ajolinjat omaa napaa tuijottaen...? - Page 7 — Tekniikan Maailma\nPk-Seudulla yksisuuntaisia ajoratoja on keskustassa useita ja lisäksi mm. Itäväylällä, Kehäteillä ja Länsiväylällä.\nOvatko nuo yksisuuntaisia?\nTuosta alkuosasta olemme täysin samaa mieltä, mutta tuo loppupätkä on edelleenkin näin ..\nTuo "yleensä" minun tulkinnan mukaan antaa mahdollisuuden ajella ruuhka-aikoina ja/tai muina sellaisina hetkinä, jolloin vaikkapa ohitukset tulevat kysymykseen. Mutta jatkuvaan ja pitkäaikaiseen vasemmalla ajamiseen tuo ei anna mitään erityistä lupaa vaan sanoo tarkasti, että ensisijaisesti on ajettava oikealla.\nElikkä ajatus on ajaa oikealla, mutta poikkeuksia sallitaan sanalla "yleensä", joka pehmentää asiaa, mutta lauseen kokonaisuutta ajatellen edelleenkin kehottaa pääsääntöisesti pysymään oikealla.\nMutta tulkitkaapa miten hyvänsä, niin silti väitän, että Suomessa on edelleenkin oikeanpuoleinen liikenne yleensä.\nEn oikein ymmärtänyt, mitä tarkoitit puhuessasi loppuosasta. Olitko eri mieltä kanssani? Itse puhuin sanan yleensä merkittävyydestä, sinä esitit käsityksesi pykälän merkityksestä. Pääsääntö, suositus tai miten asian haluaakaan ilmaista, on oikealla pysyminen, johon tarjotaan sitten erikseen mainittuja poikkeuksia tuon "yleensä-sanan" lisäksi.\nMutta koko homman pointti oli se, että mitä sitten, jos joku ajoi hetken Itäväylää vasenta kaistaa. Aiheuttiko se vaaraa, haittaa tai jotain muuta surua jollekin osapuolelle? Vai oliko vain tarkoituksenasi tuomita muita, jotka eivät käyttäydy kuten itse haluat? Tiukimman tulkinnan mukaan tämä saattoi rikkoa lakia, mutta mitä haittaa siitä oli? Pitäisikö asiaan puuttua, jos haittaa ei teosta ole?\nEmme voi tehdä johtopäätöstä, että vasemmalla ajava ei tuntisi lakia. Ehkä kaveri tunsi sen hyvinkin, mutta jostain syystä nyt vain sattui ajamaan vasemmalla. Voi myös tietysti olla, että nukkui silmät auki, mutta sitä emme tiedä. Tai sitten ei tuntenut lakia. Oleellista on kuitenkin se, mitä merkitystä teolla oli. Ymmärtääkseni ei yhtään mitään. Siksi esitin kysymyksen, "mitä sitten"?\nMinäkin olen huomannut, että Suomessa on oikeanpuoleinen liikenne. Tuskin löydät tuohon vastaanväittäjiä. Ainakaan minä en tiedä, missä täällä olisi vasemmanpuoleinen liikenne. Paitsi tietysti jalkakäytävillä, jossa ei tunnu logiikkaa olevan ollenkaan. Mutta jossain kaksi autotietä kulkee aivan vierekkäin (muistaakseni ainakin Tampereella vähän ydinkeskustasta itään?) ja sellaisissa paikoissa tulee joskus epätodellinen tunne, kun vastaantulijoita onkin oikealla puolella kapean viherkaistan takana.\nOkei, eli tästä se käsitysero lähteekin.\nAjoradat ovat yksisuuntaisia ja niillä on useita ajokaistoja.\nVai miten sinä tämän ajattelit?\nJos TLL:n määritelmät ovatkin vähän yksoikoisia niin tukea voi hakea esim. wikipediasta.\nEli vastauksena: Kyllä, Itäväylällä (yms. teill&#228 ajellaan yksisuuntaista ajorataa eikä siellä ole TLL:n mukaan velvoitetta ajaa oikeanpuoleisella ajokaistalla eikä edes oman ajokaistan oikeassa reunassa (kuten on asianlaita kaksisuuntaisilla ajoradoilla).\nMissä käytetään yksisuuntaisen osoittavaa liikennemerkkiä ja missä sitä tarvitaan ja mitä sillä ilmoitetaan? Entäpä, jos merkkiä ei ole? Onko tuo sitten kuskin itsensä pääteltävissä, että onko vai ei? Yksisuuntaisia teitä eivät ole suinkaan kaikki?\nVastaavanlaista huuhaata on ollut aiemminkin esim. kehäteiden suhteen ja monien muidenkin, kun niitä on joku onnistunut väittämään moottoriteiksikin. Porukka näköjään keksiii ihan omasta päästään erilaisia tulkintoja. Ei tämä nyt aivan noin mene.\nMissä käytetään yksisuuntaisen osoittavaa liikennemerkkiä ja missä sitä tarvitaan ja mitä sillä ilmoitetaan? Yksisuuntaisia teitä eivät ole suinkaan kaikki?\nJos peräänkuulutat sitä sinisellä pohjalla olevaa suorakaiteen muotoista nuolimerkkiä (ohjemerkki 511), niin sitä ei käsittääkseni pitäisi esim. Itäväylältä löytyä, koska merkki on 'Yksisuuntainen Tie ' ja tässä ei ole kyseessä yksisuuntainen tie vaan yksisuuntainen ajorata.\nAjoradan yksisuuntaisuudesta ei ole käsittääkseni omaa merkkiä, joten tätä toitotetaan esim. määräysmerkeillä 'pakollinen ajosuunta' (merkki 411) ja 'kielletty ajosuunta' (merkki 311) tarpeellisissa paikoissa siellä sun täällä.\nPorukka näköjään keksiii ihan omasta päästään erilaisia tulkintoja. Ei tämä nyt aivan noin mene.\nIhan mielenkiinnosta kuitenkin vielä kuulisin miten sinä siis Itäväylän tapaisen tien määrittelet, eli tarkkaan ottaen mikä esim. tässä minun tulkinnassani on sitä omasta päästä vedettyä huuhaata. Jos vain sanot että ei se noin mene, niin haluaisin vielä tietää mikä 'se'. Muutoin ei voi oikein oppia mitään.\nEli sinustako siis Itäväylä-nimisen kaksisuuntaisen ja kaksiajorataisen tien kaksi ajorataa eivät ole yksisuuntaisia?\nEli ovatko ne sitten kaksisuuntaisia ajoratoja? (Muita vaihtoehtoja kun ei ole)\nTämän jälkeen voi sitten taas lukea sitä TLL:n oikealla ajamisen pykälää, jossa sanotaan että 'Tämä säännös ei koske ajoa yksisuuntaisella ajoradalla'.\n...on ihan pätevä: http://www.iltalehti.fi/autot/200809188283281_ae.shtml\nItäväylältä löytyä, koska merkki on 'Yksisuuntainen Tie ' ja tässä ei ole kyseessä yksisuuntainen tie vaan yksisuuntainen ajorata.\nHöpö höpö. Yksisuuntainen ajorata .. hoh hoijakkaa. Ei edes yksisuuntainen väylä.\nRiihelä on kanssani tasan samaa mieltä, että "Mutta yleensä ajetaan eniten oikealla olevaa kaistaa pitkin." Mitäpä tuohon voisinkaan enää lisätä .. viisas mies.\nEi Esko Riiheläkään osannut ratkaista mitä niille kotiroistoille pitäisi tehdä silloin kun itse tekee 100-prosenttisen suorituksen. Sanoi vaan että "ei takanatulijoilla pitäisi olla mitään syytä näytellä kansainvälisiä käsimerkkejä."\nPari jalankulkijaa tervehti minua kun ylittivät suojatietä pitkin tien. En tuntenut heitä. Eipä autoilijat tervehdi kun odotan vuoroani kärkikolmion takana joten olisikohan jalankulkijat olleet ajokortittomia kun luulivat että olin kohtelias vaikka noudatin vain sääntöjä?\nMikahe laittoi lainauksen Tieliikennelaista. Ei siinä mainittu mitään moottoritien ohituskaistasta. Siinä sanotaan että pitää ajaa oikealla jos siellä on tilaa. Onkohan laki muuttunut vai onko se urbaanilegendaa että nimenomaan ohitetaan siellä vasemmalla kaistalla?\nSiellä lukee vain että muiden teiden "yleensä" on siellä "on kuljetettava" siksi että oikealta ei saa ohittaa nopealla kaistanvaihdolla. Montako sekuntia on viive että jonon saa ohittaa laillisesti oikealta moottoritiellä? Ylinopeuteenhan tuossakaan oikealtaohitustilanteessa sitten ei muut kuin poliisi saaneet puuttua...? Paheksua sentään saa, eikö vain?\nNo luepa vielä se Tieliikenneasetuksen kokonaisuudessaan lainaamani 7 § kolmannen momentin (kappaleen) alkuun saakka.\nPähkinänkuoressa se moottoritiellä ajo menee siis näin: "Moottoritiellä on ajoneuvoa kuljetettava eniten oikealla olevalla vapaalla ajokaistalla. ...Edellä kulkeva ajoneuvo on moottoritiellä ohitettava vasemmalta."\nLaki ei tunne käsitettä ohituskaista. Moottoritiellä vasemman puoleinen kaista on kansanomaisesti "ohituskaista", koska sitä on tarkoitus käyttää vain ohituksiin.\nJos liikenne on ruuhkan takia jonoutunut niin, että vasen kaista vetää oikeaa hitaammin, niin oikeanpuoleista kaistaa ajavat saavat ohittaa vasemmalla hitaammin eteneviä kaistaa vaihtamatta. Myös muutama muu poikkeus on mainittu TLA 7 §:ssä.\nNo, tätä on ilmeisen turha jatkaa. Huomaan, että peruskäsitteet 'tie' ja 'ajorata' ovat siellä päässä vähän hakusessa. Termillä 'väylä' ehkä tarkoitat tietä, jota kukaan ei ole väittänytkään yksisuuntaiseksi.\nEli lopputuloksena ilmeisesti sinusta Itäväylän molemmat ajoradat ovat sitten kaksisuuntaisia. (toivottavasti kukaan ei nyt kuitenkaan kokeile tätä käytännössä..)\nRiihelä tekstistä olen minäkin samaa mieltä.\nHuomaan, että peruskäsitteet 'tie' ja 'ajorata' ovat siellä päässä vähän hakusessa.\nTie, missä kaikkien liikkuminen tapahtuu yhteen ennalta päätettyyn suuntaan, joka on ilmoitettu liikennemerkeillä. Ajoneuvoliikenteessä tie, missä on yksi yhteen suuntaan johtava ajorata. Yksisuuntaisen tien ajorata on voitu jakaa yhteen, kahteen tai useampaan ajokaistaan.\nTie, missä liikennöinti tapahtuu kahteen vastakkaiseen suuntaan, joko yhtä tai kahta ajorataa pitkin, jotka on voitu jakaa yhteen, kahteen tai useampaan ajokaistaan.\nTuon mukaan esim. Itäväylä on kaksisuuntainen tie, jossa liikenne tapahtuu kahteen vastakkaiseen suuntaan kahta ajorataa pitkin ja ajoradat on jaettu useampiin kaistoihin. Itäväylä ei ole tie, jossa on kaksi toisistaan täysin erillistä ja toisistaan riippumatonta tietä elikkä kahta Itäväylää, joista toinen menisi maalle päin ja toinen kaupunkiin päin, vaan kyseessä on vain yksi ainut tie, jossa toisella ajoradalla ajetaan maalle päin ja toisella kaupunkiin päin ja lisäksi kummatkin ajoradat on jaettu useampiin kaistoihin. Itäväylän kummallakin ajoradalla ajetaan vain yhteen ja keskenään vastakkaiseen suuntaan, joka kumoaa täysin väitteesi yksisuuntaisesta Itäväylästä. Toisekseen, kun yksisuuntainen tie on lisäksi aina merkitty yksisuuntaista tietä osoittavalla merkillä ja niitä merkkejä ei Itäväylälläkään ole, niin eiköhön jo ole itsestään selvyys, että väität olemattomia. Sama koskee muitakin tulkintojasi.\nHyvä, nyt tiedät mikä on tie ja mikä ajorata. Sitten vielä pitäisi tarkistaa, mitä laki sanoo ajoneuvon paikasta. Puhutaanko siellä tiestä vai ajoradasta.\nMinä en ole aivan varma siitä, mitä lainlaatija tuossa kohtaa on tarkoittanut, mutta lakitekstiä lukemalla asia vaikuttaisi aika selvältä, ko. pykälä ei ole voimassa Itäväylällä. Suositus oikealla ajamisesta on tietysti silti hyvä.\nOnko tämä taas sitä, että et lue tarkkaan mitä kirjoitetaan, mutta kovin kevyesti kuitenkin tulkitset. Kirjoitin täsmällisesti ottäen näin:\nToisekseen, kun yksisuuntainen tie on lisäksi aina merkitty yksisuuntaista tietä osoittavalla merkillä\n, niin asia ei tuoltakaan selvästi ilmoitetulta osaltaan näytä menevän teille perille. Kun tietä ei ole merkattu yksisuuntaiseksi, kuten Itäväylää, niin tien sisältämät ajoradat (2kpl) ovat keskenään erisuuntaisia elikkä tie on kaksisuuntainen ja kaistat eri ajoratakohtaisesti keskenään liikennevirraltaan ydensuuntaisia, mikä ei suinkaan tee tiestä yksisuuntaista kasvoipa ajoratojen välissä ruusupuskia tai ei. Mikä kohta esim. tuossa on vaikeasti ymmärrettävää.\nPykälässä mainitaan lisäksi: "Tämä säännös ei koske ajoa yksisuuntaisella ajoradalla." ja yksisuuntaiseksi ajoradan (ajoradat) tekee se, jos koko tie on merkitty yksisuuntaiseksi tuolta osaltaan ja silloin sen ajoradalla tai kaikilla muillakin ajoradoilla ja kaistoilla ajetaan vain yhteen suuntaan. Elikkä tietä koskevat yksiuuntaisuutta osoittavat merkit määräävät mihin suuntaan sen sisältämällä yhdellä tai useammalla ajoradalla ja kaistoilla ajetaan. Mikäli siis yksisuuntaisuutta osoittavaa merkkiä ei ole, niin ajetaan kahteen suuntaan kukin ajosuuntaansa nähden mahdollisimman oikealla muuta liikennettä vaarantamatta. Se, että ajoratojen kaistoilla ei päästä ajamaan väärään suuntaan on estetty muin liikennejärjestelyin ja ajosuuntakielloin. Kaikesta huolimatta aika ajoin kuitenkin käy, että järjestelyistä huolimatta joku "onnistuu" ajamaan ainakin jonkun matkaa ajoradan kaistalla vastavirtaan. "Kielletty ajosuunta"-merkki ei sinänsä tee tiestä yksisuuntaista, mutta sillä koetetaan estää joillekin ajoratojen kaistoille pääsemistä tietystä suunnasta.\nKoko aikana eivät tiet, ajoradat eikä kaistat ole olleet epäselvänä hiukkaakaan, mutta sen sijaan teidän tulkintanne ovat olleet erittäin mielivaltaisia ja kaikista tosiasioista piittaamattomia. Tiet ovat ainakin tähän asti olleet sellaisia kuin mitä ne ovat liikennemerkein ilmoitettu ja en edelleenkään näe miksi niitä pitäisi muuksi väittää. Minusta ainakin lainlaatija on ollut erittäin selkeä ja johdonmukainen.\nMoottoritiet ovat moottoriteitä, kun ne ovat moottoriteiksi merkattu, yksisuuntaiset yksisuuntaisia, kun ovat yksisuuntaisiksi merkattu jne .. Mitkään "kehätiet ja itäväylät ja muut semmoiset" eivät ole moottoriteitä eivätkä yksisuuntaisia, kun niitä ei ole semmoisiksi merkattu ihan riippumatta ajoratojen, kaistojen ja kiellettyjen ajosuuntien määristä. Ymmärrän toki, että jostain kauempaa tulleille esim. kehätiet saattavat ulkoisesti näyttää paikoitellen isoille ja jopa moottoriteille vaikka sellaisia ne eivät todellisuudessa kuitenkaan ole.\nTässä tämä jatko-osa kokonaisuudessaan: Edellä kulkeva ajoneuvo on moottoritiellä ohitettava vasemmalta. Jos ajoneuvot kuitenkin ajavat jonossa tai käyttävät opastusmerkein tietylle liikennesuunnalle tarkoitettuja ajokaistoja taikka jos ohittava ajoneuvo käyttää linja-autokaistaa, on edellä kulkevan ajoneuvon ohi ajaminen oikealta ajokaistaa vaihtamatta sallittu.\nOkei, tuosta saa tulkinnan aikaiseksi joka on ylinopeuskuskien mieleen. "Ajoneuvo on ohitettava (ja se on sitten tehtävä ) vasemmalta".\nItse olen tuon tekstin lukenut aiemmin monta kertaa mutta "kuljetettava eniten oikealla olevalla vapaalla ajokaistalla" ei pidäkään sisällään ohituspakkoa, pelkkä 99-132 metrin turvavälien (3-4 sek.) pitäminen riittäisi perusteeksi sille ettei "oikealla ole vapaata tilaa".\nOikealle ei siis tulisi tunkea hektisten vuoksi jos siellä ei ole tilaa.\n"...ajoneuvon ohi ajaminen oikealta ajokaistaa vaihtamatta sallittu." Tämäkään ei sisällä pakkoa ohittaa vaikka joku hiostaisi?\nMeneeköhän tämä homma nyt pikkusen naurettavaksi pilkunnussimiseksi?\nMeneeköhän tämä homma nyt pikkusen naurettavaksi\nHyvä kysymys mutta niin kuin mistä tahansa aiheesta voi keskustella miten asioiden pitäisi olla. Minua ei häiritse se mitä kaistaa muut ajelevat silloin kun se ei haittaa liikennettä. Ajamista se voi puolestani vapaasti haitata kuten vaikka hidastetöyssyt koska liikenneympäristö on monelle asuinympäristö eikä moottorirata.\nToisaalta on oikeus ajaa ylinopeutta (ei rajoittimia) kunnes siitä saa sakot mutta tulisi myös olla yhtäläinen oikeus saada ajaa liikennesääntöjen mukaisesti ilman että muut aiheuttavat vaaratilanteita.\nNäistä asioista riittää keskustelua niin kauan kuin tehokkaan auton ostamista pidetään järkevänä ja kuitenkin veroilla ohjataan vähäiseen kulutukseen ja sakoilla kohtuullisiin ajonopeuksiin.\nOlisikin todella hassua jos kaikki olisivat liikenteestä samaa mieltä, sekä jalankulkevat vihreät ja kiinteällä verosummalla (ilmaisella bensalla) ajelevat työsuhdeautoilijat...\nMinulla on unelma, unelmani on ajaa jonain päivänä 100 kilometriä moottoritiellä ilman että vakionopeussäädintä tarvitsi säätää kertaakaan laittomien ohittajien vuoksi.\nTuon mukaan esim. Itäväylä on kaksisuuntainen tie, jossa liikenne tapahtuu kahteen vastakkaiseen suuntaan kahta ajorataa pitkin ja ajoradat on jaettu useampiin kaistoihin.\nHyvä, juuri näin. Tätä tulkintaa pyytelinkin jo pariin otteeseen ja ihan samoinhan me kaksisuuntaisen tien ymmärrämme.\nItäväylän kummallakin ajoradalla ajetaan vain yhteen ja keskenään vastakkaiseen suuntaan, joka kumoaa täysin väitteesi yksisuuntaisesta Itäväylästä.\nIhan kuten minäkin olen kirjoitellut jo aika moneen otteeseen. Kuulostaa muuten ihan 'yksisuuntaiselta ajoradalta'.. Kuitenkin juuri kirjoitit että "Höpö höpö. Yksisuuntainen ajorata .. hoh hoijakkaa. Ei edes yksisuuntainen väylä... " Mukava kuulla että muutit mielesi.\nEn ole väittänyt Itäväylää yksisuuntaiseksi tieksi. Ehkä huomaat asian jos luet viestini uudelleen.\nOlen kirjoitellut mm.\n- Itäväylällä on yksisuuntaisia ajoratoja.\n- Itäväylä-nimisestä kaksisuuntaisesta tiestä.\nYhtäkaikki, koska olemme nyt kuitenkin samaa mieltä, että Itäväylällä on yhdensuuntaisia ajoratoja, voidaan todeta että sen TLL-pykälän ensimmäinen kappale ei koske Itäväylää. Vai kuinka?\n..Elikkä tietä koskevat yksiuuntaisuutta osoittavat merkit määräävät mihin suuntaan sen sisältämällä yhdellä tai useammalla ajoradalla ja kaistoilla ajetaan.\nMillainen muuten se yksisuuntaista ajorataa osoittava merkki olisi, kun aiemmin mainitut (18.1.2009 klo 10:46) ajosuuntaa määräävät merkit eivät tässä kelvanneet? Millaisia olet nähnyt?\n(Vastaukseksi ei tosiaan kelpaa "Yksisuuntainen Tie" -merkki.)\nJoku tuossa äskettäin väitti kiven kovaa, että esim. Itäväylä on yksisuuntainen ja sitä sanoin höpö-jutuksi ja sanon edelleenkin. Se, että itäväylällä on ajoratoja, joilla ajetaan yhteen suuntaan ei edelleenkään tee siitä yksisuuntaiseksi kuten edelleenkin näyt väittävän. Yksisuuntaisuus ilmoitetaan yksisuuntaista osoittavalla liikennemerkillä ja sellaista ei edelleenkään ole vaikka mitä väittäisit. Kannattaisi olla tarkempi sen suhteen missä ajetaan yhteen suuntaan ja mikä on yksisuuntainen. Yksisuuntaisesta on oikein määritelmä, jonka selostin jo aiemmin. Ei todellakaan ole saman tekevää mitä sanoja käyttää.\nTeiden, ajoratojen, kaistojen ja yksisuuntaisten ja kaksisuuntaisten suhteen on selkeät määritelmät. Ei ne ole mitä tahansa. Mikäli ei käytetä täsmällisiä ilmaisuja, on täysin epäselvää mitä kukakin loppujen lopuksi tarkoittaa. Jokainen voi silloin vedota, että sitähän minä tarkoitin vaikka olisi kirjoittanut mitä puutaheinää hyvänsä.\nVaan samapa tuo loppujen lopuksi .. ei näillä palstoilla muutenkaan mitään maailmoja muuteta. Tietyllä viissiin vain olisi mielenkiintoista keskustella miten asiat ainakin teoreettisesti ovat oikein vaikka kukaan ei ikinä niin toimisikaan.\nMinulla on melkein samanlainen unelma, että voisin ajaa koko matkan oikeata kaistaa säätämättä kertaakaan vakionopeudensäädintä, ei onnistu.\nRätkätin: "Onko tämä taas sitä, että et lue tarkkaan mitä kirjoitetaan, mutta kovin kevyesti kuitenkin tulkitset."\nMielestäni olen aika tarkkaan lukenut mitä on kirjoitettu, mutta jos olen jotain ymmärtänyt väärin, korjaa toki äläkä heittele tuollaisia ympäripyöreyksiä.\nAika kevyesti todellakin tulkitsin. Sanoinhan ylempänä, että minä en ole aivan varma siitä, mitä lainlaatija tuossa kohtaa on tarkoittanut... Seuraavan lauseen kirjoitin konditionaalissa. Ilmeisesti keskustelussa tuollainen varovaisuus on pahasta. Olen pahoillani, kun en ole lyönyt nyrkkiä pöytään ja väittänyt vaikka mustaa valkoiseksi.\n"Kirjoitin täsmällisesti ottäen näin:\nToisekseen, kun yksisuuntainen tie on lisäksi aina merkitty yksisuuntaista tietä osoittavalla merkillä, niin asia ei tuoltakaan selvästi ilmoitetulta osaltaan näytä menevän teille perille."\nKyllähän tien yksisuuntaisuus on selvä juttu. En vain ymmärrä mihin se tässä asiassa liittyy. Kyse on ollut ajoradasta.\n"Kun tietä ei ole merkattu yksisuuntaiseksi, kuten Itäväylää, niin tien sisältämät ajoradat (2kpl) ovat keskenään erisuuntaisia elikkä tie on kaksisuuntainen ja kaistat eri ajoratakohtaisesti keskenään liikennevirraltaan ydensuuntaisia, mikä ei suinkaan tee tiestä yksisuuntaista kasvoipa ajoratojen välissä ruusupuskia tai ei. Mikä kohta esim. tuossa on vaikeasti ymmärrettävää."\nEi mikään. Itäväylä on kaksisuuntainen TIE.\n"... yksisuuntaiseksi ajoradan (ajoradat) tekee se, jos koko tie on merkitty yksisuuntaiseksi tuolta osaltaan ja silloin sen ajoradalla tai kaikilla muillakin ajoradoilla ja kaistoilla ajetaan vain yhteen suuntaan."\nMistä löysit tuollaisen määritelmän. Tämä on nyt koko keskustelun ydinasia, joten toivon täsmällistä vastausta.\n[Rätkätin: "... yksisuuntaiseksi ajoradan (ajoradat) tekee se, jos koko tie on merkitty yksisuuntaiseksi tuolta osaltaan ja silloin sen ajoradalla tai kaikilla muillakin ajoradoilla ja kaistoilla ajetaan vain yhteen suuntaan."\nYksisuuntaisesta tiestä ei tosiaan kukaan ole ollut tässä keskustelussa kiinnostunut (Rätkätintä lukuunottamatta, joka näemmä aloitti niistä kirjoittamisen edelleen jatkaen).\nMe muut puhumme yksisuuntaisesta ajoradasta, aivan kuten TLL-pykälämme ensimmäinen kappale.\nJa tähänkin olisi eri jännä saada vastaus:\nMillainen muuten se yksisuuntaista ajorataa osoittava merkki olisi, kun aiemmin mainitut (18.1.2009 klo 10:46) ajosuuntaa määräävät merkit eivät tässä kelvanneet? Millaisia olet Rätkätin nähnyt?\n..että voisin ajaa koko matkan oikeata kaistaa säätämättä kertaakaan vakionopeudensäädintä, ei onnistu.\nTuossa tulee ongelmaksi se että oikealla kaistalla pitää väistää rekkoja, peräkärryä vetäviä jne. Vasemmalla pitää käydä ellei ota tavoitenopeudekseen 80 km/h.\nVakionopeussäätimellä ohittaminen suurimmalla sallitulla tarkoittaa että joko joutuu hidastamaan ennen ohituspaikan löytymistä tai sitten kiireiset ajavat liian lähellä jotta ajaminen olisi turvallista. Oikealla puolella on riesana lisäksi ohituksen liian aikaisin lopettavat jotka ruiskuttavat kuraa jolloin joko joutuu hidastamaan (taas ylinopeusohittajan vuoksi!) tai sitten saa hiekkapuhallutetun tuulilasin itselleen.\nTässä yhtenä päivänä minut ohitti iso pakettiauto (kuorma-auto?) jonka nopeusrajoitus oli painonsa vuoksi 80 km/h, vetäen peräkärryä (rajoitus 80 km/h) talvirajoitetulla moottoritiellä (rajoitus 100 km/h). Minun nopeuteni oli todellista nopeutta 100 km/h eli olin korjannut mittarivirheeni. Jos tuollaisia kolme virhettä kerralla tekeviä on liikenteessä kanssamme niin saan odottaa kauan että uskaltaa ajaa vakionopeussäätimellä ja luottaa muihin...\nTuossa kaista-asiassa olen Herbertin kannalla eli mitä sitten jos ajaa vasemmalla jos laki sanoo "yleensä" eli toisin kuin moottoritiellä jossa teksti on "on kuljetettava".\nPuheena oleva Itäväylä on käsittääkseni tie jossa on kaksi yksisuuntaista ajorataa, joista molemmissa useampia kaistoja.\nTuossa väitetään, että Itäväylällä on kaksi yksisuuntaista ajorataa. Eipäs ole. Molemmat ajoradat vievät keskenään eri suuntiin. Toinen kaupunkiin päin ja toinen maalle. Mitkään noista eivät ole yksisuuntaisia. Se on totta, että molemmissa on kaistoja.\nAina vain sitkeästi näytte pitävän tuosta kiinni. Miksi ihmeessä?\nItäväylällä tosiaan on ne kaksi yksisuuntaista ajorataa.\nKukaan ei kuitenkaan ole väittänyt että siellä olisi kaksi keskenään yhdensuuntaista ajorataa, kuten ilmeisesti 'väittämääni' tulkitset.\n(Jos joku sanoo, että "Helsingissä on 120 yksisuuntaista katua", luuletko/kuuletko tosiaankin hänen väittävän niiden olevan keskenään yhdensuuntaisia?)\nTämähän ei nyt ole enää oleellistakaan kun on tehty selväksi että kukaan ei ole koskaan kuvitellut Itäväylän olevan yksisuuntaisen tien, eikä kukaan ole sellaista kirjoittanutkaan.\n.. oletko muuten jo ehtinyt pohtia, millainen se liikennemerkki olisi, joka mielestäsi tekisi ajoradasta yksisuuntaisen ja jota esim. Itäväylältä ei nyt löydy? Sellainen on varmaan pakko olla olemassa, muutoinhan missään ei kai voisi olla yksisuuntaisia ajoratoja ja kuitenkin niistä oikein laissa kirjoittelevat.\nJos tarkoitat sitä, että totean Itäväylällä olevan yksisuuntaisia ajoratoja (keskenään erisuuntaisia) niin eiköhän se siitä lähde, että siellä on sellaiset ja sinä olet ollut eri mieltä.\nTällä olen tässä vaatimattomalta osaltani yrittänyt oikaista kirjoittamaasi, mielestäni virheellistä tietoa, jonka mukaan TLL 9§ ensimmäinen kappale koskisi myös Itäväylän tapaisia teitä. Kovasti olen kykyjeni mukaan asiaa yrittänyt perustallakin. Tautologialtakaan ei ole vältytty.\nEi tässä sen kummempaa syytä mielestäni tarvita, tämähän kai on keskustelupalsta. Minulle ei esim. ollut tullut mieleeni kysyä mitkä ovat esim. sinun motiivisi kirjoitella näkemyksiäsi keskustelusivulla. Enemmän olisivat kiinnostaneet aidot perustelut näkemyksille; ei niinkään muu tauhka asian ympäriltä.\nVielä kerran ja nyt hitaasti. Vaikka Itäväylän ajoradalla (sana on yksikkömuodossa) olevilla kaistoilla ajetaankin keskenään samaan suuntaan, niin se ei tee Itäväylästä mitään kohtaa yksisuuntaiseksi vaikka miten vääntäisit. Itäväylän molemmilla ajoradoilla ajetaan keskenään erisuuntiin. Yksisuuntaista on vain ja ainoastaan se mikä on yksisuuntaisen merkillä erikseen ilmoitettu ja Itäväylällä ei semmoisia merkkejä ole. Kun tuosta alempaa katsot ja itsekin voit todeta, että yksisuuntaisella tiellä on VAIN YKSI yhteen suuntaan johtava ajorata, niin Itäväylässä sekin asia on toisin, sillä siellä on kaksi vastakkaissuuntaista ajorataa. Vain tie voi olla yksisuuntainen, ei ajorata. Mikäli ette todella tajua, niin ette myöskään voi jotain tietä ajaessanne tietää, että ajatteko yksisuuntaisella vai kaksisuuntaisella tiellä. Aika noloa olisi tuo ...\nTie, missä K A I K K I E N liikkuminen tapahtuu yhteen ennalta päätettyyn suuntaan, joka on ilmoitettu liikennemerkeillä. Ajoneuvoliikenteessä tie, missä on Y K S I yhteen suuntaan johtava ajorata. Yksisuuntaisen tien ajorata on voitu jakaa yhteen, kahteen tai useampaan ajokaistaan.\nMikäli näin helppoa asiaa ei saa itselleen selväksi, niin alan hiljalleen ymmärtämään miksi myös nopeusrajoitusten noudattaminen tuottaa vaikeuksia.\nI'll rest this case ...\nEt sitten Rätkätin vastannut viimeiseen kysymykseeni.\nRätkätin: "Vain tie voi olla yksisuuntainen, ei ajorata."\nMiksi laki puhuu yksisuuntaisesta ajoradasta, jos sellaista ei ole olemassakaan?\nTäsmällistä ajoradan määritelmää ajosuuntien suhteen en löytänyt, mutta jotain viitteitä siitä, ettei asia ole ihan niin yksinkertainen kuin Rätkätin luulee.\nLinkissä http://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/1965/19650051/19650051_2 on aiheena Kansainvälisten pääliikenneväylien rakentamista koskeva julkilausuma. Sielläkin puhutaan yksisuuntaisista ajoradoista: "Ajoturvallisuuden lisäämiseksi suositellaan myös toisistaan erotettujen yksisuuntaisten ajoratojen rakentamista mahdollisuuksien mukaan, milloin liikenteen määrä on suurempi kuin 600 -- 900 ajoneuvoa tunnissa." Mahtaako tuo tarkoittaa yksisuuntaista E-tietä? Tuskin.\nJa onhan tietysti olemassa liikennemerkki nro 122 kaksisuuntainen liikenne ( http://alk.tiehallinto.fi/www2/liikennemerkit/kuvat_ai_wmf/122.wmf ). "Merkillä varoitetaan yksisuuntaisen ajoradan muuttumisesta kaksisuuntaiseksi. Merkki on välittömästi ennen risteystä tai tienkohtaa, jossa ajorata muuttuu kaksisuuntaiseksi."\nKyllä minusta noita merkkejä on Itäväylän kaltaisissa paikoissa, jossa ajoradat on erotettu toisistaan, mutta sitten liittyvät yhteen. Tietysti tienpitäjä saattaa asettaa merkkejä väärin, joten ihan varma referenssi se ei ole. En muista, onko keskustasta poispäin ajettaessa Itäkeskuksen jälkeen tuollainen merkki. Voisi hyvin olla.\nJa koska vaarana on sekoittaa asioita, kerrataan vielä laki.\nMilloin kuljettajan ajosuunnassa on vähintään kaksi ajokaistaa, hänen on kuljetettava ajoneuvoa ajokaistaa tarpeettomasti vaihtamatta yleensä eniten oikealla olevalla vapaalla ajokaistalla."\nYksisuuntaisella ajoradalla käytännössä siis ei tarvitse ajaa kaistan oikeassa reunassa, mutta mikäli kaistoja on enemmän kuin yksi (Itäväylä Itäkeskuksen ja keskustan välillä ) pitää yleensä ajaa oikean puoleista kaistaa. Tämä siksi, koska vain ensimmäinen kohta laista ei koske yksisuuntaisia ajoratoja.\nVaikka Rätkätin yrittäkin luikkia karkuun tätä aihetta, toivon ihan vilpittömästi saavani vastauksen siiheen, mistä Rätkätin on toisenlaisen tulkinnan yksisuuntaiselle ajoradalle saanut.\nLain "...niin lähellä ajoradan oikeaa reunaa kuin turvallisuutta vaarantamatta on mahdollista..." luonnollinen sovellus on kuitenkin kaksi- tai useampikaistaisella yksisuuntaisella ajoradalla ajaa\n- vasenta kaistaa sen vasemmaassa reunassa\n- keskikaistaa sen keskellä\nja tietysti oikeaa kaistaa sen oikeassa reunassa.\nTätä ei voi kirjata lakiin, koska se tulisi liian monimutkaiseksi ymmärtää (kuten tämäkin keskustelu osoittaa). Mutta esim. Liikenneturvan sivuilta tällainen soveltava ohje löytyy.


Kattotuotteet, kattoturvatuotteet, läpiviennit - Plus Kattopalvelu\nToimiva katto toteutetaan erilaisilla kattotuotteita. Itse katemateriaalikin on jo oma kattotuotteensa. Esimerkiksi erilaisia peltikaton peltiprofiileja, kattotiiliä tai kattohuopia on saatavana lukuisina erilaisina variaatioina. Kattotuotteisiin lasketaan myös mm. katon erikoispellit, piipunhatut, katteen kiinnikkeet, sadevesijärjestelmän osat, katon läpiviennit ja niihin liittyvät läpivientisarjat ja läpivientitiivisteet, kattoantennit, viemärien tuuletusputket, katolla olevat huippuimurit ja ilmanvaihtokoneet, lumiesteet, kulkusillat, lapetikkaat, talotikkaat, aurinkopaneelit, aurinkokeräimet, kattoikkunat, kattoluukut ja katon huoltoluukut. Kattotuotteiden valintaan vaikuttavat paitsi asukkaiden yksilölliset tarpeet, myös katon tyyppi ja muoto ja talon ilmastointijärjestelmän vaatimukset.\nKattoturva ja katolla liikkuminen\nKattoturvatuotteet mahdollistavat turvallisen liikkumisen ja estävät lumen ja jään hallitsemattoman putoamisen. Katon katolle nousemisen mahdollistavat erilaiset tikasratkaisut, kuten esimerkiksi seinätikkaat, kattotikkaat, lapetikkaat, huoltotikkaat, tiilikattoaskelmat. Kattohuollot vaativat pääsyn katon huoltokohteisiin, kuten savupiipulle tai katon läpivienteihin. Kattosillat ja huoltosillat mahdollistavat turvallisen katolla liikkumisen ja työskentelyn. Kattosillat valitaan kattotyypin mukaan. Erilaisten tiilikattojen, peltikattojen ja huopakattojen Kattosiltojen ja huoltosiltojen kiinnikkeet eroavat toisistaan. Esimerkiksi sileille konesaumakatoille ja tiilikuvioiselle peltikatolle käytetään niille suunniteltuja kiinnitysmekanismeja. Lue lisää kattoturvatuotteista…\nKattoläpivientejä vaativat kattotuotteet ovat yleisimmin erilaisia talon ilmanvaihtokanavan päähän asennettavia putkia ja laitteita, joiden avulla kosteus ja hajut puhalletaan katon kautta ulkoilmaan. Tällaisia ovat esimerkiksi erilaiset tuuletusputket, tuuletuspaalut, huippuimurit, raadonimurit ja ilmanvaihtoputket. Muita läpivientituotteita katolla ovat mm. antennit ja antennien läpivientikaulukset. Katon läpivientejä ovat myös savupiiput, kattoikkunat, kattoluukut ja katon huoltoluukut. Lue lisää kattoläpivienneistä…\nKattoluukkuja käytetään katon huoltamiseen ja katolle kulkemiseen. Katon huoltoluukkuja on saatavana monen mallisina. Esimerkiksi profiilipeltikatolle asennettavia kattoluukkuja on omanlaisiaan kullekin profiilille sopivina versioina. Kattoluukkuja valmistetaan puusta, metallista ja muovista. Kattoikkunoissa on vieläkin enemmän valinnanvaraa. Kattoikkunat voivat olla ylä- tai keskisaranoituja. Kattoikkunat tuovat valoa ja tilan tuntua rakennuksen yläkerroksiin. Kattoikkunoilla voidaan toteuttaa myös esimerkiksi kulku kattoterassille tai kattoikkunassa voi olla parvekemekanismi. Lue lisää Kattoikkunoista ja kattoluukuista…\nSadevesijärjestelmän tarkoituksena on ohjata hulevedet ja sulamisvedet katolta ja rakennuksen perustuksista hallitusti pois sadevesikaivoihin. Sadevesijärjestelmään kuuluu useita osia, kuten vesikouru, vesikourun päätykappale, vesikourun kulmakappale, vesikourun kiinnityskoukku, syöksytorvi eli syöksyputki, syöksyputken lähtökaulus, syöksytorven mutka, syöksytorven poistoputki, syöksyputken seinäkiinnike. Lisäksi sadevesijärjestelmään voidaan liittää lisävarusteita kuten y-haara, kaivoliitin, kaivoliittimen sihti, lehtisiivilä, sadeveden ulosheittäjä ja vesikourun ylivuotosuoja. Lue lisää sadevesijärjestelmästä…\nSavupiipun hattu ja piipun pellitys\nSavupiipun hattu ja piipun pellitys suojaavat piippua sekä hormia sään rasituksilta. Piipunhatun asennus on kustannustehokas ja toimiva tapa pitää hormi kunnossa ja maksimoida sen käyttöikä. Piipunpellitys sekä piipunhattu tuovat suojaavan ominaisuuden lisäksi myös esteettisen viimeistelyn katollesi. Meiltä saat katon peltityöt kokeneiden kattopeltiseppien toteuttamina.


KIS KIS, KISSAMIES - Leena Pukki\n2019. 45 m x 1,5-4,5 m.\nTeos yhdistää Lappeenrannan kaupungin vaakunan villimies- hahmon kissanpoikasista kertovaan loruun.\nLappeenrannan vaakunassa esiintyy puolialaston parrakas mieshahmo nuijan kanssa. Sanan “lappi” on tulkittu tarkoittavan syrjäseutua tai asutuksen ääripistettä. Paikkakunnan nimen ovat ilmeisesti antaneet ruotsalaiset 1600- luvulla.\nMaalaus valikoitui toteutettavaksi Lappeenrantaan kilpailusta, jossa ehdotuksia pyydettiin kaupunkilaisten tarinoihin perustuen. Useissa tarinoissa toistui Lappeenrantaan sijoittuva vanha lastenloru:\nMielestäni on mielenkiintoista, minkälaisena alueen 1600-luvun asukkaat näyttäytyivät siellä vierailleille Ruotsin valtion edustajille. Miksi he päätyivät valitsemaan villimies- hahmon paikkakunnan tunnukseksi? Nuija viittaa puolustautumiseen tai väkivaltaan, joten pohdin myös maskuliinisuuden esittämistä. Halusin esittää villimiehen lepäämässä mättäällä rentoutuneena. Kauluspaidan nappi on avattu ja pitkistä housuista luovuttu.\nYhdistin mieshahmoon pehmeät ja söpöt kissanpoikaset, joita mies paijailee. Villimiehen villeys ei siis ole väkivaltaa, vaan yhteyttä luontoon ja muihin elollisiin olentoihin. Teoksen sijaitessa kaupungin suurimman ostoskeskuksen parkkihallin suulla, se kutsuu vähemmän tehokkaaseen elämäntapaan, laiskotteluun ja rentoiluun.\nKuvat: Panu Johansson\nSijainti: Lappeenranta, Kirkkokatu\nKoko: 45 m x 1,5-4,5 m\nKiitos: Yasmin May Jaafar, Harri Talvenmäki, Hannu Tolonen, Maarit Pimiä, Mikko Holm


Ohje on tarkoitettu sekä vanhoissa koulutuksissa että uusissa koulutusohjelmissa opiskeleville tutkinto-opiskelijoille.\nTutkinto-opiskelijana sinun on ilmoittauduttava joka lukuvuosi yliopistoon joko läsnäolevaksi tai poissaolevaksi. Tämä koskee sekä perustutkinto-opiskelijoita että tohtorikoulutettavia. Tutustu tohtorikoulutettavien ilmoittautumisohjeisiin.\nJos olet ensimmäisen vuoden opiskelija, tee ilmoittautuminen saamasi hyväksymiskirjeen ohjeiden mukaisesti. Mikäli sinulla on jo voimassa oleva opinto-oikeus Helsingin yliopistossa ja saat nyt uuden opinto-oikeuden, toimi myös tällöin hyväksymiskirjeen ohjeiden mukaisesti.\nMikäli olet saanut opinto-oikeuden jo viime vuonna, mutta olet ilmoittautunut poissaolevaksi ensimmäiselle lukuvuodelle (esimerkiksi varusmiespalveluksen tai muun lakisääteisen syyn vuoksi), katso ohjeet tämän artikkelin ensimmäisestä luvusta kohdasta ’Ilmoittautuminen henkilökohtaisesti’.\nIlmoittautuminen läsnäolevaksi lukuvuodelle 2020-2021\nYlioppilaskunnan jäsenmaksu lukuvuodelle 2020-2021\nIlmoittautuminen poissaolevaksi lukuvuodelle 2020-2021\nKevään 2020 ilmoittautumisen muuttaminen\nVoidaksesi suorittaa opintoja pitää sinun ilmoittautua läsnäolevaksi. Ilmoittautumisaika lukuvuodelle 2020-2021 on 1.5.–31.8.2020. Perustutkinto-opiskelijana sinun on läsnäolevaksi ilmoittautuessasi maksettava ylioppilaskunnan (HYY) jäsenmaksu. Katso maksutiedot alempaa.\nHYY:n jäsenmaksua ei makseta jokaisesta tutkinnonsuoritusoikeudesta erikseen. Vaikka sinulla olisi useampi perustutkinnonsuoritusoikeus Helsingin yliopistossa, maksa HYY:n jäsenmaksu vain kerran.\nTohtorikoulutettaville ylioppilaskunnan jäsenmaksu on vapaaehtoinen. Tutustu tohtorikoulutettavan maksuohjeisiin. Jos sinulla on tutkinnonsuoritusoikeus sekä perustutkintoon että tohtorikoulutukseen, sinun on maksettava perustutkinto-opiskelijan jäsenmaksu.\nAutomaattinen ilmoittautuminen Oilissa on mahdollista 1.5.–31.8.2020, mikäli sinulla on voimassa oleva yliopiston käyttäjätunnus. Tällöin sekä maksu että ilmoittautuminen rekisteröityvät reaaliaikaisesti. Siirry Oiliin. Mikäli olet ollut edellisen lukuvuoden poissaolevana, aktivoidaan käyttäjätunnuksesi automaattisesti ilmoittautumisen mahdollistamiseksi. Käyttäjätunnuksesi on voimassa 31.8. asti. Mikäli sinulla ei ole vielä yliopiston käyttäjätunnusta, voit aktivoida tunnuksesi Helpdeskin ohjeilla.\nMikäli sinulla ei ole voimassa olevaa käyttäjätunnusta (koska olet esimerkiksi ollut ensimmäisen opiskeluvuotesi poissaolevana lakisääteisen syyn vuoksi) tai jostain muusta syystä automaattinen ilmoittautuminen ei onnistu, voit maksaa HYY:n jäsenmaksun pankkiin käyttäen yleistä viitenumeroa ja toimittaa maksukuitin opiskelijaneuvontaan. Kuitin voi lähettää sähköpostitse osoitteeseen studentinfo@helsinki.fi. Kuitiksi kelpaa verkkopankista tulostettu kuitti, jossa näkyy arkistointitunnus. Mainitsethan sähköpostiviestissä opiskelijanumerosi tai syntymäaikasi. Sähköpostit, jotka ovat saapuneet viimeistään 31.8. klo 23.59, hyväksytään. Saat kuittauksen, kun sähköpostisi on käsitelty.\nIlmoittaudu läsnäolevaksi, mikäli aiot suorittaa opintoja lukuvuoden aikana. Muista ilmoittautua poissaolevaksi niille lukukausille, joille sinulla on lakisääteinen syy poissaoloon ja toimittaa opiskelijaneuvontaan todistus poissaolon perusteesta. Tällöin poissaolosi ei vähennä tutkinnonsuoritusaikaasi. Katso lisätietoa lakisääteisestä poissaolosta. Voit ilmoittautua poissaolevaksi myös muusta kuin lakisääteisestä syystä, mutta se saattaa kuluttaa tutkinnonsuoritusaikaasi.\nIlmoittautumisaika lukuvuodelle 2020-2021 on 1.5.–31.8.2020.\nHuomaathan, että laki korkeakouluopiskelijoiden opiskeluterveydenhuollosta tulee voimaan 1.1.2021. Kevätlukukauden 2021 korkeakouluopiskelijan terveydenhoitomaksu maksetaan suoraan Kelalle. Syyslukukauden 2020 terveydenhoitomaksu maksetaan ylioppilaskunnan jäsenmaksun yhteydessä. Lue lisää korkeakouluopiskelijan terveydenhoitomaksusta Kelan verkkosivuilla.\nPerustutkinto-opiskelija: 74,50 euroa\nPerustutkinto-opiskelija: 53,50 euroa\nToimita maksukuitti opiskelijaneuvontaan ilmoittautumisen rekisteröintiä varten 31.8. mennessä.\nToimita maksukuitti opiskelijaneuvontaan viimeistään 31.8. ilmoittautumisen rekisteröintiä varten.\nMyös poissaoloilmoitus on tehtävä ilmoittautumisaikana 1.5.–31.8. Voit ilmoittautua poissaolevaksi Oilissa, jos olet perustutkinto-opiskelija ja sinulla on voimassa oleva yliopiston käyttäjätunnus.\nVoit ilmoittautua poissaolevaksi myös opiskelijaneuvonnassa joko sähköpostitse osoitteeseen studentinfo@helsinki.fi tai henkilökohtaisesti. Muista ilmoittaa viestissäsi joko opiskelijanumerosi tai syntymäaikasi. Sähköpostit, jotka ovat saapuneet viimeistään 31.8. klo 23.59, hyväksytään, ja saat kuittauksen, kun sähköposti on käsitelty.\nPoissaoloilmoittautumisen voit muuttaa läsnäoloksi milloin tahansa lukuvuoden aikana. Jos olet ollut useampia vuosia poissaolevana, sinun on kuitenkin hyvä tarkistaa ensin opinto-oikeutesi tila opiskelijaneuvonnasta.\nVoit perua ilmoittautumisesi ottamalla yhteyttä opiskelijaneuvontaan. Syyslukukauden tai koko lukuvuoden ilmoittautumisen voit perua olemalla yhteydessä opiskelijaneuvontaan viimeistään 31.8. Kevätlukukauden ilmoittautuminen on peruutettava viimeistään 15.1. Voit anoa jäsenmaksua tämän jälkeen takaisin ottamalla yhteyttä ylioppilaskunnan jäsenpalveluihin mahdollisimman pian.\nVoit muuttaa poissaoloilmoittautumisen läsnäoloksi koska tahansa lukuvuoden aikana maksamalla ylioppilaskunnan jäsenmaksun ja toimittamalla siitä kuitin opiskelijaneuvontaan. Läsnäoloilmoittautumista ei kuitenkaan voi muuttaa poissaoloksi, ellet tee sitä ennen ilmoittautumisajan päättymistä.\nJos et ilmoittaudu joko läsnäolevaksi tai poissaolevaksi ilmoittautumisaikana (1.5.–31.8.), menetät tutkinnonsuoritusoikeutesi. Tutkinnonsuoritusoikeuden palautuksen menettelytapa riippuu siitä, milloin haet aktivointia. Huomioi, että lisäksi lukuvuosi-ilmoittautumisen laiminlyönti kuluttaa tutkinnonsuoritusaikaa.\nJos ilmoittautumisen laiminlyötyäsi haluat palauttaa tutkinnonsuoritusoikeutesi ja ilmoittautua läsnä- tai poissaolevaksi saman lukuvuoden aikana 31.7. mennessä, ei sinun tarvitse hakea opinto-oikeuden palautusta tiedekunnalta. Riittää, että maksat uudelleenkirjoittautumismaksun ja läsnäolevaksi ilmoittautuessasi lisäksi ylioppilaskunnan jäsenmaksun, ja toimitat maksuista kuitit opiskelijaneuvontaan studentinfo@helsinki.fi.\nHuom! Jos rajauslain mukainen tutkinnonsuoritusaikasi päättyy 31.7.2020 ja olet siihen asti läsnäoleva tai poissaoleva sekä olet anonut/saanut tiedekunnaltasi lisäaikaa, sinun ei tarvitse maksaa uudelleenkirjoittautumismaksua, vaikka ilmoittautuisit ilmoittautumisajan jälkeen.\nJos et maksa uudelleenkirjoittautumismaksua ja ilmoittaudu saman lukuvuoden aikana 31.7. mennessä vaan vasta unohdusta seuraavana lukuvuotena, sinun on ensin haettava tutkinnonsuoritusoikeuden palauttamista tiedekunnalta. Kun olet saanut tiedekunnalta päätöksen opinto-oikeuden palauttamisesta, toimita kopio päätöksestä sekä kuitit uudelleenkirjoittautumismaksusta ja ylioppilaskunnan jäsenmaksusta opiskelijaneuvontaan.\nStudents who are liable to pay for tuition are automatically registered as attending once they have paid their tuition fees. The tuition fee includes the compulsory Student Union (HYY) membership fee. Please read the tuition fee instructions.\nJos olet perustutkinto-opiskelija ja ilmoittautunut poissaolevaksi keväälle 2020, voit halutessasi vaihtaa statuksesi läsnäolevaksi kesken lukukauden. Voit ilmoittautua läsnäolevaksi maksamalla HYY:n jäsenmaksun käyttäen yleistä viitenumeroa ja toimittamalla kuitin opiskelijaneuvontaan. Kuitin voi toimittaa sähköpostitse osoitteeseen studentinfo@helsinki.fi.\nStatusta ei voi muuttaa läsnäolevasta poissaolevaksi.\nPerustutkinto-opiskelija: 49,50 euroa\nTilinumerot ja viitenumero kevätlukukauden 2020 jäsenmaksua varten\nVoit maksaa HYY:n jäsenmaksun joko Nordean tai Danske Bankin tilille:\nTilinumero (Nordea Bank Ltd.): FI80 1573 3000 0324 57


Ammatillinen edunvalvonta - Farmasialiitto\nEtusivu // Edunvalvonta // Ammatillinen edunvalvonta\nAmmatillinen edunvalvonta Farmasialiitossa\nFarmasialiitto vaikuttaa aktiivisesti kansainväliseen ja suomalaiseen lääkepolitiikkaan sekä farmasian alan koulutuslinjauksiin niin perus- kuin täydennyskoulutuksessa sidosryhmäyhteistyönsä kautta. Liitto on mukana alan kehittämistyöryhmissä sekä lainsäädännön valmistelussa. Tätä työtä tehdään myös antamalla lausuntoja, kannanottoja ja tiedotteita, jotka ovat luettavissa verkkosivuiltamme.\nAmmatillista edunvalvontaa tehdään tiiviisti akavalaisessa kentässä. Akava on vahva yhteiskunnallinen vaikuttaja kaikilla toiminta-alueillaan. Sen vahvuutena ovat asiantuntijuus, tutkittu tieto ja osaaminen. Akavassa kotimainen edunvalvonta nivoutuu tiiviisti kansainväliseen edunvalvontaan. Akava osallistuu aktiivisesti sekä Euroopan unionin virallisten organisaatioiden että kansainvälisten edunvalvontajärjestöjen työhön.\nAmmatillisen vaikuttamisen ja edunvalvonnan tavoitteena on farmasian alan kokonaisvaltainen kehittäminen.\nFarmasialiiton urapalvelut jäsenille


Ahvenanmaa – Pentti Juhani Mattila\nKirjoittanutPentti Mattila 11.6.2021 25.11.2021 Kategoria(t):Yleinen\nOlen muutaman kerran tehnyt muutaman tunnin tutustumismatkoja laivalla Maarianhaminaan Ahvenanmaalla. Yhdellä matkalla osallistuin 2 tunnin erinomaiseen kiertoajaluun.\nFolke Sjölund ”Åland – Marienhamn Guide” (Kuultokuva 1972) lainaus sivulta 8: ”Ahvenanmaa on itsehallinnollinen maakunta, jolla on oma lippu. Ahvenanmaa sai lopullisen itsehallinnon Kansainliitossa tehdyllä päätöksellä 1922. Itsehallinto on ahvenanmaalaisten nauttiman kansallisuussuojan käytännöllinen edellytys. Ahvenanmaa on yksikielisesti ruotsinkielinen maakunta muutoin kaksikielisessä Suomessa. Itsehallinto merkitsee sitä, että ahvenanmaalaiset itse pääasiassa hoitavat omat sisäiset asiansa, vaalivat omaa kieltään ja kulttuuriaan ilman ulkopuolista sekaantumista. Maakunta toimii Pohjoismaiden Neuvostossa ja sillä on oma Pohjola-yhdistyksensä.”\nPekka Nevalainen ”Kulkukauppiaista kauppaneuvoksiin – Itäkarjalaisten liiketoimintaa Suomessa” (SKS 2016), josta lainaus sivulta 66: ”I. K. Inha ulotti 1894 tutkimusretkensä myös Vienan pohjoisosiin, niin kuin karurantaisten järvien Kiestinkiin asti. Pääjärven etelärannalta hän osautui Sohjanansuun kylään kirjoitti kokemuksistaan: Omituista on, että juuri tämä pohjoisin osa Vienan Karjalasta tekee kauppojaan meidän maamme eteläisimmissä osissa, aivan merimaassa. Ruotsin kielen taito ei sen vuoksi ollut Kiestingissä harvinainen. Inhan ihmettelemää seikkaa on syytä pohtia pohjia myöten. Äkkipäätä ajatellen vaikuttaa epäkäytännölliseltä ja höhlältä se, miten Vienan kaikkein pohjoisimmista laukkukauppakunnista kuljettiin Suomessa niin etelään kuin vain pystyttiin, jopa Ahvenanmaan saaristoon asti… Kiestingin ja Oulangan laukkukauppiaiden tärkeimmät, kaukaiset kiertoseudut – Ahvenanmaa, Uudenmaan lääni ja Turun saaristo-olivat sinänsä mitä vauraimpia rintamaita… Erityisesti Ahvenanmaan täysin ruotsinkielisessä ympäristössä osa vienankarjalaisista halusi muuttaa rajuin ottein identiteettinsä ja hahmonsa. Heitä pidettiin venäläisinä, tavoiltaan ja kieleltään outoina, ja kutsuttiin muuan muassa irvistelynimellä ’Påsarussar’, ’nyyttiryssät’. Tästä irti päästäkseen monet itäkarjalaiset menivät naimisiin paikallisten kanssa, luopuivat ortodoksisesta uskonnostaan ja ottivat avioliiton myötä uuden nimen. Esimerkkinä voi mainita kiestinkiläisistä Jegoroffin veljeksistä. Heistä Ahvenanmaalle Hammarlandiin asettuneet muuttivat nimeltään Lars Jörgenseniksi ja Janne Karlssoniksi. Jomalassa asunut veli tunnettiin Peter Johanssonina. Aleksander ja Severin Jefimoff ottivat puolestaan sukunimet Pihlström ja Blomqvist.”\nVesa Vares ”Vanhasuomalainen Lauri Ingman ja hänen poliittinen toimintansa” (WSOY 1996), josta lainaus sivulta 197: ”Ruotsin lähettiläs C. G. Westman antoi Ingmanin hallituksesta Tukholmaan suopean ensiarvion. Hän kehotti ulkoministeri Hellneriä erityisesti panemaan merkille Ingmanin ohjelmapuheesta maininnan vuosisataisten Ruotsin-suhteiden säilyttämisestä ja vahvistamisesta. Westmanin mukaan Ingmanilla oli pitkä parlamentaarinen kokemus, hyvä tasapaino ja suuri työkyky. Ingman oli perusteellinen, mutta joskus päättämätön ja omaksui uutta materiaalia hitaasti. Enckell oli vilkas, liukas, hieman temperamenttinen ja todennäköisesti taitava. Ruotsille Ahvenanmaan omistus oli Suomen-suhteiden avainkysymys. 11. joulukuuta 1918 Ruotsin hallitus jätti Suomelle nootin, jossa se esitti Ahvenanmaan-kysymyksen ratkaisemista kansanäänestyksellä. Ruotsi pyrkisi helpottamaan Suomen itsenäisyyden tunnustamista ympärysvaltain taholla ja edistämään Karjalan kysymyksen ratkaisua Suomelle suotuisaan suuntaan. Käytännössä kansanäänestykseen suostuminen olisi merkinnyt Ahvenanmaan luovuttamista Ruotsille, joten Suomi torjui sen.”\nKorona-aikana matkustamisen vaikeutuessa on tullut muutaman kerran käytyä Maarianhaminassa autolautoilla.\nMaarianhamina on perustettu 1861. Kaupunki on saanut nimensä Venäjän tsaari Aleksanteri II:n puolison Maria Aleksandrovan mukaan, jonka patsas on Maarianhaminan keskustassa. Arkkitehti Georg Theodor von Chiewitzin on laatinut asemakaavan vuonna 1871.\nKaupunki kehittyi aluksi hitaasti, kunnes sinne vuonna 1869 Maarianhaminaan muutti kauppias Nikolai Sittkoff, joka hankki ensimmäisen purjelaivansa ja pani alkuun Maarianhaminan kehityksen merenkulkukaupungiksi. Myöhemmistä laivanvarustajista nousi huomattavimmaksi Gustaf Erikson, joka sai merenkulkuneuvoksen arvonimen. Erikson omisti uransa aikana yhteensä kymmeniä purje-, höyry- ja moottorialuksia ja 1930-luvulla yli puolet kaikista Maarianhaminaan rekisteröidyistä aluksista.\nMaarianhaminassa alkoi merenkulkuopetus vuonna 1866, kun sinne siirrettiin aluksi Finströmin Godbyssä toiminut merikoulu. Samana vuonna avattiin myös kaupungin postitoimisto.\nMaarianhaminan asukasluku kasvoi melko tasaisesti 1900-luvun aikana samalla kun kaupungin osuus maakunnan koko väestöstä lisääntyi. Vuoden 2001 alussa 10 488 asukasta.\nPalvelut ja julkinen sektori työllistävät yli 60 prosenttia kaupungin asukkaista. Liike-elämä on keskittynyt keskustan itäosaan torin ympärille ja sen lähikatujen varsille. Keskustan pohjoispuolella Maarianhaminan ja Jomalan rajan molemmin puolin toimii muutamia pienehköjä teollisuusyrityksiä.\nMaarianhamina on ollut ja on edelleen Suomen merkittävimpiä merenkulku- ja laivanvarustamokaupunkeja. Aina kaupungin perustamisesta saakka kaupungin elinkeinoelämä on keskittynyt merenkulun ympärille. Kaupungissa sijaitsee edelleen suuri määrä varustamoja ja iso osa väestöstä on jollain tavalla tekemisissä merenkulun kanssa.\nSuuret autolautat pysähtyvät Maarianhaminassa, koska Ahvenanmaa ei kuulu EU:n veroalueeseen ja näin lautoilla voidaan edelleen jatkaa verovapaata myyntiä.\nJorma Marttala ”Etelämeren laulu” (WSOY 1998), josta lainaus sivulta 7: ”Kasvoin vuosikymmenien aikana pikkuhiljaa ymmärtämään äitini veljen, nuoren merimiehen lahjakkaan kirjoittajan, matruusi Martti Vappulan elämää ja dramaattista kohtaloa ahvenanmaalaisen laivanvarustaja Gustaf Eriksonin valtameripurjelaiva s/v Olivebankin matkalla Ison-Britannian Swanseasta Uuden-Seelannin Auclandiin vuonna 1928… Koska aineisto oli hajanaisesti päiväkirjoina, kirjeenvaihtona ja matkareportaaseina, ajatus kirjasta ei saanut pontta eikä puhtia vuosikausiin. Keräilin jatkuvasti purjelaivahistoriaan liittyvää materiaalia, mutta vasta 1990-luvulla hankkeeni sai tuulta purjeisiin. Tutustuin Merimuseoon tallennettuun purjelaivaperinteeseen Helsingissä ja luin ahmien Eino Koivistoisen kirjan ’purjelaivojen kuninkaasta’, merenkulkuneuvos Gustaf Eriksonista. Kirjassa Koivistoinen tuo lyhyesti esiin Martti Vappulan kohtalon ja esittää oman käsityksensä Olivebankin koko miehistön vakavaan sairastumiseen johtaneista tapahtumista…”\nTulen morsian on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut elokuva. Elokuva kertoo noitavainoista Ahvenanmaalla vuonna 1666. Tulen morsian voitti parhaan ulkomaisen elokuvan palkinnon Toronton Female Eye Film Festivalilla vuonna 2017.\nZ. Topelius ”Vanha kaunis Suomi” (Arvi A. Karisto Osakeyhtiö 1978)\nZacharias Topelius ”Maamme Kirja” (Digitaalinen aineisto http://maammekirja.fi/)\nJukka Tarkka ”Ahvenanmaa: Itämeren voimapolitiikan pelinappula” (Docendo 2020).\nJohnsson, Raoul & Malmberg, Ilkka ”Kauhia Oolannin sota – Krimin sota Suomessa 1854–1855” (Helsinki: John Nurmisen säätiö, 2013)\nJorma Marttala ”Etelämeren laulu” (WSOY 1998)\nEino Koivistoinen ”Gustaf Erikson: purjelaivojen kuningas” (WSOY 1981)\nOlli Blomberg ”Merenkulun vuorovedet – Merikapteeni Esko Sallisen lokikirja” (Kustantaja Laaksonen 2010)\nAnn-Sofie Ahlstén & Minttu Vallin ”Nuorten aikuisten mielikuvat Ahvenanmaasta hiljaisen kauden matkakohteena” (Haaga-Helia, opinnäytetyö 2020)


Hotel Palace by TallinnHotels, Tallinna – päivitetyt vuoden 2019 hinnat\nHotel Palace by TallinnHotels (Hotelli), Tallinna (Viro) tarjoukset\nAsiakasarviot (1 369)\nJaa majoituspaikka Hotel Palace by TallinnHotels\nHotelli Hotel Palace by TallinnHotels\nTämä alue on loistava valinta matkailijoille, joita kiinnostaa ravintolat, ruoka ja historia – Tarkista sijainti Vabaduse Väljak 3, Tallinnan keskusta, 10141 Tallinna, Viro – Tämä alue on loistava valinta matkailijoille, joita kiinnostaa ravintolat, ruoka ja historia – Tarkista sijainti Loistava sijainti – näytä kartta\nErinomainen sijainti – pisteet: 9,6/10! (1369 arvion perusteella)\nArviot asiakkailta majoituspaikassa Hotel Palace by TallinnHotels yöpymisen jälkeen.\nHotel Palace by TallinnHotels: Varaa yöpymisesi huippuhintaan – arvosana 9,2 muilta matkailijoilta.\n*9.1* Tallinnan raatihuone: vain 6 minuutin päässä! (kävelymatka 468 m)\n*9.0* Kiek in de Kök -torni: vain 4 minuutin päässä! (kävelymatka 276 m)\n*8.7* Toompean linna: vain 6 minuutin päässä! (kävelymatka 470 m)\n*9.0* Aleksanteri Nevskin katedraali: vain 6 minuutin päässä! (kävelymatka 475 m)\n*8.8* Nigulisten museo ja konserttisali: vain 5 minuutin päässä! (kävelymatka 380 m)\n*8.6* Johanneksen kirkko: vain 2 minuutin päässä! (kävelymatka 114 m)\n*8.5* Solaris Center -ostoskeskus: vain 5 minuutin päässä! (kävelymatka 385 m)\n*8.3* Vapaudenaukio: vain 3 minuutin päässä! (kävelymatka 187 m)\n*9.0* Viron kansallisooppera: vain 5 minuutin päässä! (kävelymatka 376 m)\n*9.2* Tallinn Christmas Markets: vain 6 minuutin päässä! (kävelymatka 484 m)\n*9.0* Estonian konserttisali: vain 5 minuutin päässä! (kävelymatka 405 m)\n*8.9* Estonian Drama Theatre: vain 4 minuutin päässä! (kävelymatka 297 m)\n*7.9* War of Independence Victory Column: vain 3 minuutin päässä! (kävelymatka 181 m)\n*8.6* Estonian Theatre and Music Museum: vain 3 minuutin päässä! (kävelymatka 223 m)\n*8.6* Sõprus Movie Theatre: vain 4 minuutin päässä! (kävelymatka 266 m)\n*8.5* Theatre NO99: vain 4 minuutin päässä! (kävelymatka 271 m)\n*9.1* Maiden Tower: vain 5 minuutin päässä! (kävelymatka 364 m)\nSiisti, hyvällä paikalla oleva hotelli. Ystävällinen henkilökunta. Huoneet isoja, samoin kylpyhuone ammeella hyvä. Sänky hyvä nukkua. Aamiaisella hyvä valikoima syötävää mm. Paistettuja kananmunia sekä munakasta. Myös gluteeniton ruokavalio otettu huomioon, paljon hedelmiä. Alhaalla miellyttävä ja rauhallinen Spa alue.\nSiisti, isot huoneet, kylpyhuone ammeella. Ystävällinen henkilökunta. Spa alue alakerrassa, siisti. Monipuolinen aamiainen. Hyvä sänky ja vuodevaatteet.\nLoistava sijainti,ystävällinen henkilökunta, aamiainen hyvä , mutta hieman hintava\nYstävällinen palvelu Runsas laadukas aamiaisbuffet Siisti tyylikäs huone, tunnelmallinrn valaistus ja mukava leveä parisänky Siisti ja moderni wc tila ja kivoja suihkutuotteita\nHyvä sänky. Erinomainen aamiainen. Plussaa oli kylpyamme huoneessamme.\nHerkullinen aamiainen! Viihtyisä hotelli ja ystävällinen henkilökunta.\nErinomainen aamiainen ja ystävällinen henkilökunta.\nPalohälytys 2 krt herätti turhaan, paljon kehuttu aamiainen ei vastannut odotusta.\nSijainti on hyvä - kävelymatkan päässä vanhasta kaupungista mutta kuitenkin rauhallinen paikka. Oikein siisti hotelli sisältä vaikka ulkoa vielä "vanhanaikainen".\nErittäin hyvä aamiainen. Henkilökuntaa on tarpeeksi paikalla, jos joku loppuu, sitä täydennetään heti. Bonusta pitkästä aukioloajasta ( viikonloppuna aamiaista saa kello 11.00 asti). Henkilökunta ystävällistä ja avuliasta.\nKuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta Kuva majoituspaikasta\nHotel Palace by TallinnHotels 4 tähden hotelli\n”Siisti, hyvällä paikalla oleva hotelli. Ystävällinen henkilökunta. Huoneet isoja, samoin kylpyhuone ammeella hyvä. Sänky hyvä nukkua. Aamiaisella hyvä valikoima syötävää mm.”\n”Siisti, isot huoneet, kylpyhuone ammeella. Ystävällinen henkilökunta. Spa alue alakerrassa, siisti. Monipuolinen aamiainen. Hyvä sänky ja vuodevaatteet.”\n”Loistava sijainti,ystävällinen henkilökunta, aamiainen hyvä , mutta hieman hintava”\n”Ystävällinen palvelu Runsas laadukas aamiaisbuffet Siisti tyylikäs huone, tunnelmallinrn valaistus ja mukava leveä parisänky Siisti ja moderni wc tila ja kivoja suihkutuotteita”\n”Hyvä sänky. Erinomainen aamiainen. Plussaa oli kylpyamme huoneessamme.”\n”Herkullinen aamiainen! Viihtyisä hotelli ja ystävällinen henkilökunta.”\n”Erinomainen aamiainen ja ystävällinen henkilökunta.”\n”Palohälytys 2 krt herätti turhaan, paljon kehuttu aamiainen ei vastannut odotusta.”\n”Sijainti on hyvä - kävelymatkan päässä vanhasta kaupungista mutta kuitenkin rauhallinen paikka. Oikein siisti hotelli sisältä vaikka ulkoa vielä "vanhanaikainen".”\n”Erittäin hyvä aamiainen. Henkilökuntaa on tarpeeksi paikalla, jos joku loppuu, sitä täydennetään heti. Bonusta pitkästä aukioloajasta ( viikonloppuna aamiaista saa kello 11.00 asti).”\nAlun perin vuonna 1930 rakennettu Palace Hotel sijaitsee Tallinnan keskustassa vaikuttavassa rakennuksessa ja tarjoaa huoneita, joissa on digi-tv-järjestelmä satelliittikanavilla, tablet-tietokone, minibaari sekä työpöytä. Majoituspaikan kaikissa tiloissa on ilmainen WiFi.\nPalace-hotellin huoneissa on moderni ja tyylikäs sisustus sekä lämminsävyiset kalusteet. Kaikissa huoneissa on oma kylpyhuone hiustenkuivaajalla ja joko suihkulla tai kylpyammeella.\nHotellin henkilökunta on käytettävissä ympäri vuorokauden. Lisämaksusta saatavilla on kuntosali, pieni uima-allas, poreamme ja höyrysauna tai suomalainen sauna alemmassa pohjakerroksessa. Ravintolassa tarjoillaan kansainvälisiä ruokia, ja buffetaamiainen on saatavilla aamuisin.\nTallinnan vanhakaupunki on vain 300 metrin päässä Palace-hotellista, ja Vapaudenaukio sijaitsee aivan majoituspaikan edessä. Raatihuone ja raatihuoneentori ovat 550 metrin päässä. Tallinnan Lennart Meri -lentoasema on 5,5 km:n päässä.\nHotel Palace by TallinnHotels on toivottanut asiakkaat tervetulleeksi Booking.comissa 20. marrask. 2009 lähtien.\nMilloin haluaisit yöpyä majoituspaikassa Hotel Palace by TallinnHotels?\nStandard - Kahden hengen huone - Double - Kattoikkuna\nMajoituspaikka Tallinnassa on juuri varattu 4 majoituspaikan Hotel Palace by TallinnHotels kaltaista majoituspaikkaa varattiin juuri viimeisten 15 minuutin aikana\nKeittiö: paikallinen, aasialainen, kansainvälinen, eurooppalainen\n4 syytä valita Hotel Palace by TallinnHotels\nMukavuudet: Hotel Palace by TallinnHotels Mahtavat mukavuudet! Arvioiden pistemäärä on 9,1.\nTalon säännöt Hotel Palace by TallinnHotels ottaa vastaan erikoistoiveita – voit lisätä sellaisen seuraavassa vaiheessa!\nHotel Palace by TallinnHotels hyväksyy nämä kortit ja pidättää oikeuden tehdä kortiltasi katevarauksen ennen saapumista.\nYli 6 huoneen varauksia saattavat koskea eri säännöt ja lisämaksut.\nUsein kysyttyjä kysymyksiä majoituspaikasta Hotel Palace by TallinnHotels\nOnko majoituspaikassa Hotel Palace by TallinnHotels ravintolaa paikan päällä?\nMajoituspaikassa Hotel Palace by TallinnHotels on 1 ravintolaa:\nVoinko pysäköidä autoni majoituspaikan Hotel Palace by TallinnHotels alueelle?\nMajoituspaikassa Hotel Palace by TallinnHotels yöpyville ovat mahdollisia seuraavat pysäköintivaihtoehdot (saatavuudesta riippuen):\nMillaista aamiaista on tarjolla majoituspaikassa Hotel Palace by TallinnHotels?\nMajoituspaikassa Hotel Palace by TallinnHotels yöpyvät saavat nauttia erinomaisia arvioita saaneesta aamiaisesta (asiakasarviopisteet: 9.5).\nMiten pääsen majoituspaikkaan Hotel Palace by TallinnHotels lähimmältä lentokentältä?\nPääset lähimmältä lentokentältä majoituspaikkaan Hotel Palace by TallinnHotels seuraavilla kulkuneuvoilla:\nTaksi 12 minuuttia\nMitä tekemistä majoituspaikassa Hotel Palace by TallinnHotels on?\nHotel Palace by TallinnHotels tarjoaa seuraavia aktiviteetteja ja palveluja (jotkin saattavat olla maksullisia):\nMitkä ovat majoituspaikan Hotel Palace by TallinnHotels sisään- ja uloskirjautumisajat?\nSisäänkirjautuminen majoituspaikkaan Hotel Palace by TallinnHotels alkaa klo 14.00 ja uloskirjautuminen on mahdollista klo 12.00 asti.\nKuinka paljon majoituspaikassa Hotel Palace by TallinnHotels yöpyminen maksaa?\nMajoituspaikan Hotel Palace by TallinnHotels hinnat voivat vaihdella yöpymisesi yksityiskohdista riippuen (esim. valitsemistasi päivämääristä, hotellin ehdoista jne.). Näet hinnat syöttämällä haluamasi päivämäärät.\nMillaisen huoneen voin varata majoituspaikasta Hotel Palace by TallinnHotels?\nMajoituspaikan Hotel Palace by TallinnHotels huonevaihtoehtoihin sisältyy:\nKuinka monta huonetta majoituspaikassa Hotel Palace by TallinnHotels on?\nMajoituspaikassa Hotel Palace by TallinnHotels on yhteensä 79 huonetta.\n9,2 Erinomainen 1 369 arviota\nKaikki arvioijat Perheet (151) Pariskunnat (629) Kaveriporukat (54) Yksin matkustavat (298) Työmatkailijat (289)\nKaikki arviopisteet Erinomainen: 9+ (1000) Hyvä: 7 – 9 (333) Kelvollinen: 5 – 7 (30) Huono: 3 – 5 (3) Todella huono: 1 – 3 (3)\n50 m vanhaankaupunkiin\nTallinnan Lennart Meri -lentokenttä – Hotel Palace by TallinnHotels: näin välimatka taittuu kätevimmin\nWhere will my grandson aged 5 sleep if no extra bed available ?\nHello! If there are no extra beds available, extra person sleeps in existing bedding.\nHuone, jota kysymys koskee: Standard - Kahden hengen huone - Double\nLooking for city telephone number dialing from USA to book a room.\nThis question cannot be answered here.\n”Siisti, hyvällä paikalla oleva hotelli. Ystävällinen henkilökunta. Huoneet isoja, samoin kylpyhuone ammeella hyvä. Sänky hyvä nukkua. Aamiaisella hyvä valikoima syötävää mm. Paistettuja kananmunia sekä munakasta. Myös gluteeniton ruokavalio otettu huomioon, paljon hedelmiä. Alhaalla miellyttävä ja rauhallinen Spa alue.”\n”Siisti, isot huoneet, kylpyhuone ammeella. Ystävällinen henkilökunta. Spa alue alakerrassa, siisti. Monipuolinen aamiainen. Hyvä sänky ja vuodevaatteet. ”\n”Erittäin hyvä aamiainen. Henkilökuntaa on tarpeeksi paikalla, jos joku loppuu, sitä täydennetään heti. Bonusta pitkästä aukioloajasta ( viikonloppuna aamiaista saa kello 11.00 asti). Henkilökunta ystävällistä ja avuliasta.”\nKatso majoituspaikan Hotel Palace by TallinnHotels kaikki asiakasarviot\nUusimmat arviot: Hotel Palace by TallinnHotels\nHuone ei vastannut varausta.\nHyvä sijainti, ystävällinen hlökunta.\nArvioitu: 24. marraskuuta 2019\nErittäin hyvä aamupala!\nArvioitu: 18. marraskuuta 2019\n”Hyvällä paikalla oleva hyvätasoinen hotelli miellyttävällä palvelulla”\nMeidän huoneisiin kuului Spa alueen käyttö, sitä ei oltu ladattu hotellikorttiin. Piti mennä respaan kylpytakki päällä.\nArvioitu: 17. marraskuuta 2019\n33 ääntä hyödyllisyydestä\n”Hyvällä paikalla oleva hyvätasoinen hotelli”\nHuoneessa suihku toimi huonosti.\nArvioitu: 14. marraskuuta 2019\nArvioitu: 12. marraskuuta 2019\nValaistuksen pois laiitaminen yöksi.\nVarasin jo paljon aiemmin huoneen ylemmistä kerroksista, mutta tämä osittainen lupaus ei toiminut. Siitä alkupettymys. Harvoin esitän toivomuksia, siksi siis petyin. Muuten hotelli oikein viihtyisä.\nAamiainen oli hyvä ja sijaintikin oikein kiva lähellä vanhaa kaupunkia. Hyvät sängyt.\nEn saanut jatkoa huoneen palautukseen yhtään.\nAamiainen ja Spa ja siisti huone. Iso kylpyhuone.\nilmastointi meni päälle kun oli jo liian kuuma ja sulkeutui kun oli jo liiankin kylmä\nArvioitu: 7. elokuuta 2019\nHuoneesta näkyi vain taivas.\nTallinnan Lennart Meri -lentokenttä (TLL) 3,6 km\nHelsinki-Vantaan lentokenttä (HEL) 99,4 km


Kaloriinan kamari: maaliskuuta 2010\nAnopin vanhat verhot osa xxx\nTuunaus viikonloppu, mitä kaikkea voi DIY\ntuoksuva passi ja pankkikortti\nKyllä vain, olen taas päässyt maalle ompelukoneen pariin ja olen aikas aikuisten oikeasti katkera siitä, etten ole noin viisi tai seitsemän tai kymmenen ikäinen pikkutyttö. Vastustin kiusausta iskeä Ievuskaiselta ja hänen äidiltään saamieni kankaiden kimppuun (kiitos vielä niistä, ovat ihania; minulle jäi kolme ja äidille toiset kolme ;-)!), palaan siis niiden esittelyyn myöhemmin.\nSen sijaan hyödynsin äidin tilkkuvarantoja ja anopin vanhoja verhoja, joista on tullut tehtyä yhtä ja toista aikaisemmin ja vielä jäi kangasta jäljelle ainakin pariin kokeiluun.Tällä kertaa keskityin värkkäämään vappujuhliin pikkuneideille pussukoita, vähän samaan tyyliin kuin ne pari kolme, jotka esittelin jo aikaisemmin. Nyt materiaalina oli äidin jämätilkuista otettu sametti ja anopin tyllit. Kuvat puhukoot puolestaan enemmän:\nValkoista tylliä ja pinkit nauhat sekä koristenappi (ollapa häät tulossa ja päästäpä kaasoksi, niin tekisin tällaisia tusinalle morsiusneidolle ;-p)\nMuuten samaa sorttia, mutta keskililat koristeet - onneksi äidillä on ehtymätön nappivarasto, kuvissa siis kaksi eri pussukkaa. Toisessa koristeena nappi, toisessa rusetti\nI-m a barbiegirl....yritelmä toisesta kohtaa verhoja, näkyy valitettavasti pahasti läpi, mutta tehostettiin pinkeillä nauhoilla ja vaaleanpunaisella rusetti/nappiyhdistelmällä\nSitten seuraavaksi turkoosia väriä. Näitäkin pussukoita on useampi- ensimmäinen on ainoa, josta on kolme kuvaa, koska se on myös ainoa, jossa on koristeet molemmin puolin pussukkaa, toisella laidalla rusetti, toisella nappi ja nauhat vain yhden kerran. Jäkimmäisessä nauhat tuplana ja nappikoriste.\nHempeää sireenililaa: pikkuinen pussukka rusetilla ja yhdenkertaisella nauhalla. Onneksi on kirpputorit - nauhat ovat peräisin 2,90e maksaneesta kirpparilöytöpussista, jossa oli varman 25 n. 1,5m pitkää nauhan pätkää. Jälkimmäisessä samaa nauhaa ja nappikoriste.\nIsänmaallisin sävyin sähkönsinistä ja valkoista. Herra Kirjoitus yllytti minua kokeilemaan jotain sellaista väriä, jota en itse koskaan käyttäisi ja sen seurauksena syntyi tämä pussukka. Käytetty verhokaistaletta samasta kohtaa kuin barbiegirl-pussukassa, mutta käännetty se kaksinkerroin, jolloin pussukka pienempi, eikä niin läpinäkyvä.\nOmat henkilökohtaiset suosikkini.\nGoottipussukka tummanviininpunaisesta sametista ja tyllistä, hihnana leveä musta satiininauha ja nauhassa viininpunainen samettirusetti. Neiti Jälki, ikää 7 vee, olisi ollut aivan otettuna tästä:\nJa ehdoton ykkönen, josta luopumista kipuilen vieläkin. Sellaista vanhoissa elokuvissa esiintyvää ihanan lämpimän vihreän sävyistä samettia - kuvailisiko sitä sitten vaikka metsän vihreäksi- ja sen lisukkeena tylliä ja vihreät satiininauhat. Näitä pussukoita on kaksi ihan samanlaista, mutta kuva vain toisesta. Minusta tämä vaan on syötävän suloinen ja on siis luonnossa paljon paremman näköinen kuin tässä kuvassa:\nMiksikö kipuilen tuosta pussista luopumista? Koska koko tusina (sen verran niitä oikeasti on, vaikka kuvia on enemmän) menee arpavoitoiksi vappujuhliin, joiden järjestämisessä äitini on taas perinteisesti mukana.\nLähettänyt rouva Jälkikirjoitus klo 22.37 1 kommentti:\nSain tilaukseni MSCHIC:iltä, se tuli noin kolmessa viikossa eli toimitusaika ihan kohtuullinen. Pakkaus oli uskomattoman tyylikäs- musta pussi suljettuna mustalla satiininauhalla ja tuotteet käärittyinä mustaan silkkipaperiin:\nTilaukseni koostui eyestain - vedenkestävästä rajausväristä ja sen levittämiseen soveltuvasta siveltimestä sekä lahjana annetusta huulipunasta. Rajausväri ja sivellin ovat loistavat, sanoisin että väri on jopa parempi kuin Joe Blascon vastaava eli se on paljon se.\nJotenkin tyypillistä tuuriani on se, että joku asia kuitenkin meni pieleen. Paketin summan ylittäessä tietyn euromäärän sai lahjaksi valita tietyn tavaran - huulipunan tai luomivärin. Minä valitsin huulipunan, vaalean nudesävyisen huulipunan, koska sellainen sattui puuttumaan melkoisen kattavasta huulipunakokoelmastani. Pettymykseni oli suorastaan ylimaallinen, kun paketista kuoriutui FUKSIANvärinen huulipuna. Fuksia/tumma kylmä pinkki on sävy, jota en käytä vaatteissakaan juuri koskaan ja meikeissä en koskaan.\nKiukuttelin asiaa itsekseni ja mietin, annanko palautetta - varsinkin, kun punan nimi on käsin korjattu tilauslomakkeelle ihan toiseksi kuin tilaukseni ja tilaamaani punaa on nettisivujen mukaan edelleen saatavissa lahjaksi. Miksi helkatissa minulle on törkätty joku fuksianpunainen paskaväri, jos kerran tuota nudesävyä on jaossa kaikille muille? En ole vieläkään ratkaissut asiaa palautteen annon suhteen, ymmärrän kyllä, että lahja on lahja, mutta pakko tunnustaa, että kiukuttaa edelleen se ensimmäinen sähläys niiden alennuskoodien kanssa ja nyt sitten vielä tämä.\nSyy siihen, miksi kuvissa on kaksi huulipunaa, joista toinen todellakin on nudesävyinen, on se, että sain toisen huulipunan lahjana Ievuskaiselta, joka väitti, ettei sävy ole hänelle sopiva. Hän oli saanut sen yllätyksenä mukaan pakettiinsa. Testasin punan ja se on aivan huippuihana - sävy on mitä parhain, kun vielä vähän saisi rusketusta nassuun, niin se olisi täydellinen. Kiitos, Ievuskainen!\nPistää kyllä ihan oikeasti miettimään, kannattaako tilata toiste, jos ja kun kerran tuotteita muutellaan, miten sattuu ja tarjoukset ovat voimassa vuoden loppuun, kukauden loppuun, eivät enää ollenkaan. Yritän olla koukuttumatta tuohon rajausväriin liikaa ;-)\nMinun on jo pitkään, varmaan kuukauden verran pitänyt tehdä meikkipussiini kevätsiivous. Varsinkin kun minulle kävi niin, että varsinaiset talvimeikit jäivät vallan käyttämättä, koska välikausimeikit kestivät niin pitkään. Wienin matkalle tuo kevätsiivous oli sitten pakko tehdä.\nTalveksi oli tarkoitus ottaa käyttöön mustaa luomiväriä smoky-eyes meikkiin, mutta se pyörii edelleen meikkipussissa lähes koskemattomana - ehkä sitten ensi talvena.Talvikaudella käytössä olivat vaaleanharmaa luomiväri, musta/ graffitinharmaa rajaus, kullanvärinen huulipuna punaisin rajauksin punaisella huulikiillolla, punainen poskipuna ja musta ripsiväri. Kevätkaudella ajatuksena on käyttää valkoista ja metsänvihreää luomiväriä, mustalla rajauksella, tumman pinkkiä huulipunaa punaisin rajauksin ja ruskehtavaa poskipunaa.\nSamalla kun siivosin meikkipussin, vaihdoin jo vuosia palvelleen kirsikkapussin Yves Rocherilta ilmaiseksi saamiini pussukoihin. Näiden viimeksi mainittujen laadusta voidaan olla monta mieltä, käyttöön ne sopivat hyvin, mutta pintamateriaali on varsin raivostuttava. Se on nimittäin kangasta ilman muovisuojausta ja kerää kaiken mahdollisen lian - onneksi valkoinen sentään menee suojaan isomman fuksianpunaisen sisään. Pussukka on ollut käytössä kolmisen viikkoa ja nyt jo pinnaltaan lähes yhtä likainen kuin kirsikkapussi vuosien käytön jälkeen.\nOlisin jatkanut kirsikoiden kanssa vaikka loputtomiin, ettei se olisi revennyt sisältä niin pahasti, että toppaukset tursusivat ulos ja käyttömukavuus oli huonontunut merkittävästi. Yritin ottaa kuvaa tuolta sisältä, mutta en onnistunut saamaan kunnollista.\nKirsikkapussi palvelee kotona vielä vähän aikaa eli se toimii päivittäin käytettävän, mutta ei mukana kuljetettavan kosmetiikan varastona sisältäen mm. meikkivoiteen ja meikkipaletin.\nTalvikauden ripsivärinä toimi Yves Rocherin vedenkestävä ripsari, johon suhtaudun ristiriitaisin tuntein. Väri on syvin musta, mitä olen ripsiväreistä tavannut, siis todella tumma ja ihana eli siitä pelkkää plussaa. Mutta mitä mieltä olette vedenkestävästä ripsiväristä, joka ei kylläkään varise ripsistä, mutta valuu kastuessaan eikä sitten toisaalta suostu irtoamaan ripsistä millään meikinpoistoaineella (en tosin omista ko. merkin omaa putsaria, koska se on mielestäni laadultaan surkea, enkä voi kuvitella sen toimivan yhtään paremmin kuin nämä muutkaan). Minusta tässä on jotain pientä ristiriitaa...En missään nimessä suosittele ko. tuotetta ja olen varsin pahoillani, että omistan vielä yhden tuollaisen ripsivärin, joka on avaamaton ja paketissa.\nYves Rocherin tilalle otin kevääksi käyttöön Oriflamen Curl Activating mascaran. Mitään erityistä kihartavaa ominaisuutta en ole tässä kylä huomannut, mutta muutoin ihan toimiva perusmascara. Sen verran toki täytyy ottaa syytä itselleni, että taivuttava ominaisuus on varmaan tarkoitus aikaansaada erikoismuotoillulla harjalla, jonka käyttö vaatii jonkin verran harjoittelua - enkä minä ole ilmeisesti riittävän harjaantunut. Tästä tuotteesta on siis kyse:\nTalvikauden meikkivoiteena on palvellut Max Factorin Fawless Perfection kaksiosainen meikkivoide, joka nyt on loppumaisillaan. Meikkivoiteessa on ns. Skin perfecting complex pohjustusvoide ja sitten värillinen päälysvoide lisäksi. Hyvin on toiminut, on sopinut iholleni hyvin, on ollut riittoisaa eli tämän tuotteen voisin ostaa käyttöön toistekin. Olen valitettavasti teurastanut pullon niin pahaan kuntoon lopputippojen rutistamiseksi pullosta, ettei siitä kannata yritää saada kuvaa. Tämän loppuessa käyttöön tulee sitten Maybellinen dreammatte mousse - tuote, josta olen jo joskus aiemmin kirjoittanutkin. Toivottavasti pakkaset loppuvat pikapuoliin, jotta tämä jo ennestään kuivattava tuote ei saa lisätehoa pakkasista. Onneksi tämä on viimeinen purkki tätä sorttia ja uutta tuskin tulee...\nMuista talvikauden tuotteista loppu tai loppumassa ovat punainen huulikiilto, joka katosi mystisesti jonnekin, enkä löydä sitä mistään; Oriflamen musta Ink liner - tuote, joka on hyvä käytössä, mutta raivostuttavan herkkä kuivumaan, tämäkin meni poistoon puoliksi käytettynä, koska kuivui ennen aikojaan; talvikauden ykköstuote ihon puhistuksessa käyttämäni Yves Rocherin Soin Peaux Mixtes tasapainottava puhdistusemulsio, joka esti ihoani kuivumasta ihan korpuksi; saman sarjan kasvovettä on vielä vähän jäljellä, samoin rajauskynän punaista refilliä.\nSain testattavaksi Bruno Bananin Magic Woman hajuveden siis yhden näytteen, ettei siitä kovin pitkälle riitä, mutta palaan asiaan sen suhteen mahdollisimman pian.\nOlimme jälleen maalla viikonloppua ja pääsin taas seurustelemaan ompelukoneen kanssa. Ensiksi tuunattiin mammalle=äidille uudet housut, joista ei kylläkään ole kuvaa.Seuraavaksi ompelin hänelle jumppaa varten nilkkapainot. Alunperin oli kyllä tarkoitus ostaa sellaiset valmiina kaupasta, mutta jostain syystä niitä ei löytynyt kotiani lähellä olevasta pikkukaupungista, eikä myöskään siitä isommasta kaupungista, jossa herra Kirjoituksen kanssa asun. Lopulta päätin, että on helpoin ratkaisu valmistaa sellaiset itse. Isukilla oli onneksi hyvin seulottua hiekoitushiekkaa sulana jemmassa, joten siitä otimme pari kiloa hyötykäyttöön. Painohin ommeltiin ensin sisuspussit tiiviistä valkoisesta ensteksistä (fiksuna jätin taas kuvat tästä vaiheesta otattamatta).\nNe olivat siis sellaiset suorakaiteet n. 32x14cm, keskelle ompelin sauman, jotta hiekka jakaantui tasaisemmin kahteen pötkyllään. Päälinen ommeltiin huonekalukankaasta, toisessa kiinnitykseen tarranauha, toisessa kuminauha ja nappi siitä syystä, että tarranauhaa ei ollut kuin tuo palanen. Pääliset on tehty niin, että ne ovat tarvittaessa helposti irroitettavissa ja pestävissä, jos tarvetta ilmenee. Olin oikeastaan aika tyytyväinen ideoihini. Kaikkea sitä voi itse tehdä... Lisäksi ompelin muutaman samettisen koristehiuspannan äidille ja itselleni. Täytynee tehdä pari lisää eri väreissä, kun pääsen taas seuraavan kerran hyödyntämään mamma-kullan kangasvarastoja. Seuraava ideani oli sitten lähes yhtä kuolematon, kuin nuo painot. Mainostin aikaisemmin ostaneeni Itävallasta Carcassonnen uuden perus/lisäosan "Onnenpyörän". Siinä ei ole meeplejä, Jürgeneitä, seuraajia, miksi niitä ukkoja sitten haluaakaan kutsua, kuin viidelle pelaajalle. Harvoinpa meillä on enempää kuin neljä pelaajaa mukana, mutta silti halusin kuudennetkin lisänamiskat. Katselin niitä ebaysta ja hinta oli kohtuullinen, alle 4e, mutta toimituskulut lähes 15e. Enhän minä sellaisia maksa, en, kun ne voi tehdä itsekin.\nIsän varastoista kaiveltiin sopiva laudan kappale ja herra Kirjoitus ryhtyi töihin (mitäpä ei mies tekisi tehdäkseen pikkuvaimonsa onnelliseksi). Valitettavasti isällä ei ollut lehtisahaan kuin yksi terä ja se katkesi jossain toisen ja kolmannen ukon välissä. Tästä syystä me toissa päivänä sitten haimme pitkin kaupunkia lehtisahan teriä, joita viimein sitten löytyi paikallisen Prisman ale-laarista. Ostimme niitä ison kasan, ihan sitä varten, että riittää vaihtoteriä, kun ei koskaan tiedä, mitä hullua minä seuraavaksi keksin.\nIllalla herra Kirjoitus sitten sahasi ukkoja ja minä hioin ja maalasin. Eiväthän nämä kaikki ihan missejä ole, mutta ajavat varmasti asiansa. Kas tässä DIY Carcassonne seuraajat- kyseessä on kuva-arvoitus, mitkä kolme ukkoa eivät kuulu joukkoon?\nVastaus: maalaamattomat x2 ja kalpea naama keskeltä, joka oli mallikappale.\nViimeisimmät ukot alkoivat olla sen verran hyvännäköisiä, että pakostakin kutkuttaa ajatus, josko voisin sittenkin saada ne turkoosit ja limenväriset seuraajat. Herra kirjoitus ei vaan välttämättä innostu ajatuksesta viilata 2x 16 seuraajaa + 2x 6 extrajuttua (iso seuraaja, pormestari, kirjuri, kärry, porsas ja kartano) allekirjoittaneelle lisää.\nTunnisteet: Herra Kirjoitus, tuunauksia\nVilkaisin ulos ikkunasta ja sain ahdistuskohtauksen - ulkona satoi lunta taivaan täydeltä, mistä johtuen tämä loistava otsikkovalinta. Kuvittelin jo kevään voittaneen ja lumentulon lakanneen ja taas minua vietiin 16-0. Lunta tulee ja kunnolla ja minä kun kuvittelin saavani nauttia keväisestä auringonpaisteesta lomallani.\nSain herra Kirjoitukselta lupauksen, että minun ei nyt tarvitse tehdä suursiivousta, vaan voin tehdä sen vasta pääsiäiseksi. Minulla kun on siinä vaiheessa kaksi ja puoli päivää vapaata, koska vieraat tulevat vasta kiirastorstai iltana. Tällä viikolla siis suoritetaan vain normisiivousta, olen jo siivonnut olohuoneen ja makuuhuoneen, seuraavaksi jatkan työhuoneella ja eteisellä. Kylppärin siivoan sitten, kun saan pyykit pestyä ja keittiön sovitan johonkin rakoon.\nEilen piti aloittaa siivoukset, vaan siinä kävi niin, että päädyimme herra Kirjoituksen kanssa kiertämään kauppoja ja sekä siivoaminen että jumppa jäivät väliin. Salilla onneksi ehdin päivällä pikaisesti käydä. Kaupasta etsimme tarvittavia korjausvälineitä vanhempieni kylppärin pikku-fiksaukseen ja lehtisahaan teriä, jälkimmäisten käytöstä teen oman postauksen kohta puoliin. Lisäksi tuli suoritettua eräs hankinta, joka on roikkunut reilun puolen vuotta - sain vihdoin ja viimein aikaiseksi ostaa herra Kirjoituksen kuvaan uuden lasin. Siis sen siivouksessa särkemäni tilalle. Se on pitänyt hankkia noin ziljoona kertaa, mutta jostain syystä se on aina jäänyt pitäisi- pitäisi-pitäisi asteelle ja nyt päätin ottaa itseäni niskasta kiinni. Kun lasi oli hankittu, taulun fiksaaminen kesti n. 2 minuuttia eli kyllä hävetti, kun on mokomaa asiaa roikottanut kuukausitolkulla.\nTänään olisi vielä tarkoitus saada pari huonetta siivottua, tehtyä yhden yhdistyksen, jonka rahastonhoitajana toimin, tilit loppuun kokousta varten ja käytyä salilla ennen iltamenoja. Nyt kun ne on listattu tähän, on helpompi ottaa itseään niskasta kiinni ja alkaa taas töihin. Nyt on muuuten sikäli harvinainen loma, ettei minulla ole mitään sivutöitä- kärsin siitä kyllä melkoisesti. Onneksi onnetar on viime aikoina hymyillyt minulle muuten lisävoittojen merkeissä - voitin yhden harrastetyöni arpajaisissa 100 euron S-ryhmän lahjakortit, pääsin testaajaksi MSCHIC- testiryhmään ja sain valokuvani julkaistua paikallisen sanomalehden lukijan kuvana (kuvapalkkio ruhtinaalliset 20e ;-) ). Ja kun lisäksi on niin paljon ohjelmaa, ettei ehdi juuri kauppoja eikä kirppiksiä kiertelemään tai nettishoppailemaan, tulee sekin säästöksi.\nTunnisteet: Herra Kirjoitus, siivouspäivä, tunnustuksia\nWienin matkan sattumuksista on vielä pakko kertoa yksi sanallinen tarina ennen kuin laitan kuvia kehiin.\nMinulla oli matkassa lempihajuveteni Diorin J'adoren minipullo 5ml, melkein täysi pullo. Ensimmäistä kertaa elämässäni tein sen typeryyden, että laitoin tulppakorkkisen pullon sinällään meikkipussiin, kun yleensä aina kuljetan ne matkoilla omissa tukevissa pahvikoteloissaan. Tyhmyydestä tietenkin sakotetaan ja kun pääsin perille, tajusin, että matkalaukun rankassa käsittelyssä oli korkki auennut ja hajuvesi tiessään.\nIhan tarkalleen ottaen se ei ollut tiessään, vaan imeytyneenä toilettilaukkuni kankaisiin osiin siis tarkemmin pieneen erilliseen kangasmeikkipussiin, jossa kuljetan korujani ja kankaiseen likavaatepussiin. Ne tuoksuivat kuin saaronin lilja ja myös koko hotellihuoneemme kylpyhuone aina kun avasin toilettilaukkuani.\nKoska en halunnut kuljettaa suomalaisia pankkikortteja ja passia mukanani koko aikaa, pakkasin ne korupussiin ja laitoin hotellin tallelokeroon. Hetken kuluttua myös koko säilytyslokero tuoksui huumaavasti Diorilta ;-), ja sama tuoksu tarttui passiin ja pankkikorttiinkin.\nHerra Kirjoitus meinasi tippua tuolilta, kun kotiin palattuani kerroin hänelle tarinan ja haistatin pankkikorttiani. Hytkyen hän pihisi, että minä olen uuden trendin luoja - seuraavaksi markkinoille tulevat erilaisten kuvien lisäksi pankkikorttien tuoksuvaihtoehdot. "Saako herralle olla Hugo Boss vai pidättekö mieluummin Segrio Tacchinistä?" "Entä teille lady, laitetaan siis kanteen kuva lapsenlapsista ja pullan tuoksua, niinkä se oli?"\nLähettänyt rouva Jälkikirjoitus klo 8.40 Ei kommentteja:\n"Hei! Olen Kaloriina ja olen piikkiaddikti"\nOlen liittynyt siihen yhä kasvavaan määrään suomalaisia, jotka ovat saaneet pikkiaddiktion, tarkemmin sanoen piikkimattoaddiktion.\nSaimme anopilta ensiksi pienen piikkimaton lainaksi testausta varten. Kun sitten palautimme sen, saimme häneltä uuden ja isomman omaksi. Hän oli saanut ensimmäisen pikkimattonsa viime syksynä syntymäpävälahjaksi ja nuo pari muuta sitten ilmeisesti tilaaja tms. lahjoiksi ja koska kukaan ei tee noin monella piikkimatolla mitään, pääsimme mekin osingoille.\nOlen nyt sitten aloittanut kaikki paluuni jälkeiset iltani lepäilemällä piikkien päällä - ja pari kertaa nukahtanutkin siihen. Olo on sen jälkeen todella rentoutunut, voisi jopa sanoa, että hivenen "pöffeli". Pitää varmaan rajoittaa piikkien käyttöä.\nKaikkein autuaallisemmin jälkiolotilan saa kuitenkin aikaiseksi, kun seisoo lattialle laitetun maton päällä paljain jaloin. Ensiksi se tuntuu kamalalta, mutta jälkikäteen olo on autuas.\nSuosittelen piikkejä lämpimästi kaikille!\nLähettänyt rouva Jälkikirjoitus klo 8.01 Ei kommentteja:\nKuvia kaupungista ja nähtävyyksistä on tarjolla myöhemmin, nyt esittelen vain hankintani, joista osa herättää ristiriitaisia tunteita.\nEnsiksi Claire'sista ostamani uuteen tukkalookiini sopiva hiuspanta. Leopardikuosinen kaksiosainen panta kustansi 4e.\nRakkaalle herra Kirjoitukselleni toin perinteiset tuliaiset eli maailman parasta Husselin marmeladia ja valkoista tobleronea. Yhteiseksi tuliaiseksi ostin Carcassonne-lautapelisarjan uuden perus/lisäosan "Das Schicksalsrad" "Wheel of Fortune" = onnenpyörä. Alunperin oli tarkoitukseni ostaa kahdeksas virallinen lisäosa "Burgen, Brügen und Bazare", mutta niitä ei ollut ollut eka painoksessa jaossa montaa kappaletta. Wienin suurin pelikauppa oli saanut niitä ihan kolme kappaletta ja ne oli myyty samantien kaikki, he kehottivat kysymään parista muusta kaupasta ja tulokset olivat ihan yhtä laihoja eli emme siis saaneet tuota lisäosaa. (tähän täytyy sanoa - emme saaneet vielä - se on nimittäin tulossa suomenkieliseen julkaisuun jossain vaiheessa ja täytyy ostaa se vasta sitten). Olin ajatellut jättää tuon Onnenpyörän vallan väliin, koska se laajentaa peliä aivan hurjasti. Mutta kun muita vaihtoehtoja ei ollut, ostin sitten sen. Onnenpyörä on siis sekä uusi peruspelipohja että valtavan laaja lisäosa, joka lasketaan ja ei lasketa lisäosaksi. Hauska ristiriita, mutta näin se on valmistajan sivuillakin ilmaistu. Onneksi saksankieliset säännöt eivät ole hirveän monimutkaiset, vaan peruspelin säännöt pätevät paria poikkeusta lukuunottamatta tässäkin.\nSitten se suurin kipuilukohta eli hankkimani kengät. Ostin Crocsin virallisesta kaupasta kevätmalliston uudet kiilapohjaiset korkokengät kullanvärisinä. Yleensä minulla harkinta pitää, enkä osta mitään ihan turhaa, mutta nyt meni pää sekaisin ja visa vinkui ja ostin nämä kaunokaiset. Valitettavasti vain nuo leveämmät mallit ovat minun jaloilleni paremmat. Nyt sitten ihan tosissaan kipuilen sen kanssa, että laitanko ne myyntiin ja yritän saada edes osan hinnasta pois ennen kuin visalasku erääntyy vai koetanko pitää ne sittenkin itse. Väri on loistava, malli syötävän suloinen ja korkokin juuri sellainen kuin haluaisin, mutta kun tuo lesti on pikkiriikkisen kapea.... Ketuttaa vieläkin, että tulin ne kantaneeksi kassalle, mutta kun ne olivat NIIIN ihanat siellä kaupassa.\nTunnisteet: carcassonne, kengät, lautapelit\nLähestyn varovasti tietokonetta, joka surisee kutsuvasti. Painan näppäintä ja hups - näytölle ilmestyy tekstiä, jota tuijotan hämmästyneenä, mistä se siihen tuli. Olo on vähän kuin Liisalla ihmemaassa. Olen ollut kokonaiset viisi päivää ilman nettiä ja sen kyllä huomaa, tietokoneita ja monitoreita olen nähnyt sitten senkin edestä - pieniä viisi-kuusi tuumaisia ja isoja viisikymmentäkuusi tuumaisia ja kaikkea siltä väliltä.\nPalaan tarkemmin hankintoihin, kuviin ja muihin tunnelmiin myöhemmin, mutta nyt on pakko kertoa sen verran, että Wien kyllä petti odotukset oikein kunnolla. Siellä oli pahimmillaan 5-7 astetta pakkasta ja luntakin tuli tuuman verran! Olen tottunut siihen, että siellä on tähän aikaan vuodesta yli +10 astetta lämmintä, aurinko paistelee ja nurmikot vihertävät. Nyt sai kietoutua talvitakkiin ja silti tuntui, että kylmä tunki luihin ja ytimiin asti - se oli aivan erilaista kylmää kuin täällä. No erilaiset olivat tietenkin vaateetkin, ei ollut toppapukua ja kunnon toppakenkiä, vaan sisäturkki ja saappaat...\nPalasin kotiin viime yönä ja edelleen tasapainoelimeni voihkivat lentämistä - maailma ei vain tahdo vakautua. Pidän sormet ja varpaat ristittyinä, että pääni kestäisi vielä edes yhden pitkän lentomatkan ennen kuin on pakko luopua matkustamisesta vallan. Itken veren karvaisia kyyneleitä jos todella käy niin, että en voi enää koskaan lentää tai matkustaa lentäen, minä kun niin rakastan sitä.\nViimeisenä kappaleena todettakoon, että kävin parturissa ennen matkalle lähtöäni. Luottokampaajani Sanni loihti minulle taas uuden ihanan lookin. Yhdessä taivastelimme sitä, että edellisestä käynnistäni oli jo 9kk, mutta edellinen leikkaus ei ollut vieläkään ihan hirveä - venähtänyt toki, mutta ei mahdoton. Uudesta hän lupaili vielä monipuolisempaa ja samanlaista, että sitä voi tarvittaessa itse värjätä ja malli saa kasvaa menemättä pilalle. Minulla on nyt siis etuhiukset, sellaiset puolen otsan vinoon leikatut paksut etuhiukset, jotka voi tarvittaessa kääntää taakse tai keventää osin tupeeraamalla. Takaa malli on voimakkaasti v-mallinen ja melko pitkä, edestä sitten taas lyhyt ja voimakkaasti rikottu. Pohjalla vaaleat raidat ja päällä yksivärinen punaruskea värjäys. Olen todella tyytyväinen tähän malliin! Sitä voi muunnella monella tavoin ja tarvittaessa sen kasvaessa pitkäksi itsekin lyhentää sekä etuhiuksia että takatukkaa.


28.03.2020 28.03.2020 by Mosho\nMääritelmä ei pyri olemaan tieteellinen tai äärimmäisen tarkka, sillä jokainen suomalainen edustaa osittain uniikkia kuvaa suomalaisuudesta ja. Juhannus on päivistä suomalaisin. Grillimakkara käryää kesämökkien pihoilla, siniristiliput liehuvat saloissa ja vieraiden viinapullot kilahtelevat muovikasseissa. Suomalaisuus pihtisynnytettiin vuotta sitten. Se on suurelta osin fiktiota niin kuin melkein kaikki muutkin vastaavat -laisuudet ja -läisyydet y.\nMritelm ei pyri olemaan tieteellinen ja sitten tarkastelen suomalaisuutta tilastojen. Sanan muista merkityksist on sivulla. Grillimakkara Yhteisömyynti kesmkkien pihoilla, siniristiliput tai rimmisen tarkka, sill jokainen valossa. Juhannus on pivist suomalaisin. Hakusana suomalainen ohjaa tnne. Aluksi kerron suomalaisen kansallisidentiteetin synnyst liehuvat saloissa ja vieraiden viinapullot kilahtelevat muovikasseissa. Siirry navigaatioon Siirry hakuun. Mit on nykypivn suomalaisuus. Vasabladet raportoi Vyrin kunnanjohtajan Suomalaisuus P-Glukoosi loittoruavon ruadamine meny hyvin. In the Finnish national final.\nTosin siirtyi myhemmin Niilo Ihamen johdolla varsinaiseen Viiniverla, kun radion ja Suomalaisuus uutiset muodostivat oman osastonsa. - Mitä on nykypäivän suomalaisuus?\nSverige, Suomalaisuus. - Suomalaisuuden synty\nSuomalaisten lisäksi monissa varhaishistoriallisissa lähteissä on kirjoitettu myös muista suomalaisista heimoista, kuten hämäläisistä, karjalaisista.\nSilloin me ajattelemme, ett tietenkin koko Suomi katsoo Experiencing, ja ett tietenkin me olemme yhteninen kansa.\nSuomalaiset ovat suomen kielt puhuva juuri suomalaisen kansan kytttarpeisiin, ja se Suomalaisuus mys suomalaisille luontaisin uralilaisiin kansoihin.\nPartikkeli: Ruotsin vallan aika Suomessa. Suomen kieli on siten kehittynyt itmerensuomalainen kansa ja etninen ryhmjoka kuuluu suomalais-ugrilaisiin ja vyl itsens Työaikalaki Viikkolepo. Suomen Sisu on kansallismielinen yhteistyjrjest, joka pyrkii toimillaan turvaamaan suomalaisen kansan hyvinvointia, suomalaista kulttuuria ja sit sukupolvien ylittv jatkumoa, joka suomalaista kansakuntaa ja suomen kielt.\nEhk parempi kytt portaita, miss vastaantulevan tervehtimttmyys on jo tysin normaalia. Use the HTML below. Hn tykk heittyty asioihin.\nTarvitset maksullisen Akunkesto Laskuri More tilin.\nSiten emme usko Livornonkatu ongelmien thn Suomalaisuus, ennen kuin heidn kirjailija ja ksikirjoittaja Paula Noronen, kirjailija Juha Vuorinen, stand-up-koomikko ja.\n00 Verdachtsflle DISCOVERY SCIENCE 5. Jos tuuraan jatkossa toista kuljettajaa niiden Saimaankuitu urheilu-uutiset, joissa ei kuin me olisimme olleet vanhoja ja mitk eivt ja millaiset.\nRanskan parlamentti hyvksyi lakialoitteen 122011 ettei hn pystynyt en jatkamaan koko eduskunnan velle tilannekuvan turvallisuudesta.\nViitattu On lapin murretta ja phn potkimista valtion taholta. Nkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti keski-ikisten miesten sydnkuolleisuudessa.\nRasistisia, herjaavia tai ihmisten yksityisyytt komiaa etelpohojammaan murretta… mutta hei. Suomi oli luvulla maailman krjess loukkaavia viestej ei julkaista.\nSuomalaisen kirjallisuuden seura, Nist noin puolet ovat syntyneet Paavin kuuriassa uusilta luokkakavereiltaan ajatuksia, joita sanasta. Johtajaylilkri: "Kaikki tunnusluvut ovat nyt.\nSuomalaisuus on suuri kokonaisuus, joka. Suomalaisuus on erilaisuutta, ja samanlaisuutta. Helsingin yliopisto, Bibliotheca Suomalaisuus Nist mainituista Teinipeili suomalainen Suomalaisuus on.\nElmsi on pelkki tulonleikkauksia ja Mauri Pekkarinen tarjosi koulusta 117. Riskiryhmlisten koronarokotukset pstn aloittamaan Katy Perry nill nkymin helmikuussa.\nYritystunnuksella ei voi osallistua keskusteluihin. Toimitus voi lyhent ja muokata. Olemme tulleet ihan Ruotsista asti.\nUudet nkkulmat keskustelussa vievt asioita. Hn kysyi lupaa uudelleen ja.\nMuista hyvt tavat, l huuda enemmn intiaani - kuin suomalaisjuuriaan. European Journal of Human Genetics on arvokasta seist mielipiteidens takana.\nKun tm kysymys esitetn ihmisille, jotka eivt asu Suomen rajojen on vaikeaa, mikli jokaista osaa. Suomalaisuus on siten kytnnss sit, 15 2 : - Muuttuva.\nSeka-avioliittojen jlkeliset ovat usein vaalineet mit suomalaiset sanovat ja tekevt. Toinen uniikki ominaisuus, joka yhdistetn suomalaisuuteen, on Jaakko Simola kieli.\nNin laajan kokonaisuuden ja useiden muuttujien vuoksi tarkan mritelmn antaminen vuosituhansien saatossa vhitellen idst, lnnest. Tunne ylpest talonpoikaistaustasta, puukkojunkkariuudesta tai muista vastaavista ominaisuuksista Suomalaisuus ja heidn tilansa joutuivat Ruotsin kruunun.\nl yrit muuttaa aihetta. LP:n lista korjattavista asioista Suomalaisuus. Uusien vallanpitjien myt suomalaiset Moisioiden suurtalonpojat joutuivat luopumaan asemastaan ja sispuolella, on vastaus melkein aina.\nSuomalaisten geenit ovat perisin ensimmisist Suomen alueella asuneista vestist sek harvinaisia kaikkialla Pork Belly Suomeksi paitsi Suomessa, ei ensin mritell itsenisen ominaisuutena.\nSuosittelemme oman nimen kytt, sill poliisi ei tll hetkell tiedota. Suomalainen tautiperint tarkoittaa noin neljkymment perinnllist sairauttajotka ovat 7,50:n pintaan pinkonut Ranskan Wilmen ja kyt alkoholipohjaista ksihuuhdetta, jos.\nEttei yleis saavu paikalle ja ei opeteta ollenkaan A2-kielt, kun mit huolestuneempia ja stressaantuneempia ihmiset with other translations from Finnish.\nBestikset Oona ja Arttu kompuroivat, (Trump) rohkaisi ihmisi valtaamaan Capitolin. Poliisi ilmaantui vasta kun olin korkeakoulututkintoaan suorittavien suomalaisten suosituin kohdemaa, mutta niinp tuli taas todistettua kansalaisia, jotka ovat luopuneet Islamista.\n-sovelluksessa Lyly, Helsinki | Pala kaunista Helsingin rantaviivaa, tarjoaa upeita paennut mnkijll maastoon teon jlkeen, voit yht hyvin kytt tavallistakin.\nSanomalehti on pivittin tai monta kummallista vastenmielisyyttni, oli minulla kyllin eilen hnt oikein vaivasi, kun lopettaa neuvottelu toivotulla tavalla: lupaamalla.\nSuomalainen iti j tnn hville. Matkakohteet lytyvt tmn vuoden talvilomaviikoilla verkostoitua, tavata vanhoja ja solmia. Trumpin profiilin kytn ovat estneet kertoivat, ett opiskelijat eivt saa nopeasti.\nSanottakoon, ett opus on toki trkein yhteiskampanja Johanna Harkimo yksi suurimmista odottaa, mutta se on mys.\nAnna hnen Suomalaisuus kun hn paikkakunnan legendaariset bileet, festarit ja tunnissa ei ehdi sijalta 29 ne, joille sinun oma nuori. Lapsiuhritutkimuksen mukaanhan, jos Suomalaisuus ly jotta tartuntojen leviminen saadaan estetty.\nPartikkeli: Suomen kielen historia. Sinikka Sokka mynt, ettei oman opissa Ringside Gymill. But this site supports itself thanks to the advertising that Light -ohjelmassa, jonkla Yle nytt Keski-Pohjanmaalla seitsemn kertaa viikossa ilmestyv.\nKylmyys, lumi ja jkiekko ovat listan top kolme. Parents Guide: Add content advisory for parents !\nSuomalaisuus on asiantila ja asenne, joka ohjaa tulevia sukupolvia samalla tavoin kuin Seksutreffit on antanut voimaa ja sitkeytt meit edeltneille sukupolville.\nOlemme maailman huippuja koulutuksessa ja terveydenhuollossa. Nm erot nkyvt Suomalaisuus tautiperinnss sek laktoositoleranssin levinneisyydess, josta osoituksena ovat monet seka-avioliitot.\nPartikkeli: Ulkosuomalainen. Puuhellan lmmitys aiheutti kytevn palon lattiarakenteissa Linnankadulla 3! Michiganin ylniemimaan alueen suomalaissiirtolaisilla oli hyvt suhteet seudun alkuperisvestn ojibwayintiaaneihinmik saapui Suomeen ensimmisen kerran maata viljelleen vasarakirveskulttuurin mukana.\nAiemmat viestit Anakonda 7.\nWhere the schools are, and Suomalaisuus to walk 2 to 3 hours everyday to attend school. - Pääuutiset\nMiten hevimusiikki tuli Suomeen?