Tätä artikkelia on pyydetty vertaisarvioitavaksi. Voit auttaa Wikipediaa lukemalla ensin vertaisarviointipyynnön ja sen jälkeen osallistumalla keskusteluun tai tätä artikkelia.\nMuita kaupunkeja Espoo, 277 375 as.\nTampere, 230 537 as.\nVantaa, 221 821 as.\nOulu, 201 124 as.\nTurku, 188 584 as.\nJyväskylä, 139 260 as.\nLahti, 119 395 as.\nKuopio, 117 842 as.\nPori 84 779 as.\nKouvola 84 548 as.\n– yhteensä 338 448,72  km² (sijalla 64)\n– josta sisävesiä 34 536,44 km² (10,2 %)\nSuomi on verraten harvaan asuttu maa, ja sen 5,5 miljoonaa asukasta keskittyvät pääosin maan etelä- ja keskiosiin. Suomen perustuslaki määrittelee kansalliskieliksi suomen ja ruotsin. Vuoden 2017 lopussa suomen puhujia oli väestöstä 88,0 prosenttia ja ruotsinkielisiä 5,2 prosenttia. Muiden kielten puhujien osuus väestöstä oli 6,8 prosenttia.\n5.1.1 Kivikausi (9000 eaa. - 1700 eaa.)\n5.1.3.1 Ristiretkiaika (1025/1050 - 1150/1200/1300)\n5.2.1 Keskiaika (1300-1500)\n5.4.4 Yhteiskunnallinen levottomuus\n5.4.5 Heikkenevä turvallisuustilanne\n5.4.7 Välirauhasta jatkosotaan ja Lapin sotaan\n5.4.8 Rauhan tultua\n5.4.9 Kekkosen kausi\n5.4.10 1980-luvulta syvään lamaan\nNykyään nimen Suomi vastineita käytetään itämerensuomalaisten kielten lisäksi saamelaiskielissä, latviassa, liettuassa ja gaelissa. Valtaosa maailman kielistä käyttää Suomesta nimitystä Finland, joka juontaa juurensa latinankieliseen termiin fenni. Ensimmäisen kerran nimitystä tiedetään käytetyn roomalaisen historioitsija Tacituksen teoksessa Germania vuonna 98. Latinaan nimitys on mahdollisesti lainattu germaanisista kielistä. Yksi vanhimmista säilyneistä maininnoista Finlandista on riimukivessä U 528, joka on ajoitettu 1030-luvulle.\nBaltian kilven granodioriittia Turussa.\nSuomen kallioperä kuuluu vanhaan Fennoskandian kilpeen, jossa vain pienet osat ovat nuorempia kuin 1 800 miljoonaa vuotta. Peruskallio on monin paikoin näkyvillä. Kallioperän vanhinta osaa on Itä- ja Pohjois-Suomessa esiintyvä, 2 800–2 700 miljoonaa vuotta vanha arkeeinen kallioperä. Pääosan Suomen kallioperästä muodostaa 1 930 – 1 800 miljoonaa vuotta sitten varhaisproterotsooisella kaudella syntynyt svekofenninen kallioperä. Pohjois-Lapissa on merkittävä granuliittimuodostuma. Nuoremmista kallioperistä merkittävimpiä ovat Etelä-Suomen 1 650–1 540 miljoonaa vuotta sitten keskiproterotsooisella kaudella syntyneet rapakivigraniitit.\nSuomessa on poikkeuksellisen paljon järviä. Yhteensä maassa lasketaan olevan 187 888 yli 500 neliömetrin kokoista järveä. Suurin järvi on Saimaa ja syvin Päijänne. Runsasjärvisintä aluetta on Järvi-Suomi. Järvet ovat rikkonaisia, runsassaarisia ja suurimmaksi osaksi matalia, keskisyvyys on seitsemän metriä. Järvet muodostavat jokien välityksellä järvireittejä ja nämä vesistöjä. Suurimmat vesistöt ovat Vuoksen, Kymijoen, Kokemäenjoen, Oulujoen ja Kemijoen vesistöt. Järvien tapaan myös rannikot ovat rikkonaisia ja runsassaarisia. Turun saaristo ja Ahvenanmaan saaristo muodostavat Euroopan toiseksi monisaarisimman saariston. Suurin saari on Saimaalla sijaitseva Sääminginsalo (1 069 km²) ja toiseksi suurin Ahvenanmaan pääsaari (685 km²). Suomen merialueilla ja sisävesillä saaria on yhteensä 179 584.\nEläinmaantieteellisesti Suomi kuuluu palearktiseen alueeseen, jonka eläimistö on tyypillistä pohjoiselle havumetsävyöhykkeelle. Nisäkkäitä on tunnistettu kaikkiaan yli 60 lajia, joista yleisiä ovat muun muassa orava, metsäjänis ja kettu. Suurista nisäkäslajeista esiintyvät karhu, susi, hirvi ja peuran alalajit metsäpeura ja poro, joka on kesytetty tunturipeurasta. Lintulajeja on havaittu 472, joista suurin osa on muuttolintuja. Kalalajeja on yli 70, matelijalajeja viisi ja sammakkoeläinlajeja viisi.\nKasvillisuusvyöhykkeistä suurin osa Suomea kuuluu boreaaliseen vyöhykkeeseen eli pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen. Vain maan eteläisin rannikkoseutu kuuluu havu- ja lehtimetsävyöhykkeen vaihettumisalueeseen, hemiboreaaliseen vyöhykkeeseen. Tämä vaihettumisvyöhyke luetaan välillä havumetsiin, välillä lauhkeisiin lehtimetsiin kuuluvaksi, riippuen tietolähteestä. Suomen pohjoisimmat osat edustavat jo havumetsävyöhykkeen ja tundran vaihettumisaluetta.\nJärvi Nuuksion kansallispuistossa.\nAlueen suot ovat pääosin keidassoita, mutta ihminen on kuivattanut niistä suuren osan. Haihdunta on kesäisin kohtalaista, ja luontaisesti soita on alueelle muodostunut lähinnä rotkoihin ja laakson pohjille kosteisiin painanteisiin.\nNisäkkäitä, joita Suomessa esiintyy pääasiassa vain maan eteläosissa, ovat esimerkiksi liito-orava ja rusakko. Alueella elää viisi sammakkoeläin- ja viisi matelijalajia. Hyönteislajistosta vain lähinnä täälläpäin Suomea tavattavia lajeja ovat perhosista pikkuapollo, lehmuskiitäjä ja tamminopsasiipi.\nKolin kansallispuisto on yksi tunnetuimmista Itä-Suomen luontokohteista ja nähtävyyksistä.\nAlue on Etelä-Suomea voimakkaammin lähinnä taigan eliö- ja kasvilajistoa, ja käsittää alueen Hämeestä Kainuuseen ja Oulun pohjoispuolelle. Kasvillisuus on alueen eteläosissa eteläboreaalista, pohjoisempana se vaihtuu keskiboreaaliin. Metsät ovat huomattavasti selväpiirteisempiä kuin Etelä-Suomen metsät; metsätyypeistä lähinnä tuore ja kuiva kangas vuorottelevat, ja antavat maastolle tyypillisen taigalle ominaisen tunnelman. Metsien pääpuulajit ovat boreaalisille metsille tyypilliset kuusi, koivu ja mänty. Mänty on alueen pohjoisosassa, kuten Oulun seudulla kuusta yleisempi, mutta alueen eteläosassa, kuten Keski-Suomessa tai Pirkanmaalla vallitsevin puulaji on kuusi. Järvi-Suomen karuilla hietikkomailla mäntymetsät ovat yleisimpiä. Luonnontilaisessa metsässä kasvaa koivujen ja havupuiden seassa myös lehtipuita, kuten raita, haapa ja pihlaja. Metsätyypit ovat lähinnä havupuuvaltaisia kangasmetsiä. Ne ovat huomattavasti selkeämpiä ja karumpia kuin Etelä- ja Lounais-Suomen alueella kasvavat metsät. Tyypillisimmät aluskasvillisuuden muodostajat ovat mustikka ja puolukka, sekä sammalet ja jäkälät. Soita on enemmän kuin etelässä, ja ne voivat olla joko keidas- tai aapasoita. Lehtoja kasvaa yleensä purolaaksoissa, ja ne ovat tavallisesti kosteita saniaislehtoja, varsinaisten lehtimetsien piirteitä alueen lehdoista ei täällä kuitenkaan löydy, vaan lehdon lehtipuut ovat yleensä havumetsillekin tyypillisiä, kuten koivuja.\nAlue on hyvin soista, sillä sademäärät ovat yhtä korkeat kuin Etelä-Suomenkin alueella, mutta haihdunta huomattavasti etelää vähäisempää. Esimerkiksi Pohjanmaalla on laajoja tasankosuoalueita.\nAlueen nisäkäslajisto on tyypillistä havumetsälajistoa kuten karhu, metsäsopuli, metsämyyrä, majavat, hirvi ja ilves. Yleisiä lintuja ovat käpylinnut, tiaiset, peipot, tikat, suokukko, uikut, sorsat, rantakanat, pöllöt ja haukat. Erityisesti metso, pyy ja teeri ovat tyypillistä taigan linnustoa. Alueella on neljä matelija- ja sammakkoeläinlajia. Hyönteislajisto on muuten samaa kuin eteläisimmässäkin Suomessa, mutta eräät eteläiset lajit puuttuvat tai ovat harvinaisia.\nAlue on tyypillistä taigaa ja edustaa sen karumpaa pohjoista osaa. Maasto on luonnostaan selväpiirteistä ja varsin yksitoikkoista erämaata. Alueen kasvillisuus on eteläosissa keskiboreaalista, pohjoisemmassa pohjoisboreaalista. Metsät ovat matalampia kuin etelässä, ja erityisesti kuuset kärsivät alueella tykystä, mikä tekee niistä kapeampia. Auringonvalo pääsee harvassa ja matalassa metsässä helposti kenttäkerrokseen, joten alueella etenkin puiden katveen varpulajisto kukoistaa. Alueen pääpuulajit ovat kuusi, koivu ja mänty, mutta alueen pohjoisosissa kuusi on jo harvinainen, pohjoisimpien metsien ja kitumaiden ollessa mänty ja tunturikoivuvaltaisia. Aluskasvillisuudessa kasvaa metsätyypistä riippuen joko mustikkaa tai variksenmarjaa ja puolukkaa. Seudulla suon ja metsän raja on yleensä hyvin häilyvä johtuen vähäisestä hajonnasta, joten kuusikoissakin kasvaa yleensä suokasveja, kuten suopursua ja vaivaiskoivua, jotka Etelä-Suomessa tiukasti vain soilla. Alueella yleisenä kasvava kullero on Etelä-Suomessa harvinainen. Kullero on Lapin maakuntakukka.\nAlueella on runsaasti soita, ja ne ovat lähinnä aapasoita, paikoin lettoja. Alueen eläimistö on taigalajistoa, kuten karhu, poro, hirvi, metsäpeura, susi, ahma ja ilves. Linnuista mainittakoon laulujoutsen, suokukko, kurki, tiaiset, korppi, kuukkeli, piekana, taviokuurna ja tilhi. Alueella on kaksi matelija- ja kolme sammakkoeläinlajia. Hyönteislajisto on niukempi kuin etelässä ja täysin taigalajistoa.\nJokaisena vuodenaikana vallitsevat sille tyypilliset säätyypit. Keskitalvella, tammi–helmikuussa, Etelä-Suomessa vuorottelevat lauhat Atlantilta pyrkivät kosteat matalapaineet, sekä arktinen, pohjoisesta pyrkivä kuiva pakkassää. Pohjois-Suomessa asetelma on muuten sama, mutta pakkasjaksot ovat vallitsevampia. Keväällä, huhti-toukokuulla matalapainetoiminta on talven jäljiltä yleensä heikkoa, ja vallitseva säätyyppi on kuiva ja aurinkoinen. Kesällä matalapainetoiminta alkaa kiihtyä. Kesäisin, tyypillisesti kesäkuun puolestavälistä elokuun puoleenväliin Suomessa koetaan myös hellepäiviä, helleilmamassa pyrkii Suomeen yleensä kaakosta ja idästä. Helteisiin liittyvät myös konvektiosateet ja ukkosrintamat. Elokuusta lähtien ilmamassa alkaa viiletä, mutta matalapainetoiminta runsastuu vielä pitkälle syksyyn ja niiden reitit suuntautuvat yhä voimakkaammin Etelä-Suomen päältä, jättäen Pohjois-Suomen kuivaksi, mitä pidemmälle syksyyn edetään. Lokakuussa sää on jo yleisemmin pilvinen kuin selkeä. Marraskuussa Etelä-Suomessa vallitsee yleensä lauha ja pilvinen matalapainevoittoinen sää, ja samaan aikaan Pohjois-Suomessa on tällöin jo kuivempaa pakkassäätä. Joulukuussa sääasetelma muuttuu Etelä-Suomessakin talviseksi, jolloin lauhat säät ja kuivat pakkasjaksot taas alkavat vuorotella.\nSuomessa on neljä vuodenaikaa, jotka termisen määrityksen mukaan ovat seuraavat:\ntalvi: keskilämpötila on 0 °C:n alapuolella\nkevät: keskilämpötila nousee 0 °C:n ja +10 °C:n välille\nkesä: keskilämpötila kohoaa yli +10 °C\nsyksy: keskilämpötila laskee 0 °C:n ja +10 °C:n välille.\nKivikausi (9000 eaa. - 1700 eaa.)\nKivikautisen asumuksen ennallistus Kierikkikeskuksessa Oulusta.\nViimeisen jääkauden jälkeen jäämassojen vetäytyessä nykyisen Suomen alueelta maa peittyi nopeasti pintakasvillisuudella, mitä seurasivat varpukasvillisuus ja lehtipuut. Näiden jälkeen alueelle levisi mänty, joka levisi koko maahan aina Jäämerelle asti. Lähes kaikki Lapin alueet joilla nykyään kasvaa tunturikoivua olivat kivikauden keskivaiheilla mäntymetsän peitossa. Neoliittisen kauden keskivaiheille 4000-luvulla eaa. asti lämpötila pysyi korkealla ja alueelle saapuivat jalot lehtipuut joita kasvoi aina Oulun korkeudella asti. Lämpimän vaiheen jälkeen lämpötila lähti laskuun saavuttaen viileimmän vaiheen kivikauden lopun ja pronssikauden aikana 2000–500-luvuilla eaa. Tämän viileän kauden aikana myös kuusi levisi Suomeen kivikauden lopulla.\nSuomen asutus on jatkunut keskeytyksettä jääkauden päättymisestä nykyaikaan. Mesoliittisen kivikauden jälkeen Suomi kuului 5200 eaa. alkaen kampakeramiikan alueeseen, joka ulottui Pohjanlahdelta Uralille. Kivikautisten kulttuurien elämäntapa perustui enimmäkseen metsästykseen ja kalastukseen. Mahdollisesti neoliittisen kivikauden lopulla (noin 3200–1500 eaa.) tehtiin silti Suomessakin jo maanviljely- ja karjanhoitokokeiluja. Yleisesti otaksutaan, että suomalais-ugrilaista kieltä on puhuttu Suomen alueella jo jostain kivikauden vaiheesta lähtien, mutta tarkemmasta ajankohdasta on erimielisyyttä, ja myös kivikautta myöhäisempiä ajoituksia on annettu.\nPronssikausi (1700 eaa. – 500 eaa.)\nSuomen pronssikauden kulttuureilla oli yhteisiä piirteitä esimerkiksi saviastioissa ja kirveissä, mutta myös paikallisia erityisyyksiä. Pronssikaudella syntyi ja hävisi lukuisia paikallisia materiaalisen kulttuurin perinteitä. Seima-Turbino -ilmiö toi alueelle pronssikauden alussa ensimmäisiä pronssiesineitä, pääasiassa Seiman kirveiksi kutsuttuja pronssikirveitä Länsi- ja Keski-Suomeen sekä Lappiin, sekä mahdollisesti myös uutta väestöä. Seiman kirveiden leviämisen kanssa samanaikaiseti myös suomalais-ugrilaisiin kieliin ja niiden leviämiseen yhdistetyn tekstiilikeramiikan käyttö levisi Suomeen. Rannikon aiemmin pääasiassa Viroon suuntautuneet kauppa- tai lahjaverkostot alkoivat ulottua myös Skandinavian suuntaan, josta Suomesta löydetyt niin sanotut olkakirveet ovat peräisin. Pronssin lisäksi merkittäviä vaihtoartikkeli oli myös asbesti, jota käytettiin astioiden valmistuksessa.\nVesilahdelta niin sanotulta Kirmukarmun mäeltä löytynyt merovingiajalle 550-800-luvuille ajoitettu miekan ponsi.\nEnsimmäiset rautaesineet kulkeutuivat Suomen alueelle noin 800-400 eaa. Rannikolle niitä kulkeutui Itämeren alueelta ja sisämaahan ja Pohjois-Suomeen Ananjino-kulttuurin piiristä idästä pronssikaudella syntyneiden yhteyksien kautta. Varhaisimmat tunnetut todisteet järvimalmin pelkistämisestä ovat Pohjois- ja Itä-Suomesta löydettyjä raudanpelkistysuuneja 300- ja 200-luvuilta eaa. Rannikolta on löydetty merkkejä raudan käytöstä 500-luvulta eaa. lähtien.\nSulkavan Linnavuoren varustusten jäänteitä. Suomesta tunnetaan noin 100 muinaislinnaa\nRautakauden aikana maanviljely ja karjanhoito yleistyivät ja viimeistään 300-luvulla eaa. siirryttiin paikoin kiinteään peltoviljelyyn. Pyyntielinkeinot olivat kuitenkin vielä tärkeitä. Maatalous kasvatti väestömäärää ja merovingi- ja viikinkiajalla etenkin maan eteläalueiden väestö kasvoi ja asutus levisi Hämeessä ja Savossa. Asutus oli tiheintä Lounais-Suomessa. Vainajia alettiin haudata esineiden kanssa kalmistoihin. Saamen kieli hävisi hiljalleen sisämaasta suomen tieltä. Yhteisöjen hierarkia, taloudelliset ja sosiaaliset erot kasvoivat. Roomalaisella rautakaudella ja kansainvaellusajalla yhteydet Baltiaan ja Skandinaviaan vilkastuivat. Merovingiajan loppupuolelle tultaessa Suomen alueen metalliesinekulttuuri, erityisesti naisten korut ja eri asetyypit, oli kehittynyt omintakeiseksi ja sillä oli kotoperäisiä piirteitä runsaammin kuin milloinkaan aiemmin. Tämän kehityksen pyrkimyksenä oli mahdollisesti tarkoitus ilmaista erityistä ”suomalaista” identiteettiä, joka syntyi mielikuvasta yhteisestä alkuperästä ja keskinäisestä samankaltaisuudesta.\nRautakauden alussa Etelä-Suomen rannikolla rakennukset olivat olivat usein pystypaalujen varaan rakennettuja ja avoliedellä varustettuja pyöreitä majoja joiden halkaisija oli 6-7 metriä, joiden seinät olivat paalujen väliin tehtyjä savella tiivistettyä oksa- ja risupunosta. Myös muutamia suorakaiteen muotoisia rakennuksia on löydetty. Kausiluontoisessa pyyntitoiminnassa käytettiin majatyyppisiä tilapäisasumuksia. Rautakauden lopulla käytössä oli nykyisistä hirsimökeistä tuttu hirsisalvostekniikka sekä useita eri uunityyppejä. Itämeren alueen kaukokauppa kasvoi 700- ja 800-lukujen kuluessa. Suomen vientituotteita olivat etupäässä turkikset ja muut erämaan tuotteet, mutta mahdollisesti myös esimerkiksi orjat, hauste, sekä elävänä pyydetyt haukat Euroopan hoveihin. Suomeen puolestaan tuotiin esimerkiksi kankaita, kuten silkkiä, koruja, ulfberth-miekkoja ja vähäisemmässä määrin lasia ja lasihelmiä.\nEnnallistus noin vuonna 1000 käytössä olleesta niin sanotusta Euran emännän muinaispuvusta.\nRautakauden loppua kutsutaan Suomessa ristiretkiajaksi. Se alkaa noin vuonna 1025 tai 1050 ja päättyy Länsi-Suomessa noin 1150 tai 1200 ja Savo-Karjalassa noin 1300-luvulla. Ristiretkiaika oli katolisen kirkon voimakkaan levittäytymisen aikaan. Itämeren etelä-, itä-, ja koillisrannikot olivat vielä 1100-luvun alussa pakanallisia, mutta jo sata vuotta myöhemmin kristinuskosta oli tullut vallitseva uskonto alueiden kansojen joutuessa ulkopuolisten valloittajien alaisuuteen.\nKeskiajalla kaupankäynti sai vakiintuneempia muotoja. Saksalainen Hansaliitto hallitsi itämeren kauppaa. Pohjois-Saksan hansakaupunkien ja Suomen välinen kauppa kulki 1300-luvulla pääasiassa Tallinnan kautta. Talonpoikaispurjehdus säilyi Ruotsin kuninkaan asettamista rangaistuksista huolimatta yhtenä kaupankäynnin muotona. Suurin osa keskiajalla käytössä olleesta keramiikasta oli tuontiesineitä Saksasta. Rahan käyttö vakiintui ja rahan lyönti alkoi Turussa 1400-luvun puolivälissä. Kiven käyttö asuinrakentamisessa alkoi. 1300-luvun lopulta 1500-luvulle Suomi kuului Ruotsin mukana Kalmarin unioniin, joka hajosi Kustaa Vaasan aikana.\n1500- ja 1600-luvut\nIlmasto alkoi 1500-luvun alussa jälleen viilentyä. 1500-luvun lopulla ja 1600-luvulla monet talot ja kylät autioituivat Etelä-Suomessa. Samaan aikaan suomalaisten asutus levittäytyi Pohjanmaalla ja Savossa uusille alueille. Myös Kainuu sai savolaisperäisen maata viljelevän väestönsä 1500-luvulla. Suomen väkiluku oli 1500-luvulla arviolta 210 000–350 000 henkeä.\nSuomi säilytti Ruotsin vallan aikaisen virallisen kielen, uskonnon sekä lainsäädännön, ja sillä oli Ruotsin valtakauden lopusta poiketen oma hallinto ja oikeusjärjestelmä. Venäjän keskusjohdon ja suomalaisten aloitteellisuuden yhteisvaikutuksesta suuriruhtinaskunnalle muotoutui ajan myötä autonomia, joka laajeni 1800-luvun lopulle asti. Varsinaisesti kaikki Suomea koskevat asiat olivat suoraan Venäjän keisarin alaisuudessa. Vuoden 1809 vallanvaihdosta seurasivat uudistukset: Vanhan Suomen alue liitettiin muuhun Suomeen vuonna 1812, pääkaupunki ja Turun palon jälkeen myös yliopisto siirrettiin Turusta Helsinkiin ja maahan perustettiin senaatti ja keskusvirastoja. Suuriruhtinaskunnan aika oli Suomelle edistyksen aikaa. 1880-luvulta autonomiaa kuitenkin alettiin kaventaa ja kehitys kärjistyi 1900-luvun taitteen sortovuosiin ja Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin murhaan.\nSortokausista kansallistunteen nousuun\nTaiteeseen ja kulttuuriin kehitys toi tullessaan Suomen taiteen kultakauden ja suomenkielisen kirjallisuuden nousun. Tänä aikana suomalaisten keskuudessa syntyi käsitys Suomesta Venäjästä erillisenä valtiona. Tämä johti ristiriitoihin venäläisten kanssa, koska samaan aikaan emämaassa oli menossa päinvastainen kehitys: Venäjän valtiorakenteen yhtenäistäminen ja tiivistäminen. Seurauksena olivat vuosina 1899–1905 ja 1908–1916 suomalaisiin kohdistetut valtakunnallistamis- eli venäläistämistoimet. Suomalaiset ovat kutsuneet näitä, kansakuntaa yhdistäneitä ajanjaksoja sortokausiksi. Ensimmäisen venäläistämiskauden päätti vuoden 1905 suurlakko, jonka seurauksena suomalaiset saivat yleisen äänioikeuden ja kansanedustuslaitoksen, eduskunnan. Tämän seurauksena maahan syntyi nykyaikainen puoluejärjestelmä. Täten myös Suomen poliittinen kehitys alkoi lopulta seurata muuta yhteiskunnassa ilmennyttä nykyaikaistumista.\nMaaliskuun ja lokakuun 1917 vallankumoukset\nSisällissota – kansan kahtiajakautuminen\nTammikuun 1918 aikana keväästä 1917 lähtien kiihtynyt vastakkainasettelu kärjistyi punaisten ja valkoisten väliseksi sisällissodaksi 27. tammikuuta 1918. Suomi jakaantui Kansanvaltuuskunnan Etelä-Suomea Helsingistä käsin hallitsemaan punaiseen Suomeen ja Suomen Senaatin Keski- ja Pohjois-Suomea Vaasasta käsin hallitsemaan valkoiseen Suomeen. Sisällissodassa valkoiset saivat merkittävää tukea keisarilliselta Saksalta ja punaiset Neuvosto-Venäjän bolševikeilta. Sotaan osallistui vajaat 200 000 suomalaista ja noin 20 000 ulkomaista sotilasta. Suomalaisarmeijoissa merkillepantavaa oli alaikäisten lapsisotilaiden suuri osuus, ja myös naisten osallistuminen sotaan. Valkoiset voittivat sodan. Tämä oli seurausta punakaartien alkeellisesta taistelutaidosta, saksalaisten laatuyksiköiden ja suomalaisjääkäreiden antamasta sotilaallisesta tuesta Vaasan senaatille ja sen käytössä olleista ammattiupseereista, jotka mahdollistivat heikosti koulutettujen suojeluskuntien ja asevelvollisten joukkojen tehokkaamman käytön. Valkoisen armeijan voittoon päättynyt taistelu Tampereen kaupungista ja Saksan armeijan osastojen maihinnousut Hangossa ja Loviisassa sekä saksalaisten suorittama Helsingin valtaus olivat sodan kannalta ratkaisevat tapahtumat. Sodan molemmat osapuolet harjoittivat poliittista terroria yhtenä sodankäynnin muotona. Terrorissa sai surmansa kaikkiaan noin 11 000 – 13 000 uhria. Sodan jälkeen noin 70 000 punaista ja punaiseksi epäiltyä suljettiin vankileireille, valtiorikosoikeuksien tuomittaviksi. Vuoden 1918 sisäisen sodan romahduttaman elintarviketilanteen ja hävinneen osapuolen huonon kohtelun vuoksi leireillä menehtyi kesän 1918 aikana nälkään ja tauteihin (erityisesti espanjantautiin) noin 13 000 henkeä. Sisällissodassa sai surmansa kaikkiaan noin 37 000 ihmistä.\nSuomi 1920–1940. Valtakunnan silloinen kokonaispinta-ala oli 382 801 km² (1938).\nSisällissodan aikana ja sen jälkeen Suomi liittyi Saksan valtapiiriin. Maaliskuussa 1918 Suomen sotilas- ja kauppapolitiikka oli sidottu Saksaan. Suomea suunniteltiin muutettavaksi kuningaskunnaksi, ja lokakuussa Suomelle valittiinkin saksalainen kuningas Friedrich Karl. Tämä supisti merkittävästi suomalaisten itsenäisyyttä. Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä marraskuussa 1918 Saksan tappioon Suomen itsenäisyys toteutui konkreettisesti. Seuraavana vuonna Suomelle vahvistettiin tasavaltainen hallitusmuoto. Maan ulkopolitiikka suuntautui Länsi-Eurooppaan ja Skandinaviaan. Saksalaissuuntauksen päättyminen vahvisti maltillisten väestöryhmien asemaa Suomessa, mikä teki sovinnollisen sisäpolitiikan mahdolliseksi. Merkittävimmät vasemmiston toiveet kuten torpparivapautus, oppivelvollisuuslaki ja uskonnonvapaus toteutuivat vapaamielisten porvarien ja maltillisten sosiaalidemokraattien yhteistyönä. Tasavallan ensimmäiseksi presidentiksi valittu K. J. Ståhlberg vakiinnutti suomalaisen parlamentarismin, jossa eduskunnan lisäksi presidentillä oli tärkeä asema. Ståhlbergin kaudella kahtiajakautunut kansakunta alkoi eheytyä lukuisten sosiaalisten uudistusten ja elintason kasvun ansiosta.\n1930-luvun laman synnyttämä työttömyys kasvatti monin paikoin yhteiskunnallista tyytymättömyyttä. Monet suomalaiset liikkuivat maan sisällä työn perässä.\nEuroopan poliittinen tilanne kiristyi 1930-luvulla. Suomi alkoi varustautua resursseihinsa nähden melko voimakkaasti ja haki turvaa pohjoismaisesta yhteistyöstä. Sisäpolitiikassa maailmanpoliittinen tilanne näkyi entistä suurempana sovinnollisuutena vasemmiston ja oikeiston välillä.\nVälirauhasta jatkosotaan ja Lapin sotaan\nJatkosodan jälkeen Karjalasta evakuoitu siirtoväki sekä rintamamiehet oli asutettava, minkä vuoksi säädettiin maanhankintalaki. Lisäksi maan oli maksettava suuret sotakorvaukset Neuvostoliitolle, mutta toisaalta estettävä Neuvostoliiton vaikutusvallan liiallinen kasvu. Ulkopoliittiseksi linjaksi muodostui Paasikiven–Kekkosen linja. Linja pyrki ottamaan huomioon Neuvostoliiton turvallisuusintressit mutta estämään sen liiallisen vaikutuksen sisäpolitiikkaan. Toisin kuin muissa Neuvostoliiton vaikutuspiiriin jääneissä maissa, kommunistit eivät nousseet valtaan Suomessa, vaikka vaaran vuosina kommunistien vallankaappauksen uhkaa pidettiin todellisena. Merkittävänä syynä oli se, että Neuvostoliitto ei sotilaallispoliittisen kokonaistilanteen vuoksi halunnut tukea suomalaisten kommunistien mahdollisia vallankaappaussuunnitelmia. Kommunistit joutuivat jättämään hallituksen vuonna 1948, Suomi liittyi Pohjoismaiden neuvostoon ja Yhdistyneisiin kansakuntiin vuonna 1955 ja sai Neuvostoliitolle tukikohdaksi vuokratun Porkkalan takaisin vuonna 1956. Toisaalta Suomi joutui vuonna 1948 solmimaan YYA-sopimuksen, joka sitoi Suomen sotilaallisesti Neuvostoliiton vaikutuspiiriin.\nUrho Kekkosen pitkän presidenttikauden (1956–1981) aikana Suomi muuttui maatalousmaasta moderniksi teollisuus- ja palveluyhteiskunnaksi. Niinpä maaseutu alkoi autioitua 1960-luvulta alkaen maaseutuväestön muuttaessa teollisuuskeskuksiin ja Ruotsiin. Samalla yhteiskunnan koulutustaso alkoi merkittävästi nousta 1970-luvulla peruskoulujärjestelmään siirtymisen ja korkeakoulutuksen voimakkaan laajenemisen myötä.\nTaloudellisesti Suomi yhdentyi länteen liittymällä Euroopan vapaakauppajärjestöön ja solmimalla vapaakauppasopimuksen Euroopan yhteisön kanssa.\nSisäpoliittisesti Kekkosen pitkä presidenttikausi oli hajanainen. Sitä luonnehti esimerkiksi sosiaalidemokraattien ja sittemmin kommunistien hajaannus. Kekkonen käytti valtaoikeuksiaan täysimittaisemmin kuin kenties kukaan toinen Suomen presidentti. 1970-luvulla Neuvostoliiton vaikutus sisäpolitiikkaan kasvoi.\n1980-luvulta syvään lamaan\nMauno Koiviston presidenttikaudella Suomi siirtyi presidenttikeskeisyydestä parlamentaristiseen hallintoon. Samalla itänaapuriin alettiin ottaa varovaisesti etäisyyttä. Suomen ja Neuvostoliiton kahdenvälinen niin kutsuttu clearing-kauppa oli kasvanut merkittävään rooliin Suomen taloudessa 1980-luvun loppuun mennessä.\n1990-luvun aikana suomalainen yhteiskunta alkoi kansainvälistyä ja Suomessa asuvien maahanmuuttajien määrä kasvoi. Maataloudessa työskentelevän väestönosan määrä laski ja väestöä muutti kaupunkeihin.\nRakennemuutoksesta talouden lamaan\nSuomen talouselämän riippuvuus ulkomailla tapahtuvasta tuotannosta lisääntyi koko 2000-luvun ajan. Etenkin metsäteollisuudesssa jouduttiin sulkemaan useita tuotantolaitoksia.\nSuomen valtiomuoto on tasavalta. Suomen valtionpäämies on tasavallan presidentti, joka valitaan kuudeksi vuodeksi kerrallaan suoralla kansanvaalilla. Suomi on pääosan itsenäisyytensä ajasta soveltanut semipresidentiaalista järjestelmää, mutta 1980-luvun loppupuolelta lähtien Suomen tasavallan presidentin valtaoikeuksia on kavennettu ja varsinkin vuosina 2000 ja 2012 voimaan astuneissa perustuslakiuudistuksissa presidentin asema muuttui ensisijaisesti edustukselliseksi ja arvojohtajuuteen liittyväksi. Presidentillä on kuitenkin edelleen muodollinen veto-oikeus, presidentti nimittää korkeimmat virkamiehet ja hän johtaa ulkopolitiikkaa yhteistyössä valtioneuvoston kanssa. Yleensä Euroopan unionia koskevia asioita hoitaa pääministeri.\nNykyinen presidentti on Sauli Niinistö, joka aloitti kautensa vuonna 2012. Entiset presidentit ovat K. J. Ståhlberg (1919–1925), L. K. Relander (1925–1931), P. E. Svinhufvud (1931–1937), Kyösti Kallio (1937–1940), Risto Ryti (1940–1944), C. G. E. Mannerheim (1944–1946), J. K. Paasikivi (1946–1956), Urho Kekkonen (1956–1982), Mauno Koivisto (1982–1994), Martti Ahtisaari (1994–2000) ja Tarja Halonen (2000–2012).\nVirallisesti pääministeri ja muut ministerit sekä oikeuskansleri muodostavat valtioneuvoston, mutta arkikielessä ministerien kokoonpanoa kutsutaan hallitukseksi. Nykyinen pääministeri on Juha Sipilä ja valtiovarainministeri Petteri Orpo.\nHallitus, jota johtaa pääministeri, käyttää toimeenpanovaltaa eli huolehtii hallinnon juoksevista asioista. Pääministeri valitaan puolueiden välisissä hallitusneuvotteluissa ja pääministeri nimittää hallitukseen yleensä toistakymmentä ministeriä. Valtion budjetin laatiminen ja lakiehdotusten valmistelu tapahtuvat myös osittain ministerien alaisissa ministeriöissä.\nPerustuslain mukaan valta kuuluu Suomessa kansalle ja hallitusvaltaa Suomessa käyttävät tasavallan presidentti sekä valtioneuvosto, jonka jäsenten tulee nauttia eduskunnan luottamusta. Eduskunta on 200-jäseninen, suhteellisilla vaaleilla valittava yksikamarinen parlamentti. Eduskuntavaalit pidetään neljän vuoden välein. Eduskunnan enemmistö voi pakottaa hallituksen eroamaan antamalla istuvalle hallitukselle epäluottamuslauseen. Eduskunta säätää lait ja hyväksyy valtion budjetin. Eduskunnan perustuslakivaliokunta valvoo valmistavien lakien perustuslain mukaisuutta.\nSuomi siirtyi ensimmäisten maiden joukossa yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen 1905. Suurimmat puolueet ovat pitkään olleet Kansallinen Kokoomus, Suomen Keskusta ja Suomen Sosialidemokraattinen Puolue. Muut nykyiset eduskuntapuolueet ovat Perussuomalaiset, Sininen tulevaisuus, Suomen Kristillisdemokraatit, Suomen ruotsalainen kansanpuolue, Vasemmistoliitto ja Vihreä liitto. Eduskuntavaaleissa 2015 suurimmaksi puolueeksi nousi keskusta. Hallitukseen kuuluvat keskustan lisäksi kokoomus ja siniset.\nTulopolitiikassa Suomessa on käytössä niin sanottu kolmikanta, jossa tulonjaosta ja työehdoista sovitaan työmarkkinajärjestöjen ja valtion kesken. Valtiollisia neuvoa antavia kansanäänestyksiä on järjestetty vain kaksi Suomen historiassa: kieltolain kumoamisesta ja Euroopan unionin jäsenyydestä.\nSuomen maakunnat vaakunoineen. Suomen nykyisten maakuntien alueet sinisen eri sävyillä. Suomen historiallisten maakuntien rajat kellanruskeilla viivoilla. Vaakunat ovat nykyisten maakuntien vaakunoita.\nMaakunnat toteuttavat kunnallisen itsehallinnon alueellisella tasolla. Vuonna 1997 vahvistettu maakuntajako poikkeaa olennaisesti Suomen historiallisista maakunnista, joita on yhdeksän. Vuodesta 2009 maakuntia on yhdeksäntoista. Yksi maakunnista, Ahvenanmaa, on itsehallinnollinen.\nSuomen puolustusvoimat jaetaan kolmeen haaraan: maavoimiin, merivoimiin ja ilmavoimiin. Sisäministeriön alainen Rajavartiolaitos ei kuulu puolustusvoimiin, mutta voidaan liittää siihen sodan aikana. Puolustusvoimien komentaja on kenraali Jarmo Lindberg.Suomessa on voimassa miehiä koskeva yleinen asevelvollisuus, ja myös naisilla on oikeus värväytyä vapaaehtoisena. Asevelvollisuuden voi täyttää varusmiespalveluksena tai siviilipalveluksena. Varusmiespalvelun suorittavien osuus Suomessa on maailman korkeimpia. Vastuu asepalveluksen järjestämisestä on puolustusvoimilla, jonka reserviin koulutetaan miehiä asevelvollisuuden avulla. Asevelvollisuus alkaa sen vuoden alusta, jolloin mies täyttää 18 vuotta ja päättyy sen vuoden lopussa, kun mies täyttää 60 vuotta. Suomen puolustusvoimien henkilöstön koko on noin 14 000, joista 8 500 on ammattisotilaita. Valmiustilassa on noin 34 000 asepuvullista ja reservin koko on noin 350 000.\nSuomi on osallistunut Naton kriisinhallintaoperaatioon Afganistanissa vuodesta 2002 alkaen. Vuonna 2014 Suomi ja Nato allekirjoittivat isäntämaasopimuksen, joka mahdollistaa muun muassa joukkojen sijoittamisen ja tukikohtien perustamisen sekä velvoittaa isäntämaan tarjoamaan tukea sotilasoperaatioihin.\nSuomen tieverkko jakautuu valtion omistamiin ja Liikenneviraston hallinnoimiin maanteihin, kuntien omistamiin ja ylläpitämiin katuihin sekä yksityisten ylläpitämiin yksityisteihin. Maantieverkon rungon muodostaa 29 valtatietä, joita täydentävät kanta-, seutu- ja yhdystiet. Osa tärkeimmistä teistä on myös eurooppateitä. Vuoden 2014 alussa maantieverkon koko pituus oli noin 79 000 kilometriä, josta valtateiden osuus oli noin 8 600 kilometriä. Moottoriteitä oli 810 kilometriä. Suomi on harvaan asuttu maa, joten liikennettäkin on keskimäärin vähän. Liikennemääriin nähden tieverkko onkin kattava ja hyväkuntoinen, joskin jotkin vilkkaimmat valtatiet ja kaupunkiseutujen pääväylät ovat liikenneturvallisuuden kannalta ongelmallisia. Lisäksi alemman tieverkon kunto on herättänyt keskustelua.\nSuomen rataverkosta vastaa rautatieviranomaisena toimiva, liikenne- ja viestintäministeriön alainen Liikennevirasto. Suomen liikennöidyn rataverkon pituus on 5 944 kilometriä, josta sähköistettyä 3 073 kilometriä. Ainoa vakituinen henkilöliikenteen toimija valtion rataverkolla on valtionyhtiö VR. Suomen tavaraliikenteestä kulkee rautateitse noin neljännes (26 prosenttia vuonna 2015) liikennesuoritteena eli tonnikilometreinä mitattuna.\nMatkustajaliikenteeltään suurimmat satamat Manner-Suomessa ovat Helsingin satama, Turun satama, Naantalin satama ja Vaasan satama. Matkustajalaivayhtiöistä suurimmat, jotka liikennöivät Helsinkiin ja Turkuun, ovat Viking Line ja virolainen Tallink (jonka toiminimiin kuuluu suomalainen Silja Line). Lisäksi Suomesta liikennöivät muun muassa välillä Vaasa–Uumaja RG Line, välillä Helsinki–Tallinna Eckerö Line ja Linda Line Express, sekä välillä Maarianhamina–Tukholma Birka Line. Laivaliikenteen suosiota nostaa Ahvenanmaan kautta kulkevilla laivoilla mahdollinen veroton myynti.\nVäestönkasvu 0,45 %\nSyntyvyys 11,00 / 1 000 henkilöä\nKuolleisuus 9,60 / 1 000 henkilöä\nLapsikuolleisuus 1,80 / 1 000 syntymää\nMediaani-ikä 41,6 vuotta\n65 vuotta täyttäneet 19,4\nSuomessa asuu noin 5,5 miljoonaa ihmistä. Väkiluku ylitti neljän miljoonan rajan vuonna 1950, viiden miljoonan rajan vuonna 1991 ja viiden ja puolen miljoonan rajan vuonna 2016. Suomen asukastiheys on suhteellisen alhainen, keskimäärin runsaat 18 ihmistä neliökilometrillä. Yli kolmannes Suomen alueesta on pohjoisen napapiirin pohjoispuolella, mutta suurin osa väestöstä asuu etelässä. Yli miljoonan asukkaan pääkaupunkiseutu on Suomen merkittävin kasvukeskus, ja myös Tampereen, Turun ja Oulun seudut ovat kasvaneet voimakkaasti. Vuonna 2015 Suomessa oli 749 taajamaa, joissa asui 85 prosenttia väestöstä, mutta taajamien pinta-ala oli vain reilut 2 prosenttia Suomen maapinta-alasta. Vuonna 2012 Suomen väestöllinen keskipiste eli Weberin piste sijaitsi Hämeenlinnan Hauholla (koordinaatissa 61,17 astetta pohjoista leveyttä ja 24,67 astetta itäistä pituutta).\nUlkomailta Suomeen muuttaneiden osuus väestöstä on EU-maiden pienimpiä, vaikka se onkin noussut merkittävästi vuoden 1990 jälkeen. Nelisen prosenttia maan väestöstä on muiden maiden kansalaisia, heistä suuri osa on Viron tai Venäjän kansalaisia. Pääosa muiden maiden kansalaisista asuu pääkaupunkiseudulla ja muissa suurissa kaupungeissa. Suomesta muutetaan eniten muihin EU-maihin. Ruotsi on ollut perinteisesti suomalaisen maastamuuton suosituin yksittäinen kohdemaa; 1960- ja 1970-lukujen taitteessa massiivinen Ruotsiin muutto pienensi Suomen väkilukua.\nVäestön ikä- ja sukupuolijakauma\nVäestö kansalaisuuden mukaan 31.12.2017:\nSuomen kansalaiset 95,47 prosenttia (5 263 678)\nViron kansalaiset 0,93 prosenttia (51 539)\nVenäjän kansalaiset 0,53 prosenttia (29 183)\nIrakin kansalaiset 0,21 prosenttia (11 729)\nSuomen väestöstä oli ulkomaiden kansalaisia 4,5 prosenttia, ja 6,8 prosenttia oli ulkomailla syntyneitä.\nSuomen perustuslain mukaan maan kansalliskielet ovat suomi ja ruotsi. Suomea puhuu äidinkielenään 88,0 prosenttia ja ruotsia 5,2 prosenttia väestöstä. Suomi on Viron ja Unkarin ohella yksi kolmesta itsenäisestä valtiosta, jonka valtakieli on suomalais-ugrilainen. Ruotsinkielinen väestö on keskittynyt etelärannikolle ja Pohjanmaan rannikkoseudulle sekä Ahvenanmaalle. Muita Suomessa perinteisesti puhuttuja vähemmistökieliä ovat kolme saamelaiskieltä inarinsaame, pohjoissaame ja koltansaame (äidinkielenä yhteensä noin 1 900:llä) sekä romanikieli (ks. Suomen romanit), tataari (ks. Suomen tataarit) ja suomalainen viittomakieli. Maan pienin perinteisiin vähemmistökieliin kuuluva kieli on suomenruotsalainen viittomakieli (noin 150 käyttäjää). Saamelaisten sekä romanien ja muiden ryhmien oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan on turvattu perustuslaissa, mutta viralliseksi vähemmistökieleksi luetaan yleensä vain saamen kielet. Vironkielisiksi katsotaan vain 1900-luvun loppupuolelta lähtien maahan Virosta muuttaneet vironkieliset asukkaat. Venäjänkielisiä asui Suomessa 2000-luvun alussa noin 35 000, enimmäkseen 1990-luvulla alkaneen muuttoliikkeen matkassa tulleina. Suomen somalit ovat kasvaneet 1990-luvun alusta lähtien käytännössä nollasta merkittäväksi vähemmistöksi. Kasvaneen maahanmuuton seurauksena Suomessa ainakin 41 kielellä on yli 1 000 puhujaa.\nSuurimmat kieliryhmät vuoden 2017 lopussa:\n1. suomi 4 848 761\n2. ruotsi 289 052\n3. venäjä 77 177\n4. viro 49 590\n5. arabia 26 467\n6. somali 20 007\n7. englanti 19 626\n8. kurdi 13 327\n9. persia 12 090\n10. kiina 11 825\n11. albania 10 391\n12. vietnam 9 872\n13. thai 9 403\n14. espanja 7 770\n15. turkki 7 739\n16. saksa 6 183\nVuoden 2017 lopussa 70,9 prosenttia kansasta kuului evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Toiseksi suurin kirkkokunta on ortodoksinen kirkko, johon kuuluvia on 1,1 prosenttia. Suomen perustuslaissa luterilaisella kirkolla on erityisasema ja myös ortodoksisesta kirkosta on olemassa erityislaki ja niillä on eräissä suhteissa valtionuskontoon verrattava asema, mutta uskonnonvapaus on turvattu lailla. Vuoden 2017 lopussa uskontokuntiin kuulumattomia oli 26,3 prosenttia.\nSuomessa kansanterveyslaki määrää kansanterveystyön kunnan vastuulle. Työ jaetaan sairaanhoitoon ja ehkäisevään terveydenhoitoon. Jokaisen kunnan on tarjottava tietyt perusterveyspalvelut, joita ei kuitenkaan määritellä yksityiskohtaisesti. Kunnassa on oltava terveydenhoitopalveluja varten terveyskeskus ja mahdollisia sivutoimipisteitä. Terveydenhoidon kalleuden vuoksi useat kunnat ovat perustaneet kansanterveystyön kuntayhtymiä. Kunta voi myös hoitaa terveyspalvelut ostamalla palvelut toiselta kunnalta tai yksityiseltä palvelun tuottajalta.\nSuomen suurimmat kunnat 31. elokuuta 2017.\n1. Helsinki 642 045 11. Kouvola 84 548\n2. Espoo 277 375 12. Joensuu 75 652\n3. Tampere 230 537 13. Lappeenranta 72 685\n4. Vantaa 221 821 14. Hämeenlinna 67 601\n5. Oulu 201 124 15. Vaasa 66 876\n6. Turku 188 584 16. Seinäjoki 62 457\n7. Jyväskylä 139 260 17. Rovaniemi 62 037\n8. Lahti 119 395 18. Mikkeli 54 390\n9. Kuopio 117 842 19. Kotka 53 730\n10. Pori 84 779 20. Salo 53 188\nCarl Ludvig Engel, Helsingin yliopiston päärakennus, 1832.\nSuomessa on lainsäädännöllinen oppivelvollisuus 7–16-vuotiaille. Suurin osa aloittaa seitsemän vuoden iässä tyypillisesti yhdeksänvuotisen peruskoulun. Peruskoulutuksen jälkeen nuorten suosituimmat toisen asteen koulutusvalinnat ovat ammatillinen perustutkinto ja lukio, joiden suorittaminen kestää yleensä kahdesta neljään vuotta. Kunnat hallitsevat alueensa peruskouluja, lukioita ja osaa ammatillisista oppilaitoksista.\nKorkeakoulujärjestelmä jakautuu yliopistoihin ja ammattikorkeakouluihin. Yliopistojen tehtävänä on omien alojensa ylin opetus ja tutkimus. Ammatillisesti suuntautunutta koulutusta annetaan lisäksi ammattikorkeakouluissa, jotka ovat kuntien ja yksityisten säätiöiden omistamia. Korkeakoulujen rahoitus määräytyy opetusministeriön kanssa tehdyillä tulossopimuksilla, joissa määritetään korkeakoulun tutkintotavoitteet. Korkeakoulujärjestelmä on hajautettu alueellisesti, jotta voitaisiin taata koulutuksen tasa-arvoinen saanti maan eri osissa.\nKorkeakoulujen opetuskieli on pääasiallisesti suomi, mutta ruotsinkielisen väestönosan tarpeisiin järjestetään myös ruotsinkielistä yliopisto- ja ammattikorkeakoulutusta. Korkeakoulut tarjoavat opetusta myös vierailla kielillä, pääasiassa englanniksi. Opetus on ilmaista yliopistotasolle saakka, ja lisäksi opiskelijat saavat opintotukena opintorahaa, asumistukea sekä valtion takaamaa lainaa. Korkeakoulututkinnon suorittavien osuus ikäluokasta on kansainvälisesti katsoen korkea. Pääasiallisena tutkintona yliopistoissa on maisterin tai ylempi korkeakoulututkinto, ammattikorkeakouluissa puolestaan ammattikorkeakoulututkinto, joka rinnastetaan useimmissa yhteyksissä alempaan korkeakoulututkintoon. Ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaminen vie keskimäärin 5,1 vuotta tehollista työaikaa, mutta opiskelijoiden työnteko pidentää opintoihin kuluvaa kokonaisaikaa.\nSaunominen on merkittävä suomalaisuutta edustava perinteen muoto. Savusaunoja on prosentin verran kaikista suomalaisista saunoista.\nSuomalaisessa kulttuurissa on ollut jakoja maantieteellisesti ja väestöryhmittäin, mutta kulttuurit ovat sittemmin voimakkaasti sulautuneet. Vähemmistöt ylläpitävät omia kulttuurisia piirteitään, huomattavina saamelaisten, romanien ja suomenruotsalaisten alakulttuurit. Koska maan kaupungistuminen on myöhäistä perua, suurella osalla suomalaista on sidos maaseutuun. Suurempiin asutuskeskuksiin muuttaneet suomalaiset esimerkiksi viettävät usein vapaa-aikaa maaseudulla, erityisesti vesistöjen äärellä.\nSuomessa on kirjoitettu suomenkielisiä kirjoja kirjakielen luomisesta ja käyttöönotosta 1500-luvulta lähtien, 1800-luvulle asti tosin lähinnä vain uskonnollista kirjallisuutta sekä lakitekstejä. Mikael Agricolaa pidetään suomen kirjakielen ja suomenkielisen kirjallisuuden isänä. Maan kansallisrunoilija on Johan Ludvig Runeberg, jonka tunnetuin teos on Vänrikki Stoolin tarinat. Suomen kansalliseepoksen Kalevalan koonnut Elias Lönnrot aloitti suomenkielisen kaunokirjallisuuden perinteen kokoamalla kirjan karjalaisista kansanlauluista. Suomenkielisen romaanikirjallisuuden perustaja oli Aleksis Kivi vuonna 1870 ilmestyneellä Seitsemällä veljeksellään. Häntä seurasivat muun muassa Juhani Aho ja yhteiskunnallisiin epäkohtiin huomionsa keskittänyt Minna Canth. Runouden puolella Eino Leino kehitti kalevalaisvaikutteista, kansallisromanttista tyyliä. F. E. Sillanpää sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1939 etenkin maaseutuväestön kuvauksistaan. Toisen maailmansodan jälkeen Mika Waltarin ja Tove Janssonin kirjat tulivat hyvin suosituiksi myös ulkomailla.\nSuomen kansallislaulu on Maamme-laulu, jonka on säveltänyt Fredrik Pacius. Suomen kansallissäveltäjä on Jean Sibelius, jonka suomalaisille tunnetuin sävellys on Finlandia. Suomea on kutsuttu ”taidemusiikin suurvallaksi”, koska toisen maailmansodan jälkeen rakennetun musiikkiopisto- ja konservatorio-järjestelmän avulla Suomesta on tullut väkilukuun suhteutettuna suuri määrä maailmanluokan taidemuusikoita: kapellimestareita kuten Esa-Pekka Salonen, Osmo Vänskä ja Mikko Franck; oopperalaulajia kuten Karita Mattila, Soile Isokoski, Martti Talvela ja Matti Salminen, Olli Mustosen ja Pekka Kuusiston kaltaisia solisteja sekä säveltäjiä kuten Einojuhani Rautavaara, Magnus Lindberg ja Kaija Saariaho.\n1950-luvulla Suomeen rantautui niin sanottu modernismin toinen aalto, jossa harjoitettiin 12-säveljärjestelmää, sarjallisuutta sekä sointi- ja kenttätekniikoita. Erik Bergman oli eräs uranuurtajista. 1970-luvulla alkoi suomalaisen oopperan renessanssi Aulis Sallisen ja Joonas Kokkosen sointimaailmaltaan perinteisten oopperoiden myötä. Toisaalta nuoret säveltäjät ja muusikot toivat eurooppalaista radikaalia modernismia Suomeen muun muassa Korvat auki -yhdistyksen piirissä, keskeisinä niminä Saariaho, Lindberg ja Salonen.\nEnsimmäinen ulkomailla lyhytaikaista menestystä saanut yhtye oli Hanoi Rocks. 1990-luvun lopulta alkaen suomalainen populaarimusiikki on saanut laajempaa menestystä ulkomailla. Konemusiikkiyhtyeistä Bomfunk MC’s teki yhden Keski-Euroopassa menestyneen singlen ja Darude kaksi. Rockyhtye The Rasmus sekä metallimusiikkiyhtyeet HIM, Nightwish, Sonata Arctica, Children of Bodom ja Stratovarius ovat julkaisseet albumeita, jotka ovat menestyneet eri puolilla maailmaa. Selloilla metallia soittava Apocalyptica on saanut myös suosiota. Maailmanmusiikkia edustava kansanmusiikkiyhtye Värttinä on sekin menestynyt ulkomailla. Suomalainen hardcore-punk on niin ikään menestynyt hyvin ulkomailla, esimerkiksi Terveet Kädet. Eurovision laulukilpailut voitti 2006 voitti Lordi kappaleellaan ”Hard Rock Hallelujah”.\nVanhin suomenkielinen ammattiteatteri, Suomen Kansallisteatteri, perustettiin 1872. Suomessa on noin 56 teatteria, joiden toimintaa tuetaan julkisista varoista, esimerkiksi Helsingin, Turun ja Kuopion kaupunginteatterit. Lisäksi Suomessa on 107 ammattiteatteria ja lukuisia harrastajateattereita. Kesäteatteritoiminta on vilkasta.\nSuomen taide koki kultakautensa 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Aikakauden kuuluisia suomalaistaiteilijoita ovat esimerkiksi Akseli Gallen-Kallela, Albert Edelfelt, Pekka Halonen, Tyko Sallinen, Juho Rissanen, Ellen Thesleff, Helene Schjerfbeck, Magnus Enckell, ja Hugo Simberg. Kuvanveistäjistä tunnettuja ovat muun muassa Wäinö Aaltonen, Eila Hiltunen ja Laila Pullinen.\nAlvar Aalto, Säynätsalon kunnantalo, 1952.\nUusi arkkitehtuurin aikakausi alkoi Suomessa 1800-luvulla, kun tulipalossa tuhoutunutta Helsinkiä alettiin rakentaa. Töiden pääarkkitehtinä toimi saksalainen Carl Ludvig Engel. Empiretyyli kehittyi Suomessa omaperäiseen suuntansa, sillä maahan tuli uusklassisia piirteitä sekä idästä että lännestä.  1800-luvun lopulla jugend ja kansallisromantiikka läivät läpi. Suomessa kansallisromantiikassa otettiin kotimaasta käyttöön muun muassa materiaalit, puu ja luonnonkivi (erityisesti graniitti), ja kasvi- ja eläinkunnasta löytyneitä koristeaiheita. Suomalainen arkkitehtuuri tuli ensimmäisen kerran kansainväliseen tietouteen, kun Eliel Saarinen, Herman Gesellius ja Armas Lindgren suunnittelema Suomen paviljonki sai laajaa huomiota.\nEnsimmäinen suomalainen näytelmäelokuva oli Salaviinanpolttajat vuonna 1907. Elokuva koki Suomessa nousukauden kun Erkki Karu perusti elokuvayhtiö Suomi-Filmin vuonna 1919. Vanhin kokonaan säilynyt suomalainen näytelmäelokuva on Ollin oppivuodet vuodelta 1920. Ensimmäinen ulkomaillakin esitetty suomalaiselokuva on vuonna 1922 valmistunut Anna-Liisa, jota esitettiin myös Ruotsissa. Ensimmäinen täysin suomalaisvoimin valmistunut äänielokuva Tukkipojan morsian valmistui 1931. Vuonna 1933 Suomi-Filmistä lähtenyt Karu perusti uuden elokuvayhtiön Suomen Filmiteollisuus. Vuonna 1936 yritys kohosi tuotantoluvuissaan samalle tasolle siihen asti Suomen elokuva-alaa yksin hallinneen Suomi-Filmin kanssa. Ajan tunnettuja näyttelijöitä olivat muun muassa Ansa Ikonen ja Tauno Palo, jotka säilyttivät suosionsa aina 1950-luvulle asti. Heidän ensimmäinen yhteiselokuvansa Kaikki rakastavat sai ensi-iltansa 1935.\nToisen maailmansodan (1939–1945) aikana Suomessa tuotettiin runsaasti isänmaallispaatoksellisia draamaelokuvia sekä todellisuuspakoisia epookkielokuvia ja komedioita, kuten SF:n Kulkurin valssi. Erityisesti 1940-luvun suosikki valkokankailla oli Lea Joutseno, joka tähditti muun muassa Valentin Vaalan reippaita komediaelokuvia. Sodan jälkeen valmistuivat muun muassa Vaalan Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä ja Ihmiset suviyössä. Erik Blombergin Valkoinen peura (1952) palkittiin Cannesin elokuvajuhlilla. Esa Pakarisen ja Reino Helismaan johdolla esiteltiin niin kutsuttu rillumarei-elokuva 1950-luvun alkupuolella. Kriitikot inhosivat, kansa rakasti. Kymmenen vuotta sodan päättymisestä valmistui Väinö Linnan samannimiseen romaaniin perustuva elokuva Tuntematon sotilas. Elokuvan ohjasi Edvin Laine ja se on edelleen kaikkien aikojen katsotuin elokuva Suomen elokuvateattereissa.\nKatso myös: Luettelo suomalaisista sanomalehdistä, luettelo Suomessa näkyvistä televisiokanavista ja luettelo suomalaisista radioasemista\nSuomessa ilmestyy vuosittain noin 370 sanomalehteä ja 5 500 aikakauslehteä. Kirjoja julkaistaan vuodessa 14 000. Suomen luetuin päivälehti on Helsingin Sanomat, jonka levikki vuonna 2017 oli 234 258. Lehdellä on keskimäärin 859 000 lukijaa. Helsingin Sanomien julkaisija Sanoma on Pohjoismaiden johtava viestintäyhtymä, jonka muita Suomessa julkaisemia sanomalehtiä ovat muun muassa Ilta-Sanomat ja Taloussanomat. Toinen Suomen mainosrahoitteisen viestinnän merkittävimmistä tekijöistä, Alma Media, julkaisee yli 30 sanomalehteä, mukaan lukien Aamulehti, Iltalehti ja Kauppalehti.\nValtiollisen viestintäyhtiö Yleisradion toiminta kustannetaan erillisellä Yle-verolla. Suomen suurin kaupallinen televisiokanava on vuonna 1957 perustettu MTV3, jonka omistaa ruotsalainen Bonnier. Suomen kuunnelluin radiokanava on Yle Radio Suomi. Suosituin kaupallinen radiokanava on Radio Nova.\nMoottoriurheilussa suurta menestystä ovat saavuttaneet muun muassa rallin nelinkertainen maailmanmestari Tommi Mäkinen ja Formula 1:n kaksinkertainen maailmanmestari Mika Häkkinen. Muita menestyneitä urheilijoita ovat olleet muun muassa jääkiekkoilijat Jari Kurri ja Teemu Selänne sekä jalkapalloilija Jari Litmanen.\nHaggren, Georg ym.: Muinaisuutemme jäljet. Suomen esi- ja varhaishistoria kivikaudelta keskiajalle. Helsinki: Gaudeamus, 2015. ISBN 978-952-495-363-4.\nVares, Vesa: Kuninkaan tekijät. Suomalainen monarkia 1917–1919. Myytti ja todellisuus. Porvoo Helsinki Juva: WSOY, 1998. ISBN 951-0-23228-9.\n↑ a b Suomen pinta-alat kunnittain 1.1.2017 (PDF) Maanmittauslaitos. Viitattu 16.6.2017.\n↑ a b Suomen väkiluku 10.4.2018 10.4.2018. Väestörekisterikeskus. Viitattu 10.4.2018.\n↑ Väestö kielen mukaan 1980–2017 Tilastokeskus. Viitattu 29.3.2018.\n↑ Kesätilastot - Ilmatieteen laitos ilmatieteenlaitos.fi. Viitattu 3.12.2017.\n↑ Haggren ym. 2015, s. 19–23.\n↑ Haggren ym. 2015, s. 25.\n↑ a b c Georg Haggren, Petri Halinen, Mika Lavento, Sami Raninen ja Anna Wessman: Muinaisuutemme jäljet, s. 210-211. Gaudeamus, 2015.\n↑ Haggren ym. 2015, s. 136–137.\n↑ Haggren ym. 2015, s. 199.\n↑ a b c Haggren ym. 2015, s. 171–178.\n↑ Haggren ym. 2015, s. 189–190.\n↑ Haggren ym. 2015, s. 217–219.\n↑ a b Haggren ym. 2015, s. 207–208.\n↑ a b Haggren ym. 2015, s. 364–365.\n↑ Haggren ym. 2015, s. 221.\n↑ Haggren ym. 2015, s. 350.\n↑ Haggren ym. 2015, s. 332.\n↑ Haggren ym. 2015, s. 327–331.\n↑ Haggren ym. 2015, s. 337.\n↑ Haggren ym. 2015, s. 380.\n↑ Haggren ym. 2015, s. 369.\n↑ a b c Haggren 2015, s. 420–423.\n↑ Haggren 2015, s. 409–417.\n↑ Haggren 2015, s. 489–497.\n↑ Haggren 2015, s. 474.\n↑ Toivonen, Janne: Puolustusvoimien uusi komentaja: Suomella on oltava pieni, terävä kärki 1.8.2014. Helsingin Sanomat. Viitattu 30.6.2015.\n↑ Uusiutuvien energiamuotojen edistäminen (PDF) (Valtiontalouden tarkastusviraston tuloksellisuustarkastuskertomukset 213/2010) Viitattu 12.10.2015.\n↑ Kotimaan tavaraliikenne, Liikennemuotojen osuudet suoritteesta (Liikenneviraston tilastokaaviot) Viitattu 9.3.2017.\n↑ Tilastotietokanta - Logistiikkatilastot - Kuljetustilastot (Tullitilasto kuljetusmuodoittain vuonna 2016, kuljetusmuoto=lentokuljetus) Viitattu 9.3.2017.\n↑ Suomi päivitetty 27.3.2014. Tilastokeskus. Viitattu 27.3.2014.\n↑ Väestönkasvu vuonna 2013. Tilastokeskus.\n↑ a b c d e http://www.tilastokeskus.fi/tup/suoluk/suoluk_vaesto.html\n↑ Väestö kielen mukaan 1980–2017 29.3.2018. Tilastokeskus. Viitattu 29.3.2018.\n↑ Taulukko: Kieli iän ja sukupuolen mukaan maakunnittain 1990–2017 29.3.2018. Tilastokeskus. Viitattu 29.3.2018.\n↑ a b Väestö uskonnollisen yhdyskunnan, iän ja sukupuolen mukaan 2000 - 2017 29.3.2018 Tilastokeskus\n↑ Ammatillinen koulutus. Kunnat.net. [vanhentunut linkki]\n↑ The Finnish Success in PISA – And Some Reasons Behind It. (jyu.fi; PDF) [vanhentunut linkki]\n↑ Savusaunan suosio kasvaa mtv3.fi.\n↑ Eroticartcollection.com Biography: Tom of Finland alias Touko Laaksonen. (englanniksi)[vanhentunut linkki]\n↑ Katsotuimmat kotimaiset elokuvat kautta aikojen Suomen elokuva-arkisto. Viitattu 10.3.2007.\nSuomi.fi – Suomen julkishallinnon verkkopalveluiden yhteinen osoite.\nFindikaattori – tilastotietoa yhteiskunnasta.\nTietoa Suomesta 15 kielellä.\nVisit Finland – Matkailun edistämiskeskuksen matkailusivusto. (englanniksi)\nSuomi Google Maps -karttapalvelussa.\nInkeri • Karjala • Liivinmaa (Liivinranta) • Meänmaa • Permin Komi • Ruija • Saamenmaa • Setumaa • Vepsänmaa • Metsäsuomalaiset


FFP2-hengityksensuojain korvalenkeillä 10 kpl | Labtex\nFFP2-hengityksensuojain korvalenkeillä 10 kpl\nNormaalihinta 59.80 € (kampanjahinta voimassa 31.7.2022 asti)\nFFP2 - tason suojaimet ovat toiseksi korkeinta suojausluokkaa suodattaen vähintään 94 % ilmassa olevista hiukkasista\nHengityksensuojaimet suodattavat vähintään 94% ilman epäpuhtauksista ja antavat suojaa erilaisia viruksia vastaan. Nämä suojaimet soveltuvat ammattilaisten ja kuluttajien käyttöön. Suojain ei sovellu lääketieteelliseen käyttöön.\nVenttilitön, korvien taakse kiinnitettävä malli istuu tiiviisti kasvoille ja sisältää muotoiltavan nenäosan. Pakkauskoko 10 kpl / pkt.\nSuojain antaa suojan kiinteitä hiukkasia vastaan, jotka eivät ole myrkyllisiä, kuten pölyltä, savulta ja aerosoleilta. Myös kuitupitoista pölyä vastaan. Suu-nenasuojaimet ovat CE-merkittyjä (EN 149:2001).\nHelppo kuljettaa mukana, mahtuu pieneen tilaan. Kertakäyttöinen, voidaan hävittää tavallisen jätteen mukana.\nPese kädet huolellisesti tai käytä käsien desinfiointiainetta. Peitä suojaimella nenä ja suu. Metallinen nenävahvike ylöspäin. Aseta korvalenkit korvien taakse ja muotoile nenävahvike tiiviisti nenän pintaan. Suojain asetetaan mahdollisimman tiiviisti kasvoille, jotta maskin teho on mahdollisimman hyvä. Käytön yhteydessä pyri välttämään suojaimen koskemista. Käytön jälkeen pese kädet tai käytä käsidesiä.


3.1 / 5 (102 ääntä)\nJulkaistu: 7.12.2015 17:35\nOtsikko: Videopelit VS Lukeminen\nHakusanat: kirja, lukeminen, video, peli, pelata, hallusinoida, pikotut, puut, hallusinoi, tunteja, loppu,\nAika: 2015-12-07 17:46:40\nItse katselen Riemurasiasta hauskoja kuvia ja luen niihin liittyviä hauskoja ja nokkelia kommentteja, jotka muut kaltaiseni ovat keksineet. Arvostelen muiden kommentteja peukuttamalla ja yritän itsekin keksiä hauskoihin kuviin liittyviä hauskoja ja nokkelia kommentteja, jotka muut kaltaiseni sitten arvostelevat peukuttamalla.\nAika: 2015-12-07 17:48:17\nSome people prefer reading books, others prefer staring at a group of pixels that change colors while pressing buttons for hours on end.\nAika: 2015-12-07 17:47:11\nVäittäisin, että hyvästä kirjasta saa paremmat vibat kuin videopelistä. Molemmissa on kyllä omat viehätyksensä. Harmittaa, että lukeminen tuntuu olevan kuoleva perinne\nAika: 2015-12-07 17:52:30\nmiksi pitää valita vain toinen?\n<pikkumusta> hiusjuuret on ruvennu jo tummuun, älykkyys on voittamassa.\n<BluePrints> Bitti- Väittäisin, että se on makukysymys. Vibat ovat yleensä eriluontoisia, vaikkakin tarinapohjaisessa pelissä varmasti voi saada samanlaisia tuntemuksia kuin kirjaa lukiessa. Pelit ovat erinomaisia siinä, että voit todella vaikuttaa tarinaan ja vaikket voisikaan suoranaisesti niin koet helposti olevasi osa sitä.\n<Lawnmowerx> ADHD jonnet ei lue.\n<Kaaleppi85> Kait se lukeminen vois olla jännää jos pystys keskittymään.\n<jullijuu> Olenko sekakäyttäjä jos molemmat maistuu?\n<Candlejack> Itse pidän lukemisesta ihan yhtä paljon kuin pelaamisesta. Tähän mennessä (n.6kk aikana) olen lukenut lähes kaikki Sven Hasselin kirjat pois lukien neljää viimeistä joita en vielä omista ja nyt aloitin jo keräämään Esa Sirén:in sota sarjaa, joista olen vasta lukenut "Kannaksen kostajat".\n<OsKuukkeli> 66Hukkaputki kirjoissa lukijan mielikuvitus luo maisemat, henkilöiden ulkonäöt yms. Ja lisäksi kirjoissa yleensä kuvataan ajatuksia ja tunteita paremmin kuin elokuvissa. Ymmärrän kyllä että kaikki eivät tykkää lukea, se kun vaatii paljon enemmän vaivaa kuin tv:n töllöttäminen.\n<Humerus> Väittäisin kylläkin, että mielikuvitus ja eideettiset aistimukset ovat ihan eri asia kuin hallusinointi.\n<Poniratsastaja> Bitti- Joissakin harvoissa peleissä tarina, ja tarinankerronta ovat vaan puhdasta kultaa. Sama pätee toki joihinkin kirjoihin myös, en vittu tiedä. Pointtina kuitenkin, että pelien kautta koetut tarinat hyvin toteutettuna vetävät mukaansa todella voimakkaasti. Koet vaikuttavasi jotain tarinaan ja olevasi osa sitä. Kirjoissa kas kummaa sama juttu. Tarinankerrollisesti kuitenkin väittäisin että riippuu täysin tarinan luonteesta ja toteutuksesta, kumpi on parempi, mutta kirjat ja pelit ovat täysin epäkelpoisia vertailulle ellei kyse ole samasta tarinasta.\n<maksamakkara> kirjallisuus on viihteen korkeakulttuuria. ette tule ikinä löytämään televisiosta tai videopeleistä yhtä sisältörikasta tai monipuolista määrää materiaalia mitä löydätte kirjallisuudesta.\n<maksamakkara> Kaalijäätelö tv:n katselu täyttää mielestäni kriteerit. siinä vaan tuijotetaan tylsä ilme naamalla ja elämä palaa. tietokonepelit vieläkin enemmän. miljoonat wowittajat varmaan yhtyvät tähän näkemykseen nyt tänäpäivänä hukattujen vuosiensa jälkeen. ei silloin sitä tehdessään, mutta nyt tänään kyllä. mutta lukeminen. harmittaako ketään ihmistä että on lukenut jonkun kirjan. ja joukossa voi olla paskojakin kirjoja, mutta siis harmittaako kun se on tultu luettua. itseä ei ainakaan. väyrystä en ole kyllä vielä lukenut, mutta ei harmita yhdenkään huonon kirjan lukeminen.\n<Lekaatti> Eihän nämä asiat oo toisaan poissulkevia, hö. Mulle kyllä hyvä kirja on kuin huumetta; ei malta lopettaa. Sitä lukee tuntitolkulla ja sitten tulee morkkis kun huomaa lukeneensa aamupuolelle yötä. Oon kuullut legendaa, että näin voi käydä myös pelatessa. :D Ite pelailen satunnaisesti, mut sekä lukeminen että pelaaminen tarvii tietyn fiiliksen. Aina ei vaan huvita.\n<66Hukkaputki> Miksi elokuvan katsominen on vähemmän sivistävää kuin saman asian lukeminen kirjasta?\n<mursu47> Kirjat ei vaan ehkä oo mun juttu. Joskus junnumpana luin LOTRin yms fantasiaa, mutta en kyllä tiedä mistä kirjasta saisin samanlaiset fibat kuin esim. The Witcher 3 -pelistä. Kukin tyylillään!\n<mellla> Olen lukenut noin 5 kirjaa viimeisen 10 vuoden aikana. Kuitenkin luen jotakin ihan koko ajan. Tunteja joka päivä. Minne vaan katsoo... TEKSTIÄ! Pitää paeta metsään välillä.\n<Tappinaali> TammenTerska Kiitin arvostuksen osoitustasi peukuttamalla.\n<Kaalijäätelö> Kirjojen lukeminen on kyllä 5/5 eskapismia\n<Stibbe> Omasta mielestäni lukeminen on helvetin tylsää puuhaa. Tykkään interaktiivisista jutuista ja käytännön tekemisestä, siksi videopelit onkin helvetin hauskaa ajanvietettä omalla kohdalla. Ja kyllä, olen lukenut monta kirjaa elämäni aikana enkä ole lukemisesta sen erityisemmin nauttinut. Mutta jokainen tehköön niin kuin itse haluaa, mielipideasioista on turha kiistellä.\n<OsKuukkeli> Molempia olen harrastanu lapsesta pitäen. Lukeminen varsinki rentouttavaa.\n<Jokkelinen> Ompas kivan näköinen naapurin tyttö.\n<Flam> miksi pitää valita vain toinen?\n<Catrik> Bitti- Väittäisin, että hyvästä videopelistä saa paremmat vibat kuin kirjasta.\n<SisarOmppu> Some people prefer reading books, others prefer staring at a group of pixels that change colors while pressing buttons for hours on end.\n<Seppo987> Itse harrastan kumpaakin.\n<Bitti-> Väittäisin, että hyvästä kirjasta saa paremmat vibat kuin videopelistä. Molemmissa on kyllä omat viehätyksensä. Harmittaa, että lukeminen tuntuu olevan kuoleva perinne\n<Tappinaali> Itse katselen Riemurasiasta hauskoja kuvia ja luen niihin liittyviä hauskoja ja nokkelia kommentteja, jotka muut kaltaiseni ovat keksineet. Arvostelen muiden kommentteja peukuttamalla ja yritän itsekin keksiä hauskoihin kuviin liittyviä hauskoja ja nokkelia kommentteja, jotka muut kaltaiseni sitten arvostelevat peukuttamalla.\n<TaaviTaavi> nuoriso on silti perseestä


Kolmen polven draama ensi-iltaan Kotkan kaupunginteatterissa | Kymen Sanomat\nKolmen polven draama ensi-iltaan Kotkan kaupunginteatterissa\nNeljäntienristeys sisältää dramatiikkaa ja ajankuvausta sadan vuoden aikajaksolla.\nKotkan kaupunginteatterissa saa lauantaina ensi-iltansa Tommi Kinnusen palkittuun esikoisromaaniin Neljäntienristeys perustuva näytelmä.\nNäytelmä kertoo kolmen sukupolven mittaisen tarinan ihmisistä, jotka kurkottavat ulos yhteisön heille osoittamista rooleista.\n— Kirja oli häikäisevä lukukokemus. Se on tunnetasolla voimakas teos, jossa on niskavuorelaista jatkumoa ja elementtejä, jotka vievät vereslihalle, kehuu näytelmän dramatisoinut Snoopi Siren alkuperäisteosta.\nNäytelmän teemaksi nousee suvaitsevaisuus.\n— Tarinassa kuvataan, miten yhteiskunta eri vuosikymmenillä suhtautuu elämäänsä eri tavalla eläviin ihmisiin. Tarkoituksenamme on herättää voimakkaita tunteita. Teatterissa on tarjolla draamaa ja fiktiota, voimme kärjistää asioita, toteaa näytelmän ohjannut Miko Jaakkola.\nPerjantaina 5. helmikuuta kello 17.30 Snoopi Siren ja Miko Jaakkola kertovat esityksestä Kotkan kirjaston 2. kerroksessa ja johdattavat tilaisuuden jälkeen osallistujat katsomaan näytelmän ennakkoesitystä, joka alkaa klo 19 Kotkan Kaupunginteatterin Suurelle näyttämöllä. Liput esitykseen voi noutaa jo aiemmin teatterin lipunmyynnistä ti -pe klo 11-17. Hinta 14 euroa.\nNeljäntienristeys-näytelmän ensi-ilta Kotkan kaupunginteatterin suurella näyttämöllä lauantaina 6. helmikuuta kello 19.


Mitattua apua vaikuttavuuden arviointiin | READ Xamk\nHyviöPro-tiimin unelmien hyvinvointisovellus. Kuva: Marianne Heikkinen\nPalveluiden vaikutusten ja yhteiskunnallisen vaikuttavuuden mittaaminen järjestelmällisesti osana palveluiden tuottamista tulee olemaan keskeinen yritysten sekä yhdistysten kilpailutekijä tulevaisuudessa. HyviöPro-sovellus vastaa tähän haasteeseen.\nVaikuttavuus-termi on tällä hetkellä kaikkien huulilla ja sitä kuulee käytettävän monessa eri asiayhteydessä. Puhuttaessa vaikuttavuudesta kuulijakunta nyökyttelee ymmärtäväisenä ja vakuuttuneina siitä, että tietää tarkkaan, mitä puhuja tarkoittaa ja mistä hän puhuu.\nTodellisuudessa käsite on haastava ja sen määrittely olisi suotavaa termiä käytettäessä. Yleisesti palveluiden yksittäisiä vaikutuksia voidaan todentaa suhteellisen lyhyellä aikavälillä, mutta vaikuttavuus tarvitsee aina vertailukohdan ja pitkän aikavälin tiedon (3-6+ vuotta).\nYmmärretäänkö mittaamisen tärkeys?\nHyvinvointipalveluiden vaikuttavuutta ei juuri ole tutkittu. Yrityksillä ei välttämättä ole ymmärrystä, osaamista eikä valmiuksia vaikuttavuuden kehittämiseen, vaikka tulevaisuus näyttäisi vihreää valoa tämän tyyppiselle toiminnalle.\nYritykset toimivat tässä ja nyt. Mitä yritys saisi juuri tässä hetkessä siitä, että se lähtisi määrittelemään omia palveluitaan nimenomaan yhteiskunnallisen vaikuttavuuden näkökulmasta? Vastaus on, että yritys pystyy selkeyttämään omaa liiketoimintaansa.\nPohdinta siitä, millä tavalla yritys mittaa ensin vaikutuksia ja myöhemmin vaikuttavuutta, voi selkeyttää yrityksen toimintatapoja. Yritys voi keksiä uusia liikeideoita tai karsia pois huonoksi todettuja. Kun pystytään kohdentamaan tiettyjä mittareita tiettyyn liiketoiminnan osa-alueeseen, kyetään toteamaan ja perustelemaan toimintaa myös mahdollisille rahoittajille.\nLisäksi palveluiden tarjonta on rajaton. Valveutunut asiakas valinnee mielellään sellaisen palvelun massan joukosta, jolla on mitattuja ja esitettäviä tuloksia omasta toiminnastaan. Tulevaisuudessa asiakkaat osaavat vaatia vaikuttavampia palveluita.\nTyökalu vaikuttavuuden todentamiseen\nYritysten haasteet vaikuttavuuden määrittämisessä on tiedostettu ja niihin pyritään vastaamaan HyviöPro-nimisellä sovelluskokonaisuudella. Yrityksille tarjotaan internetpohjainen alusta, jonne yritys mallintaa oman palvelunsa sekä palveluun liittyvät tieteellisesti tutkitut mittarit. Asiakas taas käyttää Hyviön mobiilisovellusta, jonka kautta hän vastaa yrityksen hänelle lähettämiin kyselyihin eli mittareihin.\nTästä kokonaisuudesta hyötyvät niin yritys kuin asiakas, mutta yritykselle se tuottaa paljon lisäarvoa. Yritys saa tiedon asiakkaan kokemuksista ja käyttäytymisestä. Se pystyy myös sitouttamaan asiakkaita paremmin esimerkiksi kohdennetuilla ilmoituksilla, jotka yritys voi määritellä asiakaskohtaisesti.\nAsiakkaan hyvinvointidataa pystytään siis linkittämään yrityksen tarjoamaan palveluun. Näin yritys saa vaikutuksia toiminnastaan ja pystyy parhaassa tapauksessa tulevaisuudessa kohdentamaan palvelunsa paremmin.\nTavoitteena tutkimustieto osaksi arkea\nYleisesti tunnustetaan, että tutkimustiedon tuominen konkreettisesti osaksi yritysten toimintaa on usein aikaa vievää ja haastavaa. HyviöPro-hankkeen kautta pyritään saamaan vaikuttavuuden mittaamisen malli osaksi päivittäistä toimintaa alueellisesti ja kansallisesti.\nViimeisin hankkeeseen liittyvä ajatus on hyödyntää psykologian puolelta tuttuja ihmisten käyttäytymisen motivaatioteorioita. On olemassa tutkittua tietoa siitä, mitkä asiat tulisi esimerkiksi terveysviestinnässä ottaa huomioon, jotta asiakasta saataisiin parhaalla mahdollisella tavalla motivoitua liikkumaan. Tällaisen tiedon lisääminen hyvinvointisovellukseen tuottaisi dataa yritysten motivointikeinoista ja niiden käytöstä tai käyttämättömyydestä.\nMukana 18 yritystä/ kaupunkia Mikkelistä, Savonlinnasta ja Pieksämäeltä. Kokonaisbudjetti: 620983 euroa. Hankkeen kesto: 1.6.2019- 31.5.2021. Rahoittaja ja päärahoituslähde: Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR)\nKirjoittaneet Mira Häyrinen ja Suvi Lamberg\nKirjoittajat työskentelevät Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa TKI-asiantuntijoina HyviöPro-hankkeessa.\nhyvinvointipalvelut mittaaminen vaikuttavuus


Yhdessä tekeminen on vastuullisuutta ja tuottaa hyvää energiaa — Tallberg\n/ Artikkelit / Yhdessä tekeminen on vastuullisuutta ja tuottaa hyvää energiaa\nYhdessä tekeminen on vastuullisuutta ja tuottaa hyvää energiaa\nTallberg kokee tapahtuman tärkeäksi ja haluaa tukea ja olla yrityksenä mukana suomalaisen hiihtokulttuurin esilletuomisessa ja säilyttämisessä, kuvailee Julius Tallberg-Kiinteistöt Oyj:n toimitusjohtaja Timo Valtonen.\n-Haluamme kutsua asiakkaita ja muita sidosryhmiä mukaan tapahtumaan, jossa on ajankohtainen aihe. Tavoitteenamme on tavata pitkästä aikaa kasvotusten, yhdessä tekemisen merkeissä.\nOlipa kysymyksessä työn tekeminen yhdessä asiakkaiden tai oman tiimin kanssa tai virkistäytyminen vapaa-ajalla – se tuottaa parhaimmillaan iloa ja motivaatiota ihmisille sekä hyvinvointia ympäristölle. Yhtälö tuottaa lähes poikkeuksetta myös hyvää energiaa, tiivistyy Tallbergilla pohdinta osallistumisesta Helsinki Ski Weeksiin.\nYmpäristövastuu yhdistää Tallbergia ja Helsinki Ski Weeks’ä\nTallbergilla vastuullisuus tarkoittaa suunnitelmallisuutta, investointeja ja tekoja. Tämän tapahtuman yhteydessä nousee esiin yritystä ja sen asiakkaita yhdistävä, kiinteistöihin liittyvä ympäristövastuu ja kiinteistöjen hiilijalanjäljen minimointi.\n– Viime vuosina olemme tehneet merkittäviä toimenpiteitä kiinteistöjemme hiilijalanjäljen pienentämiseksi. Tavoitteenamme on 10 vuodessa vähentää hiilidioksidipäästöjä 20 prosentilla verrattuna vuoteen 2015. Tässä työssä olemme hyvässä vauhdissa, tavoitteen saavutamme vuoteen 2025 mennessä, kertoo Timo Valtonen.\nTallberg toimii vastuullisesti yhdessä asiakkaidensa kanssa: käsi kädessä kulkevilla vastuullisuudella ja kiinteistöjen toimintojen kehittymisellä on suuri merkitys asiakkaillemme.\nTallbergin kiinteistöissä asennettiin kesän 2021 aikana 59 sähköä käyttävien autojen latauspistettä kahdeksaan kiinteistöön. Tallbergin kohteissa on nyt noin 80 latauspistettä. Vuoden 2021 aikana on myös rakennettu kiinteistöihin useita aurinkosähköjärjestelmiä sekä yksi maalämpöjärjestelmä.\n– Arjessa onkin lukemattomia keinoja, joiden avulla jokainen yritys ja ihminen voi vaikuttaa ympäristön hyvinvointiin, Timo Valtonen sanoo.\nTallberg on kärkipaikalla kestävyyslajissa\nTallberg Konserni on yksi vanhimpia suomalaisia yrityksiä ja sillä on ollut pitkään iso vaikutus yrityselämässä. Eikä yli 140-vuotias perheyritys ole hellittänyt otettaan vieläkään. Nykyään Julius Tallberg-Kiinteistöt Oyj omistaa pääkaupunkiseudulla lähes 30 kiinteistöä. Yritys tarjoaa asiakkailleen toimitilaratkaisuja ja niihin liittyviä palveluja.\n”Vastuullisuuden toivomme näkyvän asiakkaillemme välittämisenä, tämä kumpuaa jo perheyrityksen kulttuurista. Ympäristövastuun kantaminen on yksi yhteisistä tehtävistämme, asiakkaamme haluavat toimia tiloissa, joita kehitetään aktiivisesti ja vastuullisesti”, sanoo Timo Valtonen.\nEsimerkkinä Valtonen nostaa esiin Vantaalla sijaitsevan Pressi Smart Premises-nimisen kiinteistön, joka on jo lähtökohtaisesti rakennettu täyttämään LEED Gold -tason ympäristösertifikaatin laatukriteerit.\n– Teemme kuitenkin jatkuvaa kehitystyötä kaikissa kiinteistöissämme, tämä on pääkaupunkiseudun kestävän kehityksen kannalta äärimmäisen tärkeää.\nHelsinki Ski Weeks kutsuu kaikkia mukaan: https://helsinkiskiweeks.fi/, lippuja on myynnissä myös lippu.fi -palvelussa. Huomaathan myös, että Hiihtäminen stadionilla helmikuun hiihtoviikoilla on ilmaista kaikille.\nJulius Tallberg Kiinteistöt Oyj on kiinteistösijoitusyhtiö, joka toimii pääkaupunkiseudulla ja sen kehyskunnissa. Kiinteistösalkkumme koostuu toimisto-, liike-, tuotanto- ja varastokiinteistöistä, joita jalostamme niiden elinkaaren eri vaiheissa.\nTarjoamme asiakkaillemme ensiluokkaisia ja joustavia toimitilaratkaisuja pääkaupunkiseudun kiinteistöissä. Vahvan asiantuntijuutemme avulla luomme sinulle ja liiketoiminnallesi uusia mahdollisuuksia. Palvelemme sinua henkilökohtaisesti ja välittäen.


Poliisipäällikkö perheineen murhattiin Meksikon huumesodassa - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nYön pimeydessä tehdyn hyökkäyksen motiivi on vielä epäselvä, mutta tekotapa viittaa väkivaltaisten La Familia -huumekartellin iskuun.Surmansa saanut poliisipäällikkö Jesus Antonio Romero oli ylennetty kuukausi sitten johtotehtävään alueen huumerikollisuuden vastaisessa taistelussa. Naapurit olivat kertoneet kuulleensa räjähdyksiä. Poliisi uskoo, että tuli sai alkunsa hyökkääjien heittämistä kranaateista.\nPoliisin mukaan pariskunnan neljästä lapsesta nuorin oli 6-vuotias. Aiemmin tässä kuussa tapettiin 18 liittovaltion poliisia useissa iskuissa Meksikon länsiosissa. Murhista epäillään La Familia -kartellia. Poliisi ilmoitti eilen pidätettäneensä kuusi epäiltyä La Familian jäsentä. Pidätykset tehtiin vuorokausi sen jälkeen, kun sotilaat ratsasivat maaseudulla sijaitsevat kaksi huumelaboratoriota Michoacanissa. Samassa yhteydessä takavarikoitiin lähes puoli tonnia kristallimetamfetamiinia.(MTV3-AP)Videokuvaa tulipalosta ja epäiltyjen huumekartellin jäsenten pidätyksestä.\nKiinassa tehdään 13 miljoonaa aborttia vuodessa Terveysneuvoja Wikipediasta - yhdysvaltalaislääkäreille kelpaa


26.2.2019 19:36 Matti VirenJulkiset palvelutkestävyysvajeMuu Suomi\nAloitetaan esittelyllä. Olen Riihimäeltä. Ei mikään TOP 10 kaupunki maailmankartalla. 30 000 asukasta. Mutta siellä ovat kuitenkin kaikki peruspalvelut. Ja PALJON kauppoja. Sitä 100 pistettä. Hyvä yhteydet. Paikallispoliitikotkin siedettäviä;...\n24.2.2019 00:40 Matti VirenHyvinvointivaltioIlmastomuutosYleisradio\nSelaillessa vanhoja uutisia silmiin pistää seuraava 15. päivältä helmikuuta 1966. ”Toisinajattelija Andrei Donatovit Sinjavski tuomittiin eilen Juli Danielin kanssa työleirille Siperiaan neuvostovastaisesta toiminnasta”. Arvatkaa,...\n20.2.2019 18:36 Matti VirenDonald TrumpglobalisaatioTulonjako\nAmerikka-uutiset keskittyvät yleensä Meksikon rajamuuriin, ns. Venäjä-tutkintaan, vaalitaisteluun, ammuskeluun ja niin edelleen. Matti-meikälliselle jää varmaan aika valju kuva siitä, mitä Amerikassa oikein tapahtuu. Toimittajat yleensä...\n17.2.2019 21:18 Matti VirenMaahanmuuttoPopulismiVerotus\nPopulismi johtaa sivilisaation tuhoon! Näin jyrisi EU:n komission varapuheenjohtaja ja entinen Suomen pääministeri Jyrki Katainen Politico.eu-lehden haastattelussa marraskuussa 2016. Mutta mitä se populismi oikein on? Yleensä...\n8.2.2019 16:45 Matti VirenPerustuloTyön tarjontaVerotus\nRaha ei tee onnelliseksi, sanotaan, mutta ilmeisesti olen väärässä. Perustulon kerrotaan näet parantaneen hyvinvointia tänään julkaistujen alustavien tulosten mukaan (ks. linkki).En kyllä oikein ymmärrä, koko ideaa ja vielä vähemmän ns. kokeilun...\n6.2.2019 15:14 Matti VirenLeikkauksetTyöllisyysasteValtion talous\nEi tarvitse kauan hakea otsikoita: ” Hallituksen leikkaukset ovat kurittaneet erityisesti lapsiperheitä”, ”kolmen vuoden leikkauspolitiikan tulos ei mairittele”, leikkauksia ei tulla tarvitsemaan” ”jyrkkä ei...


Euroopan parlamentti kielsi kansalliset liput! - Maailman menoa - Suomi24 Keskustelut\nEuroopan parlamentti kielsi kansalliset liput!\nLaura Huhtasaari twiittasi:\n"EU otti pois meppien omat kansalliset liput heidän istumapaikoiltaan ja kielsi ne. Tähän asti ne ovat saaneet siinä olla, EU-suurvallassa ei ole tilaa kansallisvaltioille. Tavoitteena yksi valtio."\nTässäkään vihervasemmistolaiset eivät näe mitään kummallista, vaan hihkuvat riemuissaan yhtenäisen Euroopan puolesta, jossa kukaan ei ole suomalainen, vaan eurooppalainen!\nOmien maidensa vaaleilla ja kiintiöillä henkilöt sinne edustamaan kuitenkin valitaan. Tässä haisee jälleen maksettu ja tarkoituksellinen mädätys.\nJännää, että pitkään äänekkäin eurokriitikko Suomessa oli vassari. Kepu ja kok eniten puolesta.\nNo kokkareista Huhtasaarikin puhuu. Sitä ei vaan huomaa nämä, jotka aina kääntää kaiken vihervassareihin omaa sokeuttaan.\n"– Olen päätöksestä suorastaan šokissa. Pahinta on ollut huomata, kuinka EU-liittovaltiota kannattavat europarlamentaarikot esimerkiksi kokoomuksen ryhmästä suhtautuivat järkytykseeni vähätellen samalla selittäen, kuinka en ole suomalainen vaan eurooppalainen, Huhtasaari kertoo."\nSuomen edustajat: Siniristilippu ylpeästi pöydälle vaan! Jos se on jollekin ongelma, niin se ei ole meidän ongelma.\nHuhtasaari joutuu ottamaan pois Venäjän lipun!!\nHäpeän teitä, kommunistit ja viherterroristit.\nLinkistä näkyy minkä näköinen on ihminen, jolle Soros-raha on juuri tullut tilille. Melkoisen vastenmielinen.\nEi menne kauaa kun lätkäjuhlien koittaessa mahdollisesti, Suomen lippuja ei saa enää liehuttaa. Tähän ollaan menossa, eurokommunismiin. Uskokaa kerralla asia. Olen sanonut tästä aiemmin, ja nyt se alkaa toteutua.\nTiedetään että Eu:ssa on kommunismin malli. Pahempaa on tulossa ellei täällä järkiinnytä. Saksa ei muutu koskaan. On otettu selvää Ranskan presidentin taustoista. Häntä on sanottu Immanueliksi, hänen toimia on tarkkailtava. Valtaan nouseva antikristus?\nSuomen itsenäisyyttä ei ole jos Unioniin menee. Ote tiukkenee jäsenmaista ja määräykset tulee Eu:lta. Ei Britannian ero ole sattumaa, Eu hajoaa kun maiden erot Eu:sta laajenee valtasuunnitelmien paljastuttua.\nOn ajankysymys milloin tulee direktiivi tai ukaasi että kansallisia tunnuksia ei saa enää käyttää. Turha teille on mitään puhua. Sittenhän näätte.\nPikkuhiljaa siihen mennään. Sitten kun kansallisvaltiot ovat mädättyneet tarpeeksi hyväksymään asian. Tällaisten tiettyjen mielipiteiden sanojien kimppuun hyökätään valtiotasolta saakka ja heitä maalitetaan.\nSelkeitä merkkejä asiasta on, esimerkkinä Halla-ahon mielipide Australian metsäpaloista että ne eivät johdu ihmisen aiheuttamasta ilmastonmuutoksesta, vaan lähinnä tuhopoltoista ja huonosta metsänhoidosta.\nYksi hyvä esimerkki oli persunuorten nokkela vaalimainos, jossa käyttivät Euroopan parlamentin omaa mainoskuvaa ja kehottivat äänestämään, jotta Suomen tulevaisuus ei näyttäisi ainakaan siltä.\nTuli heti EU:n painostamana ankara rangaistus, eli myönnetty tukirahoitus peruttiin kokonaan. Käsittämätön päätös, jota ei saanut julkisesti arvostella.\nAsian uutisoinnissa pimitettiin juuri se asia, että kuva oli EU:n omaa mädätystä. Sen sijaan persunuoria haukuttiin rasisteiksi ja uskoteltiin, että he olivat itse valinneet kuvan rasistiseen tarkoitukseen.\nOn tämä täysin uskomatonta ja järjetöntä.\nUutta EU-Neuvostoliittoa saa nyt muutama lahjottu sekopää häärätä ja pystytellä hullun lailla.\nEuroopan valtiot mädätetään slummeiksi Mussslimi-Ruotsin malliin.\nJa tämä "kivikautinen hulluus"on tapahtumassa nyt 2000-luvulla ! ? ! ? ! ?\nOn vain yksi valtio, liittovaltio. EU on ja yhä syvemmälle viedään kohti sosialistista liittovaltiota. Tätä kehitystä ajavien mielestä kansallisvaltioita ei tarvita ja ne ovat itse Saatanasta.\nOnko tälle raamatullista viittausta?\nEi ehkä eurostoliitolle, mutta pedolle joka nousee. Se tappaa vääräuskoisia elleivät kumarra petoa. Ilmestyskirja 13. jae 15.\nSe peto vaikuttaisi olevan itse EU.\nRaamatussa on kaikki lopunpäivien tulevat tapahtumat ilmoitettu, vieläpä aikajärjestyksessä Johanneksen ilmestyskirjassa. Peto rakentaa koko ajan valtakuntaansa, ja on jo pitkällä. Raamattuhan kertoo myös venäjän menevän lähi-itään, ja nyt jo sekin profetia on täyttä totta.\nVenäjä ei mielestäni kristittynä maana ole peto. Se on eräs uskonto.\nTämä se onkin ainoa asia, jota valeopettaja osaa hoitaa EU:ssa. Tulis pois ja ottaisi Hakkaraisenkin tänne mokailemaan.\nMeeppäs sinä takaisin pehkuihisi siitä, äläkä rupea opettamaan viisaampiasi.\nJo edesmennyt Neuvostoliiton tunnetuin arvostelija vertasi entistä kotimaataan ja EU:ta hyvin samankaltasiksi järjestelmiksi:\nAika monikin entisen neukkulan aikainen johtaja on kommentoinut EUta\nkommunistisen mallin toiminnasta mutta niitä uutisia ei päästetä valtamediaan.\nEU on kommunismia ja natsismia (sama asia).\nSiksi saksa ja EU käy hybridisotaa venäjää vastaan, että saadaan ISO sumu aikaiseksi.\nSwedupelleillä ja sakemanneilla on pitkä kokemus okkupaatioista.\nJa myös ihmisten hyväksikäytöstä.\nKoska "EU" alkaa käskemään rakentelemaan keskitysleirejä takaisin? Uskokaa pois, se aika tulee yllättävän nopeasti....Suomi se vaan ei usko että meille käy taas kerran huonosti kun huseerataan saksalaisten kanssa kuten viimeksikin kävi,mennessään pois polttivat lapin, mitä nyt seuraavaksi? Emmekö me todellakaan opi historiasta yhtään mitään?\nsuomalaiset on jo kastroitu kemiallisesti täysin puolustuskyvyttömiksi\n- tapaturmapoli on poistettu lopetettu koko maasta\n- kaikille paljon särkylääkkeitä\n- kaikille paljon masennuslääkkeitä\n- yli puolella on jo uniapnea dignoosi, niitä jaetaan kuin liukuhuhnalta\n- massiivinen työttömyys tekee ihmisistä shokkivaiheessa toimintakyvyttömiä\n- pitkittyessään passivoi\nEU on sotaa kansallisvaltioita vastaan\nIhmiset olivat valtio ja unionistit ja punikit - sotii maiden sisällä kuin virus itseään vastaan\nTuo todellakin tosi. Tapaturmien hoito on pelkästään Apteekkien varassa. Kaikki päin persettä meni tän helkatin Euvostoliitto kiiman vuoksi !\nSiinä se taas nähtiin, miten järjettömiä ja vittumaisia narsisteja kommunistit on vallassa ! Lauran ja Teuvon olisi vaadittava puheenjohtajan vaihtoa välittömästi !\nsauli olikin piilopunikki. Kokoomus olikin umpipunainen.\nMiltä kanervasta nyt tuntuu kun kanerva halusi niin kovasti punaiseen unioniin\nletti pydessä, äijä etuluisussa.\nKylän komein beige lada. Puolue myönsi kiitoksena hyvin suoritetusta myyrän työstä.\nTuleekohan nyt seuraavaksi päätös . Että rahaliitossa mukana olevat muutetaan provinsseiksi ? Ja ainoaksi lipuksi tämä EU.n mafia lippu ? Eli näiden maiden entiset nimet jos poitetaan kartalta .\nisäm maaliset persu natsit häpäisevät itse Suomen lipun merkityksen öyh öyh öyhötyksellään...\nIsänmaallisuushan on hyve ! Jos se puuttuu. Niin miten te maailmanhalaajat ! Suomen puolustusvoimatkin oisi tarpeettomia . Eli kumpaa euvostoliiton persettä nyt haluatte enemmän nuolla ?\nEU:n tulevaisuushankkeessa torjuttaviksi uhkatekijöiksi on määritelty nationalismi ja Brexit! Lippujen poistokin liittyy siihen. Laura Huhtasaari puhuu.\nEU on siis Paneurooppa-liikettä voimakkaasti ajava liike! Tämä asia pitää saattaa kaikkien kansalaisten tietoon!\nKalergi-suunnitelman mukaan eurooppalaiset joutavat sekoittua identiteetiltään tunnistamattomaksi massaksi, mutta juutalaiset pysyvät sekoittumattomina ja ottavat identiteetistään tietoisina vallan hallita sitä juurettomien ihmisten massaa.\nVieläkö kuulostaa fiksulta? Sen asian ajamiseksi käytetään hyväksi juuri punavihreitä ja silakoita, ns. hyödyllisiä idareita.\nEi onnistu tuo suunnitelma. Rotusekoituksessa syntyy sekä tyhmiä että huippuälykköitä. Sisäsiittoisessa porukassa ei suuria neroja synny, vaan tasapaksuja.\nRatkaisu on paita jossa on Suomen lippu, esim Kiitos paita\nVeisin idean vieläkin pidemmälle. Huhtasaari voisi pukeutua suomenlipun tavoin kuvioituun burkaan. Teuvo tyylittelisi tamitammisen tapaan Finladia-sävyisellä puvun takilla.\nSinänsä oikealla asialla Huhtis, mutta rupesi naurattamaan että Huhtasaari ja Hakkarainen shokissa. Siihen ei nimittäin paljoa tunnuta vaativan...\nEikä siinä kaikki\nEUhyysäri Kom Marin pitää palkata koko ajan uusia avustajia joita lähetetään palkallisina Brysseliin eivätkä ne tule takaisin vaan ryyppäävät siellä päivärahojaan\nNyt loppui eurovaaleissa äänestäminen!\nNiin kauan kuin olemme EU:ssa meidän tulee saada itseämme edustamaan terveesti kansallismielisiä suomalaisia.\nÄlä sinä Viherpunikki puhu paskaa.\nMuista käydä äänestämässä ja tiedät kyllä ketä.\nBimbo on twiitannut... siinähän sitä on keskustelun aihetta. Savossa sanotaan tuommoisia nätisti harmittomiksi.\nHuhtasaari ja Hakkarainen voivat mielenosoituksellisesti valita pukukoodeikseen Suomen lippuun viittaavan värityksen tai jopa siniristilippu-hiha- tai rintamerkin. Huhtasaaren käsilaukku ja Teuvon mappisalkkuun suomenlippu kuvio jne. Voihan koristella tablettien ja läppäreiden kannet sinisristilipputarralla tai onnelluttaa paitapuseroon siniristiä valkoisella pohjalla. Huhtasaari voi innovoida nutturaan pieniä siniristilippusalkoja, kakunkoristeista tuttuja. Hakkarainen laittaa suomenlippu-solmion jne. he voisivat pyytää äänestäjiltään ehdotuksia.\nEi valtiollista lippua voi kieltää, kun kyse on *Suomen* edustajista. Miten YK:ssa tai USA:ssa? Onko Suomen edustajalla EU-kyltti valtiollisen lipun kohdalla? Liehuuko Salen valtiovierailulla Suomen lipun tilalla EU:n tähtilippu?\nNämä linkin kohteet on muutaman vuoden päästä kysyttyjä keräilijöiden keskuudessa.\nJos kaapin perältä löytyy ruotsalaisen Jenny Nyströmin taiteilema jouluinen postikortti, jossa esiintyy Suomen siniristilippu jo vuonna 1910! Pidä siitä hyvää huolta, niin perikunta kiittää.\nPitäisi kieltää kansallispuvut\nolemme yhtä perhettä suursaksan kanssa\nHah hah, oikein SHOKKI, hah hah. :D\nSaiskohan Meidän ainoa Suomen Edustavimman näköinein kaunokainen jostain lipun pöytään ?\nLaura elä loukkaannu. Mut just sinä olet kaunis Elovena tyttö\nJa voikun tulisit Suomea auttamaan .....\nSuomen lippu tulee kieltää. Miksi ?\nOnko koko Suomen kohta EUROliitosta toimia vain entisten Lapinpolttajien & kumppanien autojen kokonpanolinjalla 10€/tunti. HÄH.\nArvoisa suomalainen MEPPI, silloin kun SINÄ kiellät Suomen lipun ja et sitä käytä se on AMEN.\nMaanpettureille emme tule antamaan uutta valtakirjaa ja se on varma SE.\nNoora Karma ei halua laulaa yleisön edessä: nauhoitti kuitenkin Sunrise Avenuen hitin – tältä hän kuulostaa!\nMitä kuuluu Mikko Meriahvenelle?! Nälkälakko vaikutti terveyteen – eläinlääkäri ei huolestunut: ”Kyllä hän pärjää”\nTanssijakaunotar Laura Allonen on intersukupuolinen: Häpesin itseäni pitkään\nKirjolohipiirakka sopii arkeen tai juhlaan – tällä reseptillä saat lapsetkin syömään kalaa


Olen Häpeissään Poikaystäväni 💗 Pari ja suhteet - 2019\nFi.MothersForWomensLib.com > Pari ja suhteet > Olen häpeissään poikaystäväni: mitä tehdä?\nIkäero? Fyysinen ulkonäkö? Asenteita? Tapa kastiketta? On useita syitä, jotka voisivat johtaa sinut...\nMiten aloittaa poika\nMiksi häpeän poikaystäväni?\nOlen häpeissään tietämättömästä poikaystävästäni\nPoikaystävä tatuoinneilla ja lävistyksillä\nVanhempasi eivät pidä vanhemmista\nOlen häpeissään häpeä poikaystäväni\nIkäero? Fyysinen ulkonäkö? Asenteita? Tapa kastiketta? On useita syitä, jotka voisivat johtaa sinut tuntemaan häpeän poikaystäväsi puolesta. Tässä on mitä tehdä, jos häpeät poikaystäväsi\nKun tyttö rakastuu ja harjoittaa, hän haluaa kertoa koko maailmalle ja esittää poikaystävänsä ystäville ja ystäville, jotka ovat ylpeitä valloituksestaan. Eikö se ole aina niin? Onko sinulle koskaan tapahtunut häpeää poikaystäväsi? Jos luet tätä ohjetta luultavasti kyllä. Se voi tapahtua, kenties hänen fyysisen ulkonäönsä, ikänsä tai joidenkin hänen asenteidensa takia, joiden edessä kulkette, koska rakastat häntä, mutta muut voivat jäädä hämmästyneiksi. Mutta sitten mitä tehdä, jos häpeät poikaystäväsi? Pyrimme analysoimaan tätä kiusallista tilannetta paremmin ja pisteillä.\nYritetään ymmärtää ensinnäkin mikä saa sinut häpeämään poikaystäväsi. Jos esimerkiksi on suuri jako ikäero, tämä voi olla syy siihen, että et voi vapaasti elää suhdettasi ja esittää kumppanillesi ilman häpeää ystävillesi tai omillesi. Loppujen lopuksi, jos olet rakastunut häneen ja jos sama asia tapahtui hänelle, olet kokenut, että ikä ei ole niin rakastunut. Miksi siis kääri pääsi jo ennen kuin olet tuonut kumppanisi ihmisille, joita rakastat? häpeätässä tapauksessa on raja, jonka asetatte itse, este, jonka sanelee pelko siitä, että sinun on pyrittävä voittamaan hieman rohkeudella, ei vain voidaksemme elää suhdettasi huolettomana, vaan myös siksi, että voisit olla väärässä: Ystäväsi ja vanhempasi, jotka ylittävät tämän ikäeron, saattaisivat vaikuttaa myönteisesti siihen henkilöön, jota halusitte puolellanne.\nTilanne muuttuu herkemmäksi, jos sinä häpeät poikaystäväsi tietämättömyydestään nähdään kahdesta eri näkökulmasta: tietämättömyys kulttuurin puutteena, ehkä siksi, että poikaystäväsi on tuskin valmistunut kahdeksannen luokan, e tietämättömyys kuin turhuus ja kunnioituksen puute. Ensimmäisessä tapauksessa poikaystäväsi loppujen lopuksi ei ole mitään kielteistä, eikä ole mitään syytä miksi häpeä hänestä: onko arvotun henkilön arvo mahdollisesti saavutettujen tutkintojen ja mestareiden perusteella? Miksi sinun pitäisi pelätä poikaystävänne esittelemistä ystäville ja vanhemmille? Kyllä teet yliopiston ja niin mitä? Haluatko tulla asianajajaksi ja hän on sähköasentaja, niin mitä? Rakkautta ei valvota, eikä opintojen tai ammatin harjoittaminen ole mitään, eikä se saa koskaan vaikuttaa sinuun. Kysy lisää kysymyksiä, jos poikaystäväsi on töykeä, epäkunnioittava, töykeä tyyppi, joka vastaa sinulle ja kohtelee sinua aina huonosti (sanoin ja ei vain); jos tämä on syy miksi häpeät esitellä sitä muille, sinun pitäisi kysyä itseltäsi, ensinnäkin, miten kaveri tuollaista.\nSe ei ole Brad Pitt eikä Ryan Gosling, se on vähän ruma, mutta pidät siitä samasta, se tekee sydämesi sykkeestä ja tekee sinusta tuntuu kuin prinsessa. hänen ulkoinen ulkoasunsa pitää sinut takaisin esittelemästä sitä ystäville ja vanhemmille. Etkö usko, että liioittelet hieman? Vaikka olisit maailman räikein poika, luuletteko todella, että teitä ympäröi niin pinnallisia ihmisiä, että lopetat poikaystäväsi esteettisellä puolella menemättä pidemmälle? Se on luultavasti te, jotka luovat tarpeettomia ongelmia annatte kaikkein tärkeämpää kauneuttasen sijaan, että saisit uuden rakkaustarinansa täyteen ja jakaa sen ystävien, sisaren, äidin ja kaikkien ihmisten kanssa, joita luotat eniten.\nJos haluat häpeää, se voi olla myös hänen lukuisia tatuoinnit tai i läpitunkeva joka on kehon eri osissa tai kenties pukeutumismenetelmällä, täysin muodin ulkopuolella, liian pakotettu tai liian kallis. On totta, että luultavasti avata ovi tällaiselle kaverille, isäsi voisi olla järkyttynyt, mutta jos tiedät, että hän on hyvä kaveri ja todella rakastunut sinuun ja varsinkin jos tatuoinnit ja nämä lävistykset, siellä on poikaystävä, jota olet odottanutHän työskentelee hitaasti molemmilla rintamilla: yritä saada kumppanisi poistamaan lävistykset ja yrittää saada hänet ymmärtämään, että hän olisi paremmin pukeutunut ja järjestetty toisella tavalla ja että isäsi ja äitisi ajattelevat samaan aikaan ja etsivät jotta ne ylittävät ulkoisen näkökulman ja tekevät niistä kaikki ominaisuudet, joita poikaystäväsi on.\nujousse, että hän puhuu vähän julkisesti tai että jopa stutters ja blushes on toinen syy, joka voi häiritä sinua voimakkaasti ja häpeä poikaystäväsi. Jos hän on hyvin varattu tyyppi, hän ei kuitenkaan häpeä häntä eikä anna kenellekään tietää, että parannat tilannetta, vaikka tunnette hämmennystäsi, hän voisi lopettaa vieläkin enemmän. Jos olet nähnyt, että kun olet yksin, olet ekstrovertti ja jopa miellyttävä, sinun täytyy tehdä kaikkensa, jotta hänestä tuntuu olonsa helpoksi ja tehdä hänet vaille hieman enemmän jopa kolmansien osapuolten läsnä ollessa. Tee se välittömästi tiedoksi ystävillesi ja ystävillesi, ehkä pienille ryhmille, anna ystävillesi tietää se myös ja auttaa heitä integroitumaan ja asettumaan uusiin konteksteihin. Näet, että tunne, joka on sinulle tärkeää vähitellen, käynnistyy.\n10 asiaa, joita sinun ei pitäisi koskaan tehdä haluamallesi kaverille (10 kuvaa) On joitakin asioita, joita ei todellakaan tarvitse tehdä, kun pidämme kaverilta. Tässä on kymmenen (lähde: iStock)\nVideo: My Boyfriend Asked to Send Him Some Pics\nNaimisiin metsässä tai niityllä\nSatunnainen Artikkeli Onko pitkän matkan suhteet toimivat paremmin?


Chrissy Teigen nimesi syyn sille, miksei avioero tulisi koskaan kysymykseenkään - pystyt ehkä samastumaan\ntiistai 26.09.2017 klo 6:00\nChrissy Teigen kertoi, ettei koskaan voisi erota miehestään ja tyttärensä isästä John Legend. Pääasiallinen syykin on selvä.\nChrissy Teigen ja John Legend punaisella matolla.\nMalli ja sometähti Chrissy Teigen puhui avoimesti US Weekly -lehdelle ajatuksistaan avioliitosta ja perhe-elämästä muusikko John Legendin kanssa. Pari on pitänyt yhtä jo vuosikymmenen. Chrissy myöntää, että suhteessa on ollut vaikeita aikoja. Hän ei kuitenkaan koskaan ole edes harkinnut avioeroa.\n- En tiedä, kuka muu kestäisi sitä p*askaa, jota joudumme käymään läpi koko ajan. Lapsen, ystävien ja työn yhdistäminen on hankalaa, mutta John on helpoin osa.\nTärkein syy siihen, ettei avioero tulisi koskaan edes kysymykseen, liittyy kuitenkin pariskunnan puolitoistavuotiaaseen Luna-tyttäreen.\n- Olen sanonut Johnille, että tärkein syy sille, ettemme eroa, on se että kieltäydyn näkemästä ketään toista naista lapseni kanssa, Chrissy myöntää suoraan.\nTämä on asia, jota varmasti jokainen perheellinen on joskus ajatellut: miltä tuntuisi hyväksyä omalle lapselleen isä- tai äitipuoli? Chrissy on tunnettu siitä, että nostaa tapetille arkoja aiheita rohkeasti. Hän on aiemmin puhunut muun muassa kärsimästään synnytysmasennuksesta. Tuolloin pitkäaikainen parisuhde sai kovimman kolauksensa.\n- Oli todella vaikeaa tietää, kuinka etuoikeutettu on ja silti tuntea olonsa turhautuneeksi, vihaiseksi ja yksinäiseksi.\nChrissy Teigenin Luna-tytär on puolitoistavuotias. ALL OVER PRESS\nChrissy Teigen ja John Legend ovat olleet yhdessä jo kymmenen vuotta. ALL OVER PRESS\nMillaisia haasteita avioero on tuonut perhe-elämääsi? Oletko surrut sitä, että lapsesi asuu/asuvat osan ajasta muualla kuin luonasi? Miltä lapsesta/lapsista erossa oleminen on tuntunut? Onko sinun tai entisen kumppanisi uusi puoliso aiheuttanut kitkaa perhe-elämäänne? Kerro kokemuksistasi.


Oululainen älysormus sai isosti rahoitusta, mukana pääomasijoitusyhtiö Piilaaksosta | Oulu | Kaleva.fi\nEtusivu Oulu Oululainen älysormus sai isosti rahoitusta, mukana pääomasijoitusyhtiö Piilaaksosta\nPienten, täysin uudelleen muotoiltujen, hyvinvointia biometrisesti mittaavien älysormusten kysyntä on ollut vahvaa. KUVA: Oura Health\nOulu 12.7.2018 9:00 | Päivitetty 12.7.2018 12:11\nOululainen Oura Health on saanut viisi miljoonaa euroa yksityistä pääomarahoitusta. Älysormuksen kehittäneen yrityksen keräämä rahoituspotti kasvaa näin kaikkineen 12,5 miljoonaan euroon.\nPäättyneen toisen ison rahoituskierroksen takana ovat Bold Capital Partners Piilaaksosta Kaliforniasta sekä Teollisuussijoitus (Tesi).\nOuran tiedotteessa Tesin sijoitusjohtaja Jussi Sainniemi perustelee yrityksen onnistuneen rakentamaan tiimin, joka edustaa sekä teknologista, kaupallista että muotoilun osaamista.\nToimitusjohtajana aloitti kesäkuussa Harpreet Rai, joka on toiminut viime vuodesta alkaen amerikkalaisen Ouraring Incin johtajana. Yrityksen perustajiin kuuluva Petteri Lahtela keskittyy jatkossa innovaatiojohtajan tehtäviin.\nPienten, täysin uudelleen muotoiltujen, hyvinvointia biometrisesti mittaavien älysormusten kysyntä on ollut vahvaa. Keväällä päättynyt ennakkomarkkinointikampanja tuotti 22 000 tilausta. Valtaosa asiakkaista on Yhdysvalloissa.\n– Kysyntä ylitti kaikki odotukset, kertoo markkinointijohtaja Marjo Piirto.\nMeneillään on nyt sormustuotannon ylösajo Haukiputaalla.\nUnta ja palautumista mittaavaa älysormusta ei ole varustettu satelliittipaikannuksella, joten sen avulla ei Piirron mukaan voi jäljittää käyttäjää.\nJuttua muutettu kello 12.10. Petteri Lahtelan nimi korjattu.\nHohhoijaa! 12.7.2018 19:40\nEletään "biohakkeroinnin" kulta-aikaa. On helppo markkinoida kaikenlaisten mittausten hyötyjä, kun suurelta osalta ihmisiä puuttuu täysin kriittinen arviointikyky. Kaikenlaiset käärmeöljyt menevät siis kaupaksi. Tällä laitteella (eikä millään rannekkeellakaan) ei pystytä mittaamaan unien vaiheita luotettavasti! Piste!\nMasterJ (rekisteröitynyt käyttäjä) 12.7.2018 17:53\ntommonen sormus tai ranneke ois ihan kätevä korvaamaan passin ja muut henkilötodistukset, poiskin vois jättää jos ei jaksa kantaa mukana, eikä tarviis kokoajan uusia\nTyövoimaneuvoja 12.7.2018 17:15\nItse kehittelen älykynää. Se on vajaaälyisille...\njarev (rekisteröitynyt käyttäjä) 13.7.2018 10:33\nMeinaatko markkinoida vai oliko tarkoitus pitää itsellä\nodottaaa 12.7.2018 17:05\nItse aion hankkia tämän heti kun mahdollista. Laitan vain korvavalon päälle ja sitten sormuksesta seuraan miten elimistö voi.\nNerokas kommentoija 12.7.2018 16:34\n"ei Piirron mukaan voi jäljittää käyttäjää." ... Olipa nerokas repliikki. Ei tosiaan voi jäljittää, kun siitä puuttuu kaikki olennaiset ominaisuudet jota hyvinvointi/urheilutuotteelta vaaditaan. Hinta vain on törkeä. Mutta ostaahan sitä iPhoneakin joukkio, vaikka tuote on teknisesti roskaa.\nKateusko iskee? 12.7.2018 19:57\n...sanoo Samsungin hankkija tai olisko peräti Huawein lelun hankkinut 😎\nMahtava homma 12.7.2018 16:01\nVielä kun olisi ekosysteemi kunnossa kun tuote tulee.\nroutarepii 12.7.2018 15:08\nÄlysormus, tämäkin vielä...=D Noh, pitäähän sitä saada ylimääräiset rahat pois kuljeksimasta ihmisiltä, niillä rahoilla ihmiset vois ostaa vaikka vahingossa huippuunsa verotettua polttoainetta, puhumattakaan ruuasta.\nKihlat 12.7.2018 15:04\nVielä kun lupaisi ilmakitaran ostajalle kaupanpäälle, niin menestys olisi taattu.\nreikäsukassa (rekisteröitynyt käyttäjä) 12.7.2018 15:00\nMaalaisjärki ei tuo tulosta, älysormus on huippu innovaatio!\nPeltolan pellet 12.7.2018 14:56\nHyvä että ei enää itkuhälytinprojekteja tueta koska niissä ei ollut järkeä.\nKle 12.7.2018 14:25\nAivan loistava homma että saadaan Suomea nostettua maailmankartalle! Kiinasta ja Aasiasta ylipäänsä on tulossa länsimaille niin kovia haasteita että kaikki mitä saadaan vedettyä kotiinpäin pitää käyttää hyväksi!\nJärki kätöseen 12.7.2018 13:52\nNiin, typeryydellä ei ole rajoja. Aina löytyy höynäytettäviä kuten tämäkin tapaus todistaa. Tämä kuuluu sarjaan enkeliterapia, intiaanisokeri, kristalliterapia, rumpuhoito jne...\nno höpsis 12.7.2018 14:55\nJos tuo sormus antaa vertailukelpoisia mittaustuloksia oikeasti hyödyllisistä mitattavissa olevista asioista, se tekee mitä pitääkin. Todennäköisesti ahdistaa vähemmän kuin hiostava kellonranneke jos on tottunut sormuksia käyttämään.\nTässä nyt ei kuitenkaan ole kyse mistään sähköisistä korvakynttilöistä.\nLemmy (rekisteröitynyt käyttäjä) 12.7.2018 12:23\nHyvä pojat, hienoa työtä, jatkakaa samaan malliin (rouvan sormus on tulossa kunhan ehtivät tehdä).\nKämy (rekisteröitynyt käyttäjä) 12.7.2018 12:01\nHyvä että uusia tuotteita ja yrityksiä tulee. Ostan sormuksen.\nMKi (rekisteröitynyt käyttäjä) 12.7.2018 11:29\nJa pahoittelen kirjoitusvirheitä, ennen kuin joku muu ehtii.. ne on nää puhelimen näppäimet niin pieniä. Kiitos ja anteeksi.\nMKi (rekisteröitynyt käyttäjä) 12.7.2018 11:26\nHyvä juttuhan tämä on. Omaa hyvinvointia voi seurata ilman paikannusta. Mikäli päivän kiitoksista ei palaudu nukkuessa, siihen voi itse vaikuttaa, ei siinä välttämättä lääkäriä tarvita. Pieniä muutoksia tekemällä voi seurata vaikutuksia. Miksipä ei siis mittavalla sormuksellakin. Itse olen osallistunut first beat mittauksiin, huono puoli siinä on se, että mittalaite ei jää käyttöön joten muutoksien seurannan vaikutukset jäi arvailujen varaan. Hommaan heti ko. sormuksen kun tulevat myyntiin ja hinta on sopiva, ei siis järjettömän kallis.\nTirlittan 12.7.2018 10:42\nKyllä minä ainakin voisin sormusta kokeilla. Tämän tarkoitushan lienee mitata yöunen aikana ihmisen palautumista päivän kuormituksista. Jos koet olevasi aina väsynyt ja saamaton eikä mikään kiinnosta, voi tämän sormuksen avulla mitata unen aikaista palautumista toisin sanoen jos lääkäri tms.toteaa tulosten perusteella että yöunesi ei ole riittävä tai et palaudu sen aikana, voidaan tehdä lisätutkimuksia mistä tämä voi johtua ja ohjata sitä myöten jatkotutkimuksiin. Kai tämä ihan lääketieteellinen laite on eikä mikään hifistelytuote mitä esitellä kavereille eikä taida olla ihan sellainen kapistus mitä käytetään 24/7 kuten esim.jotain älykelloja tms.


Leijonien MM-kulta jysäytti kotikisojen lippukaupan nousuun - MM-kiekko - Ilta-Sanomat\nLeijonien MM-kulta jysäytti kotikisojen lippukaupan nousuun\nLeijonat puolustavat MM-kultaansa ensi vuonna kotikisoissa. (KUVA: Martin Rose)\nJulkaistu: 17.5.2011 14:58\nSuomen maailmanmestaruus on kasvattanut ensi vuonna pelattavien jääkiekon Helsingin MM-kisojen lipunmyyntiä.\n- Nettimyynti vilkastui heti yöllä MM-finaalipelin jälkeen. Tarkkoja lukuja emme anna ulos, mutta myynti on vilkastunut selkeästi, kertoo MM-kisojen viestintäpäällikkö Henna Malmberghttps://www.is.fi/haku/?query=henna+malmberg.\nLoppu- ja pronssiottelun sisältävät lippupaketit on jo lähes loppuunmyyty. Jäljellä on vain hajapaikkoja alemmassa hintaluokassa. Muista paketeista suosituimpia ovat olleet viikonloppupaketit.\n- Finaaliin pääsee vielä, mutta kannattaa pitää kiirettä, Malmberg painottaa.\nMM-kisalippuja myydään tällä erää paketeissa. Alkusarjan paketit sisältävät neljä peliä, joista yksi on Suomen peli. Myös yksittäisiä lippuja saattaa tulla myyntiin, jos kaikkia lippuja ei saada myytyä paketeissa. Jos yksittäisiä lippuja tulee myyntiin, ne tulevat tarjolle viimeistään neljä viikkoa ennen kisojen alkua.