvienjako- ja yhteisöpalvelu aiheutti joulunalusviikolla kohua, kun se kertoi palvelunsa käyttöehtojen muutoksista. Instagramin ehtomuutokset tulkittiin niin, että yhtiö voisi jatkossa myydä käyttäjien kuvia lupaa kysymättä.\nAsiasta nousi suuri kohu, jonka lopputuloksena Instagram joutuikin vetäytymään suunnitelmista. Ensin se selvensi ajatuksiaan asian taustalla, mutta perjantaina päätti ainakin toistaiseksi pitää vanhat käyttöehdot käytössä entisellään mainostamista koskevan osion osalta.\nYhtiön perustaja ja toimitusjohtaja Kevin Systrom kirjoitti blogikirjoituksessaan, että yhtiö aikoo viimeistellä suunnitelmansa ennen kuin se kertoo muutoksista uudelleen. Mainontaa on Instagramiinkin kuitenkin tulossa. Kaiken kaikkiaan ehtomuutos ja sen kohumaiseksi noussut uutisointi veivät luultavasti Instagramilta jonkin verran käyttäjiä, vaikka yleensä kohun jälkeen asiat ovat palanneet monissa vastaavissa tapauksissa nopeasti normaaleiksi.\nInstagram julkaisi loppuviikosta myös päivityksen sovellukseensa. Päivitys toi tarjolle yhden uuden suotimen, nimeltään Mayfair. Lisäksi kuvien jakoa eri albumeista on helpotettu ja yhteispelin Facebookiin jakamisen kanssa on myös helpotettu sekä bugeja korjattu. Tämän lisäksi päivitys tuo mukanaan tuen 25 uudelle kielelle, näiden joukossa myös suomi. Päivitetty Instagram-sovellus on tarjolla Applen App Storesta ja Androidille Googlen Play-kaupasta.