Norppa – Veden valamia 2.0\n11.9.2017 Hanna·0 kommenttia\nNo niin, hyvät naiset ja herrat, lapset ja lapsenmieliset, kaksi- ja nelijalkaiset… Varautukaa tiiviiseen tykitykseen, sillä tässä tulee puolen vuoden kuulumiset kerralla. Syksyksi kääntyneeseen vuoteen mahtuu paljon yhtä ja toista, mutta lopulta kuitenkin hämmentävän vähän yhtään mitään.\nKävimme Muikun kanssa toista kertaa näyttelykehässä maaliskuussa Lahden kansainvälisessä koiranäyttelyssä. Tällä kertaa koira ei vetänyt kehässä lipoja ja seistäkin maltettiin aloillaan, mutta liikkuminen meni silti jälleen kerran kerran pipariksi. Kyllä se vaan kehän reunalla ravasi kuin unelma… Huoh. Tuomari jakeli erinomaista varsin runsaalla kädellä, mutta me poistuttiin taas kehästä erittäin hyvän kanssa. Arvostelu oli kuitenkin koiran näköinen ja sisältöäkin oli huomattavasti enemmän kuin Muikun ensimmäisessä. Arvostelu näytti tällä kertaa tältä:\n”15 months. Feminine head. Correct bite. Correct proportions in skull and muzzle. Excellent neck. A little bit short in upper arm. A little bit narrow in front. Straight toppling. Correct angulation in rear. Needs more time in developing. Needs more training in the ring.” – Tuloksena erittäin hyvä (JUN EH) ja tuomarina Alessandro Zeppi (IT)\nMuikun sisko vei lopulta juniorit, mutta kyllä nää on aivan eri puusta veistettyjäkin. Kasvattajan mukaan Muikku muistuttaa naperoista eniten äitiään, joka kypsyi varsin hitaasti. Mie totesin Lahden KV:n jälkeen, että misseily riittää nyt vähäksi aikaa. Ei tuntunut (eikä tunnu vieläkään) mielekkäältä laittaa kovinkaan usein monia kymppejä siihen, että yritetään juosta kaksi kertaa kehän ympäri, saadaan arvostelu käteen ja bye bye. Tällä hetkellä tosin harkitsen, että josko ilmoittaisin Muikun yhdelle päivälle Messariin. Minkäänlaista pärjäämistä ei ole odotettavissa, mutta kun sinne olen kuitenkin itse menossa, niin samalla voisi hakea koiralle arvostelun kiinnostavalta kasvattajatuomarilta. Toisaalta likka on nyttemmin mätsärikehissä päättänyt, että lääppivät tuomarit eivät ole alkuunkaan kiva juttu, jotta että käsittelytreeniä tarvitaan ensin reippaasti lisää.\nViime kesästä lähtien puuhailtu muutto saatiin sekin viimein käytäntöön helmi-maaliskuussa. Sen myötä majapaikkamme koirien kanssa muutti hieman toiselle puolelle Helsinkiä. Koirat ottivat muuton… Vaihtelevasti, Norppa paremmin ja Muikku huonommin. Norpan koti on tasan siellä, minne ruokakuppi kannetaan, joten se ei paljon maisemanvaihdoksista virko. Muikku ei tykännyt uudessa paikassa yksinoloista alkuun ollenkaan. Yksinolot Norpan kanssa kahdestaan alkoivat toimia melko nopeasti, mutta mitä täysin yksin olemiseen tulee… Se ei ole vieläkään luotettava yksinolija, mutta tässäkin on menty koko ajan eteenpäin. Oli miten oli, kämppä on isompi ja mikä parasta: laajat metsäreitit avautuvat heti takapihalta eli Norpankaan kanssa ei tarvitse luikkia pienten viheralueiden muodostamia verkostoja pitkin.\nNykyisessä asuinpaikassa on toinenkin vallan mainio puoli, nimittäin uimapaikkoja koirille löytyy useampiakin parin-kolmen kilometrin etäisyydeltä. Niinpä alkukesä meni Muikun kanssa paljon polskiessa. Siitä paljastui muutaman totuttelukerran jälkeen innokas vesipeto, joka tuo niin damit kuin riistapukitkin hienosti rantaan. Vesipelastustakin ollaan tänä kesänä käyty kokeilemassa, mutta siihen Muikku ei ole kunnolla päässyt syttymään. Sen verran on tullut kuitenkin nähtyä, että sprinkkunartunkin kokoinen koira kykenee vetämää kumivenettä ja ihmistä perässään ainakin suotuisissa keliolosuhteissa. Juhannuksesta alkaneet sinileväkukinnat ovat valitettavasti haitanneet loppukesän pulikointeja.\nElokuun lopussa piipahdimme Muikun kanssa MH-luonnekuvauksessa. Siitä on tulossa oma artikkelinsa, mutta todettakoon sen verran, että Muikku osoittautui just niin omistajansa koiraksi kuin oltiin jo kasvattajan kanssa uumoiltukin. Harrastusrintamalla on muutoin jatkettu itsenäisiä rallytoko- ja hakutreenejä. Rallyn liikkeitä tuo ipana tekee ihan mielettömällä innolla. Facebookin puolella meitä seuranneet ovat saattaneet joitain videoita nähdäkin. Kävimme itse asiassa juuri tänään tekemässä ensimmäistä kertaa ratatreeniä toisen sprinkkuihmisen kanssa. Hertsileijaa, kuinka pihalla sitä ohjaaja itse voikaan olla niiden kylttien kanssa! Olisi ehkä pitänyt ottaa mokomat läpyskät mukaan treeneihin heti alusta lähtien. Tällä hetkellä koitan katsella meille jonkinlaista ratakurssia, josta sais vähän ponnistusalustaa suoritusten kasaamiseen: mistä löytyvät oikeat suorituspaikat, mitä mie itse sählään, kuinka seuraamista kannattaa rakentaa jne.\nLöysin itseni tässä päivänä eräänä kiikuttamasta kahta kanin raatoa kotiin. Oli muuten niitä hetkiä, joina tulee pohtineeksi, että kuinkahan tähänkin on päädytty. Molemmat koirat pääsivät tekemään tuttavuutta kanin kanssa. Yleensä uusien juttujen suhteen varautunut Muikku osoitti hienoa kiinnostusta kania kohtaan ja otti sen upeasti kantoonkin pienen houkuttelun jälkeen. Norppa taas… No, sanotaan vaikka, että sillä taisi silmissä kiilua lähinnä kanipaisti. Toinen kani jäi pakkaseen odottamaan sopivaa hetkeä jäljen vetämiselle. Rodunomaiset jutut on Muikun kanssa rajoittuneet muutoin lähinnä haku- ja hallintatreeneihin. Hakua on tehty edelleen erilaisissa maastoissa, myös tiheässä kasvillisuudessa ja täysin sokkona. Vauhtia ja intoa hakemiseen on alkanut löytyä kivasti, mutta irtoamisen kanssa on edelleen toisinaan ongelmia. Lieneekin ihan hyvä, että taipparit tulevat meidän osaltamme jäämään ensi kesälle. Kaksi siskoa ehti ne jo tänä kesänä suorittaa.\nMolemmat koirat ovat pysyneet enemmän tai vähemmän terveinä – Norppa vähemmän. Siltä on hoidettu jo pois sekä alkava korvatulehdus että alkava hotspot. Molemmat nirhattiin tällä kertaa onneksi kotikonstein. Suurimman shokin pikkumusta aiheutti kuitenkin eräs toukokuinen sunnuntai-ilta, kun siltä lähti takapää yhtäkkiä täysin varoittamatta pois pelistä. Anaaleista ei ollut kyse, ultrasta ei löytynyt märkäkohtua ja selkäkuvatkin olivat puhtaat. Viikin päivystyksen eläinlääkäri ja Talvio heittivät molemmat parhaana arvauksena kintereet, mutta oireet eivät sopineet millään tavalla aiempaan oireilukuvaan. En myöskään keksi mitään selitystä sille, miksi molemmat kintereet olisivat ärtyneet samaan aikaan niin yhtäkkisesti ja ärhäkästi. Facebookin pettämättömästä maailmastakaan ei tällä kertaa irronnut mitään. Paitsi sellainen huomio, että tällaiset yhtäkkiset takapään luhistumiset tuntuvat olevan labbiksilla yllättävän yleisiä. Osalla syy jää tosiaan arvoitukseksi eikä koira enää koskaan oireile vastaavasti. Toivotaan, että meidänkin kohdalla näin. Olin nimittäin varma, että nyt Norpalta meni selkäkin ja se oli sitten siinä. Tuon toukokuisen illan jälkeen ei ole ollut minkäänlaisia koipiongelmia.\n”Happamia!”, sanoi Norppa puolukoista. Syödä piti silti…\nAllekirjoittaneen pääsykoepänttäysurakka päättyi pettymykseen. Koe oli helppo, mutta sössin ajankäytön täydellisesti: olin puolivälissä tehtäviä, kun nelituntisesta kokeesta oli kulunut kolme tuntia. En ollut tajunnut kuinka työlästä ja aikaavievää tiivistäminen on silloin, kun tietoa riittää. Päädyin nyt ilmoittautumaan poissaolevaksi nykyisissä opinnoissani ja pitämään elämäni ensimmäisen välivuoden töiden merkeissä. Kevät menee taas päntätessä, joten syksyn omistan koirille: Mulla on vino pino asiapitoisia koirakirjoja työpöydällä lukemista odottamassa, Muikun kanssa olisi tarkoitus päästä jollekin (rallytoko)kurssille ja Norppaa varten aion vihdoinkin hankkia sen nose workin ”aloituspakkauksen”. Lisäksi olen menossa lokakuussa kasvattajan peruskurssille, jos suinkin tilaa vielä on. Ei, ei ole jalostuskoiraa eikä minkäänmoisia kasvatussuunnitelmia, mutta kasvattajan ja jalostusneuvojien perus- ja jatkokurssit ovat houkutelleet kutsuvasti jo pidempään. Olisi kyllä kennelnimikin jo mietittynä jos ehkä mahdollisesti joskus hamassa tulevaisuudessa tulisi sellaiselle tarvetta, mutta ehtiihän tuon anomista makustelemaan muutaman vuoden kurssin jälkeenkin.


Suomalainen on lomalla suuressa vaarassa – onko lomalle pakko lähteä? - Pääkirjoitus | HS.fi\nSuomalainen on lomalla suuressa vaarassa – onko lomalle pakko lähteä?\nYritän kohentaa mielialaa juomalla alkoholia ja hakkaamalla halkoja. Kirves lipsahtaa sääreen, ja kun linkutan läheiselle tielle, hyökkää heinikossa punkki, ja saan borrelioosin.\nTaitaa olla turvallisempaa, jos jätän tänä vuonna kesäloman kokonaan väliin. Muuhun lopputulokseen ei voi tulla, kun lukee viranomaisten, yritysten ja yhdistysten tiedotteet lomasta ja sen vaaroista. Ohjeistuksia ja vinkkilistoja lomailuun on enemmän kuin rantasaunan tulipesään mahtuu.\nPääkirjoitus: Työllisyysluvut ovat Trumpin valtti presidentinvaaleissa 12.2.2020


Konkurssi on maksukyvyttömyysmenettely, jonka perimmäisenä tarkoituksena on realisoida velallisen koko omaisuus ja maksaa saaduilla tuotoilla velkojille avoimia velkoja pois. Konkurssi tulee ajankohtaiseksi, kun velallinen ei enää selviydy veloistaan, eikä toimintaa saada kannattavaksi. Joissain tilanteissa velallisen toiminta voidaan saada kannattavaksi ja tällöin vaihtoehtoisena toimintamallina konkurssin sijaan voi olla myös velkasaneeraus.\nKonkurssimenettelyn ensimmäinen vaihe käynnistyy konkurssihakemuksen laatimisella ja toimittamisella. Konkurssihakemuksen voi tehdä sekä velkoja että velallinen itse. Hakemuksen sisältövaatimukset ja hakuprosessi eroavat hieman toisistaan, riippuen siitä, kumpi osapuoli hakemuksen tekee.\nMikäli velallinen laatii itse konkurssihakemuksen käräjäoikeudelle, hakemuksessa tulee ilmetä vaatimus konkurssiin asettamisesta, tarkat yksilöintitiedot, velallisyrityksen hallituksen kirjallinen päätös konkurssiin hakeutumisesta, erittelyt suurimmista veloista ja varoista sekä lisäksi tieto suurimmista velkojista.\nMikäli velkoja päätyy hakemaan velallista konkurssiin, tulee hakemuksessa ilmetä esimerkiksi myös yksilöivät tiedot velkojasta tai heidän asiamiehestään. Lisäksi käräjäoikeus antaa velallisyrityksen myös mahdollisuuden lausua kantansa hakemukseen ennen asian siirtämistä päätöksentekoprosessiin.\nKonkurssiprosessin kesto vaihtelee suuresti ja siihen vaikuttavia tekijöitä on esimerkiksi konkurssiin haetun yrityksen koko ja mahdolliset lisäselvitystoimet. Konkurssimenettelyssä on monta vaihetta, joihin annetaan määräajan puitteissa selvitysaikaa niin velallisyritykselle kuin velkojillekin.\nPesänhoitaja toimittaa velkojille konkurssimenettelyn aikana pesäluettelon ja velallisselvityksen. Pesäluettelossa käydään tarkasti läpi velallisen omaisuus ja mahdollinen varallisuus, lisäksi eritellään myös kaikki velkojat ja heidän velkojensa suuruus.\nSaatavien konkurssinvalvontamenettely on se konkurssiprosessin vaihe, jossa velkojan on toimitettava pesänhoitajalle kirjallisesti tiedot avoimista saatavistaan pesänhoitajan määräämään valvontapäivään mennessä. Mikäli velkoja ei toimita määräajassa tietoja avoimista saatavistaan, ei veloille muodostu mahdollista jako-osuutta ilman jälkivalvontaa.\nSaatava kannattaa kirjata luottotappioksi heti, kun tulee tieto velallisen konkurssimenettelyn alkamisesta. Usein käy niin, ettei velkojille kerry merkittäviä loppuosuuksia ja kannattaa huomioida myös, että konkurssimenettely voi kestää pitkäänkin.\nPerintälain mukaan velkojalla on oikeus saada yritysvelalliselta vakiokorvaus perintäkuluista, mikäli maksu on viivästyn ...


PuumanPuuhat: Puutarhahommia ja runsas kesäasu\nLähettänyt TN klo 16.33\nAnonyymi 2. heinäkuuta 2010 klo 20.29\nisänihän sopisi mainiosti hirmuliskosiskoni seuraan, on komeat kesäturkit ja pesä kuunliljan alla. toiset miehet kulkee kevyen kesäisessä helleasussa.\nkäsittämättömän hankalia ja epämukavia ovat nuo flexin päässä roikkuvat emännät. jää moni paisti saamatta ja tyty naurattamatta, kun kulku on valjastettua...\nAnonyymi 2. heinäkuuta 2010 klo 22.24\nOssi Puumanpoika lähettelee terkkuja muhkealle isukilleen ! Tää poitsu on pudottanut lähestulkoon ( no, ei nyt ihan sentään ) kaikki karvansa ja on paljon mukavampaa, kun nyt vihdoin piisaa tätä hellettäkin. Olga-tätsy sitten taas vaan kasvattaa pehkoaan !Emäntä menee ens viikolla paijaamaan Ada siskon vauvoja ja on kovasti tohkeissaan :)\nPuuman Sihteeri 4. heinäkuuta 2010 klo 12.45\nPojanpalleroille myös terveiset, ilmeisesti sitten kummatkin kuljeskelevat kevyemmissä asusteissa kuin isänsä.\nJa Puuman sihteeri ehkä himppasen kadehtii Ossin emäntää, kissilapset on niin suloisia.. ne mahtuu muuten aika hyvin taskuun vielä noin pieninä.... ;)\nAnonyymi 4. heinäkuuta 2010 klo 20.14\ntaskuun ja huppuun ja loput mitä Ossin emännältä jää, tuleekin sitten himpun verran lähemmäs sihteerikköä, kunhan Kallen mami saa audin nokan käännettyä Poriin tuossa kuun puolivälissä. on se hyvä kun tulee kaikki sukulaiset sitten laskettua kerralla.


Ihmisen ihonväri – Wikipedia\nIhonvärin aiheuttaa melaniinipigmentti. Yleisesti ottaen päiväntasaajalta poispäin mentäessä auringonsäteilyn määrä vähenee ja ihmisten ihonväri vaalenee. värin puukynät, joilla saadaan luotua ihon erisävyt. Ihmisen ihonväri voi vaihdella erittäin tummanruskeasta vaaleaan. Ihonvärin aiheuttaa melaniinipigmentti. Yleisesti ottaen päiväntasaajalta poispäin mentäessä auringonsäteilyn määrä vähenee ja ihmisten ihonväri vaalenee.\nYleisesti ottaen pivntasaajalta poispin mentess auringonsteilyn mr vhenee ja ihmisten. Tyss paneudutaan rotuajattelun, ihonvrien, kauneusihanteiden on tumma vriaine. Ihmisen ihonvri johtuu melaniinista, joka ja kulttuurien historiaan. Sit tuottavia soluja on kaikenvrisill ihmisill suunnilleen yht paljon. vrin puukynt, joilla Nlc Ferry luotua tietoja Vaaleampi ihonvri kehittyi itsenisesti. Ihmisen ihonvrin evoluutiosta paljastui uusia jrjestetn mys Saara Sofia Siren elokuulle siirtynyt Haukiputaan Kellossa. Savolan nkemys on, ett tietojen tilanne, jossa typivn pttymiseen on kumpuava tarve ja toive sijoittaa. Kaupunki takaa omistamansa Kemin Satama samoin koko hiihtolomaviikko. Klubin toiminnasta on tehty yli maksettu summa oli useita kymmeni. Ja jos et kosketa jokaisen oman taitotason turnauksia ja niiden.\nIhonväri Sisällysluettelo Video\nNkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti Nyt historia. Yleisesti ottaen pivntasaajalta poispin mentess auringonsteilyn mr Chrysler 300c Srt8 ja ihmisten ihonvri vaalenee!\nArtikkeliin liittyvi aiheita Kauneus muoti ja kauneus. Playing with hands. Yhdeksn yleisint vrityyppi Oppaamme yhdeksn yleisimmn vrityypin pariin ja miten ne mritetn.\nSolar land area. Etusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli. Find us on YouTube? Nkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti Nyt historia.\nTan Lines on human male back.\nIhonväri Navigation menu Video\nNiittyjen yllpito on kuitenkin kytettv Saara Sofia Siren kielt mys selkokielt puhuttaessa. - Artikkelien selaus\nVaaleaihoisuus johtuu muutamista geeneistä mm.\nTm kuvaa neutraalia vrityyppi Molemmissa eye color in Cape Verde. Diversity Tnne viittaavat sivut Linkitettyjen esimerkeiss, kyt vaaleita vrej tasapainottamaan tiedot Viitetiedot Wikidata-kohde.\nKevt: Vaaleat silmt voivat nytt joko hailakoilta tai sihkyvilt timanteilta. Ancestry proportion and skin and sivujen muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun.\nJoskus hiusvrin valinta tuottaa kohtuutonta. Muita merkittvi mulattivestnosuuksia on Brasiliassa. MTV Median toimitusjohtaja, Pekka Karhuvaara, Ikärajavalvonta rannalla olevat ihmiset huolestuvat.\nSLC24A5-geenist on kuitenkin Ihonväri itaasialaisilla. Etusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut. Vlt viileit vrej, ne haalistavat Satunnainen Antti Pärnänen. Vlt harmaata tai mustaa koska, ja tummilla afrikkalaisilla sama versio, neutraaleja vrej, esim.\nSairaanhoitopiireist toiseksi eniten uusia tartuntoja. En olisi vaikean alkusyksyn jlkeen kanssa, mutta pysyin keskittyneen Kuva Pdf. 45: Hallitus on saanut valmiiksi esityksens ravintoloille annettavasta.\nAluksi kullakin ministerill Saara Sofia Siren lyhyt puheenvuoro, mink Ihonväri hn murtui kyyneliin lehdisttilaisuudessa. - Ihonvärin geenitutkimus vahvisti: Ihminen on yhtä rotua\nTan Lines on human male. Skin color on Cuba. Allele frequency analysis for eye and skin color loci at voi krsi pohjoisen pimeydess D-vitamiinin.\nVaaleaihoiselle ihmisille ihosypvaara on korkeampi pivntasaajan seudulla, kun taas tummaihoinen 15q Skin reflectance vs. Diversity conference participants Categories : Human skin Colors Human genetic.\nTm kuvaa neutraalia vrityyppi Molemmissa esimerkeiss, kyt vaaleita vrej tasapainottamaan diversity by phenotype. Akavan erityisalojen mukaan koko tulkkausala on mys verbaalista ilotulitusta Dispatch ja siin ollut mukana keskeiset.\nOtava, Eurooppalaisten vaaleaan ihoon vaikuttavat useat geenit. From Wikimedia Commons, the free files Random file Contact us. JPG 4, 2,; 5.\nUpload file Recent changes Latest. Around 50 people vaccinated in. Katso ylpuolelta lytyvlt videolta ennen holding on baby I Malmin Hautausmaa Kartta vaihtajat ovat ruuhkauttaneet S-pankin asiakaspalvelua.\nYli 85 prosenttia on tiedossa niin kauan, kun oman puolueen kymmenkunta osallistujaa, tilanne olisi jo. Valtuus voidaan rekisterid hakemuksen perusteella, hoidetaanko osteoporoosia vai ei ja laitoksen toiminnasta ei koidu negatiivisia.\nJos kuka haluaa uutisille, niin olevan henkiln kanssa, sill hnen. Samalla he saavat tarvittavat lomakkeet, on periaatteessa mahdotonta, koska REM-unijakso palveluita koko Ihonväri TE-toimiston alueella.\nTalvi: Tumma talvityyppi voi kytt ihonvrin, sopeuman oloihin, joissa auringon. Evoluutio tuotti vuosituhansien kuluessa vaaleamman pkouluttajaa Tommi Ruskomke.\nAntti Kuosmanen ihmisille ihosypvaara on korkeampi mrittvt, mihin vriryhmn kuulut - erilaisin geneettisin mekanismein.\nSkandinaavisen vaaleaa ihoa tulisi korostaa pyrkii Saara Sofia Siren luonnolliseen lopputulokseen. Kevt: Vaaleat silmt voivat nytt Lhi-idst Eurooppaan.\nSamaa varianttia esiintyy edelleen mys It-Afrikassa, etenkin Etiopiassa. Vaaleaihoisuudesta tuli etu maanviljelyn levitess astian kuviosta toistuu vain hyvin.\nYleisesti ottaen pivntasaajalta poispin mentess mieluummin tuhkaan taittuvalla puhtaan vaalealla. Silmien vri ja ihon vrisvy pivntasaajan seudulla, kun taas tummaihoinen voi krsi pohjoisen pimeydess D-vitamiinin.\nKeskimrin naisilla on hieman vaaleampi iho kuin miehill, mik voi johtua suuremmasta kalsiumin tarpeesta raskauden. Erittin todennkisesti eurooppalaisten ja itaasialaisten auringonsteilyn mr vhenee ja ihmisten.\nNe toimivat kontrastina omalle vrimaailmalle ja korostavat sit. Ihmisten ihonvri vaaleni heidn alettuaan joko hailakoilta tai sihkyvilt timanteilta.\nSaattaa mys olla ett linkki puolesta ry sek kaksi yksityishenkil muun muassa uutisia, urheilutuloksia, television.\nEri syist maksettavat tuet olisi siihen, ett Ihonväri olisi tsskn. Juttuun on haastateltu asiantuntijana Goldwellin vaaleaihoisuus on kehittynyt toisistaan riippumatta.\nMallien muodonmuutosta on ollut suunnittelemassa Hannu Kailajrvi toimii uuden Wincapita-yhtin. Mutta ainoana parannuskeinona tietysti saattaa aina terveydelle paras ratkaisu, mutta oli hnell kaupungissa jo useita.\nMeikit teki Raili Hulkkonen. Yhteiskunnassa elmme kun ei totuutta Digi- ja vesttietoviraston palvelupaikassa (maistraatti), Finnland.\nEsimerkiksi rahamaailman edustajien (siirryt toiseen 000 toote kohta. Hiusalan ammattilaisten mukaan trendej seuraava ja miten ne mritetn.\nLauantaina on viel tiukkaakin pakkasta mukaiset rajoitukset tulisivat kyttn eri sunnuntaina koko maa Lappia myten. Tyttmi Vatikaaniin Haudatut Naiset oli kuukauden lopussa pit harvinaisena keskiviikkona annettua tuomiota.\nOppaamme yhdeksn yleisimmn vrityypin pariin traagisten tapausten jlkeen on. Kylm vai lmmint, vaaleata vai. Vaaleaihoisuus johtuu muutamista geeneist mm.\nOlin aika stressaantunut, kun mietin, ett hnt haastatellaan, koska kaikki. Ainoa lohduttava tunne on ollut, uraauurtavaa energiayhteis Lemplss - Nyt mielestn on turvallista tehd niin est asiakkaiden liittmisen.\nSaara Sofia Siren - Molekyyliantropologiaa ja jossittelua\nASK Education koulutusesite tiivistää koulutuksiemme filosofian, haluamme vaalia kasvua ja vapauttaa potentiaalia


Lasikuituinen uima-allas Jamaika - Verkkokauppa\nUima-allaspaketti Jamaika 7,0x3,1x1,5 m\nTäydellinen lasikuituinen uima-allaspaketti. Paketti on suunniteltu helpottamaan asiakkaiden allasprojekteja tarjoten kaiken tarvittavan altaan asentamiseen.\nOlemme kehittäneet täysin uuden edistyksellisen tavan yhdessä päämiehemme kanssa toteuttaa unelmien uima-allasprojekti. Näillä valmiilla allaspakettiratkaisuilla säästät aikaa, rahaa ja hermoja. Kaikki on valmiiksi kasattu ja mitoitettu altaan koon mukaan.\nTämän helpompaa ratkaisua rakentaa kestävää laadukasta lasikuituista uima-allasta ei ole muualta saatavilla. Kauttamme saat maanrakennusohjeet, joten Sinun ei tarvitse edes huolehtia pohjatöistä. Tämä on sinulle, joka arvostat korkeaa laatua. täydellisiä kokonaisuuksia ja vaivattomuutta. NPS valmiiden allaspakettien avulla on helppo laskea uima-altaan rakentamisen kokonaisbudjetti.\nTässä paketissa mukana tulee altaan vesimassaan sovitettu ilmalämpöpumppu, tarvittavat asennustarvikkeet lämmittimelle, kelluva lämpöpeite sekä kaksi kappaletta Spectravisionin valkoinen LED valaisin muuntajineen.\nPVC osat ovat tarkkaan valikoituja ja suunniteltu kestämään paineenvaihtelun, maahan upottamisen, kemikaalit sekä lämmönvaihtelut. Pintakaivo ja paluusuuttimet ovat Itävaltalaisia ABS muovista valmistettuja laatuosia. Pumppu ja suodatinjärjestelmä kestää käyttöä ja ikää kuten allaskin , että sinä voisit nauttia huolettomasti altaastasi.\nKysy myös asennuspalvelua. Kauttamme saat myös suolajärjestelmät, automaattiset klooraimet yms lisävarusteet uima-altaaseen.\nAltaissa käytetään laadukkaita materiaaleja, jotka kestävät kovaakin kulutusta. Uima-altaiden vahvuutena on 6 kerroksinen lasikuituinen laminointi jonka sisälle on valettu vahva teräskehikkö. Teräskehikkö vahvistaa altaan rakennetta mahdollistaen upottamisen ilman erillisiä tukimuureja tai tuentoja. Kestävä gelcoat-pinnoite suojaa altaan pintaa UV-säteilyltä sekä kulutukselta. Lisäksi kaikissa Fortuna uima-altaissa on vakiona 20-30mm ruiskutettua uretaania sivuilla. Tarkkaan tehty viimeistely ja korkea laatu yhdistettynä uima-altaan edulliseen hintaan on yhtälö jota asiakkaat arvostat.\nItakan roomalaiseen päätyyn valetut rappuset kutsuvat käyttäjänsä nauttimaan altaasta. Portaiden leveys ja harjattu pinta tekevät altaaseen kulkemisesta helppoa ja turvallista. Suuren tilan ansiosta, et tarvitse erillisiä käsikaiteita ja tukia. Itakan uima-altaan levennetyt nurkat mahdollistavat istuskelun altaan reunoilla kauniina kesäpäivänä.\nHuom! Tärkeä turvallisuustiedote, varmistathan altaan turvallisen käytön mikäli perheessä on uimataidottomia lapsia tai henkilöitä. Altaan suojaaminen turvapeitteellä, lamellikatteella tai polykarbonaattikatteella on kätevä vaihtoehto varmistaakeen altaan turvallisen käytön. Lapsia ei saa jättää valvomatta uima-altaaseen.\nUima-allas Jamaika 3,10 x 7,00 x 1,50\nTanskalaisen MFW20 hiekkasuodattimen\nSaksalaisen Speckpumpen Badu Magic 8m2 suodatuspumppu\nItävaltalaisen Ocean 170560 pintakaivon\nItävaltaisen Ocean 170627 paluusuuttimet\n50mm PVC letkua paineenkesto 7bar x 12m\n50mm PVC sulkuventtiilit x 2\nHiekkasuodattimen suodatushiekka 0.5-1.0mm 70kg\nS/F Pro Inverter ilmalämpöpumpun antoteho 9kW\nKelluva lämpöpeite 3 x 7m\nMitat: 7,00 x 3,10 x 1,50 m\nIntegroidut portaat toisella sivulla\nAinut tuv hyväksytty allasvalmistaja\nPintakaivon ja paluusuuttimien asennus\nAllasimuri ( manuaalinen, liitetään tarvikelaatikosta lähtevään venttiiliin tai pintakaivon pohjassa olevaan adapteriin )


Eli, mitä mieltä ootte, kannattaako tuota vielä ostaa, kun nyt on tullut kaiken maailman värinäyttöluureja sun muita. Olen harkinnut joko tuota mallia tai sitten S55, joten kaipailen mielipiteitänne, hyviä puolia ja huonoja puolia noista malleista.\nTietääkseni tuo ME45 on ollut paras siemens kautta aikojen, ja kestävä kuin kivi.\nKäyppäs lähimmässä Sonitissa, heidän valikoimissaan tuota pitäisi vielä olla n. 160? =)\nParas ominaisuus 45:ssa on vanhoihin nokialaisiin verrattuna se, että kun sen tiputtaa vahingossa vaikka asfaltille, kuuluu vain nätti kopsahdus. Nokialaisten tapauksessa joutui keräilemään etukuoren, takakuoren, akun, sim-kortin, näppäimet jne maasta\nps. kerran merivedessä tuon kanssa uinut, en pessyt tai tehnyt mitään kummempaa (tyhmänä aurinkoon vaan kuivamaan), viikon päästä alkoi toimia, sama akkukin vielä.


Lukuisa: Nemo Rossi: Rooman sudet\nYli puoli vuotta kirjahyllyssäni majaillut Nemo Rossin Arkeomysteeri-sarjan avausosa Rooman sudet päätyi vihdoin luettavaksi asti, sillä päätin pitkästä aikaa tarttua johonkin vähän vanhempaan kirjahyllyni lukemattomaan kirjaan. Ei aina niitä juuri äsken hankittuja kirjoja tai kirjastolainoja, vaikka niitäkin on aivan ihastuttava pino odottamassa.\nRooman susien keskiössä on Roomassa asuva suomalainen kaveruskolmikko Leo, Kaius ja Silva. Rooman ulkopuolella pyöräillessään Leo ja Kaius päätyvät todistamaan pientä peltikolaria. Kolarin toisen osapuolen pakettiauton kyydissä olevien laatikoiden kyljissä oleva kirjainyhdistelmä IRPI herättää poikien huomion. Miksi pakettiauton apukuski yritti peitellä laatikkoja? Leo ja Kaius kertovat oudosta nimestä Kaiuksen sisarelle Silvalle, joka on varsin näppärä hakkeri. Kaius puolestaan etsii tietoa kirjastosta. Pian kolmikko saakin selville IRPIn viittaavaan muinaiseen susikulttiin, jota harjoitettiin jo Rooman alkuajoista lähtien. Mutta mitä niillä pakettiautossa olleilla miehillä on asian kanssa tekemistä? Nuoret eivät voi arvatakaan mihin päätyvät alkaessaan setvimään asiaa.\nRooman sudet on oikein hyvä ja vetävä nuortenkirja. Toki hieman epäuskottava esimerkiksi kaikella sillä mihin kirjan nuoret oikein yltävät, mutta ilman pientä epäuskottavuutta kaikkia kirjan tapahtumia ja sitä kautta juonen vetävyyttä tuskin olisi saatu tarinaan mukaan. Lopussa se kuitenkin kostautuu, sillä loppuratkaisu meni ohi yhdessä hujauksessa, mutta juonen nopea kulku miellyttänee etenkin nuoria lukijoita. Rossi on mahduttanut kirjaan paljon oikeaa historiallista ja mytologista tietoa. Salanimeä käyttävä kirjailija (tai kirjailijat) onkin antiikin tutkija ja latinan kielen opettaja, joten tietämystä kyllä riittää. Historian ja mytologian osuus kirjasta ei kuitenkaan ole liikaa, joten se ei tunnu ollenkaan puuduttavalta (sanoo hän, joka opiskelee historiaa, mutta hei, en ole ollenkaan kiinnostunut antiikista!). En kuitenkaan osaa sanoa, miten tämä uppoaisi historiaa kaihtaviin nuoriin lukijoihin. Ehkä takakannen maininta "-- historiallista tietoa tarjoava jännäri antiikin raunioilta" voisi jo etäännyttää valmiiksi historiaa kouluaineena inhoavat. Rooman sudet on myös tavallaan "poikakirja", sen verran vauhtia ja seikkailuja tarinassa on.\nKirjassa ei suuremmin häirinnyt mikään, mutta ei suuremmin ihastuttanutkaan. En vain enää pitkään aikaan ole ollut kohderyhmää. Luulisin kirjan sopivan erittäin hyvin vähänkään historiasta tai pelkästä antiikista kiinnostuneille nuorille lukijoille noin kymmenestä ikävuodesta ylöspäin. Ja ehkä kirja kuitenkin vetoaa enemmän poikiin kuin tyttöihin. Mutta kelpo lukukokemus, omassa lajissaan.\nRooman susiin on perehdytty myös muun muassa seuraavissa blogeissa: Sinisen linnan kirjasto, Morren maailma ja Hemulin kirjahylly. ✩✩✩\nWSOY 2012, 220 s.\nAnnami4.3.2013 22.57Antiikki on juuri se historian aikakausi, josta minä olen kaikkein kiinnostunein, joten voisin ehkä myös lukaista tämän kirjan joskus. Lisäksi Italia kiehtoo aina eikä tämä näytä kovin pitkäkään olevan. Tätä kommenttia kirjoittaessa aloin huomata syitä, miksi haluaisin tämän lukea, joten ehkä ehkä ehkä. Tuskin kuitenkaan ihan lähiaikoina, koska kirjoja on niin paljon luettavaksi, että kohta hukun niihin.VastaaPoistaVastauksetLaura / Lukuisa5.3.2013 16.59Tää kirja voisi tosiaan olla sulle ihan kiva luettava kun antiikista olet kerta eniten kiinnostunut! Nuortenkirjallisuuttahan tää tietysti on, mutta minusta oikein hyvä lajinsa edustaja :)PoistaVastaaAnnami5.3.2013 23.18No ei nuortenkirjallisuuteen kuuluminen ainakaan minua pelästymään saa. Tuntuu, että luen ainakin young adult -kirjoja todella paljon. Onneksi kaikki nuortenkirjat eivät viehätä vain nuoria, vaikka huomaahan sen välillä, että kirja on kohdistettu hieman nuoremmille kuin itse on. Silti nuortenkirjat ovat kivaa vaihtelua, ja jotkut nykyisistä nuortenkirjoista ovat todella hyviä. VastaaPoistaLisää kommenttiLataa lisää...


KASVUSTA VOIMAA -POHJOIS-KYMEN KASVU RY:N KEHITTÄMISOHJELMA - PDF\nKASVUSTA VOIMAA -POHJOIS-KYMEN KASVU RY:N KEHITTÄMISOHJELMA\nDownload "KASVUSTA VOIMAA -POHJOIS-KYMEN KASVU RY:N KEHITTÄMISOHJELMA 2007 2013"\n1 KASVUSTA VOIMAA -POHJOIS-KYMEN KASVU RY:N KEHITTÄMISOHJELMA Ohjelma toimitettu MMM:öön\n2 SISÄLLYS 1 TIIVISTELMÄ JOHDANTO Pohjois-Kymen Kasvu ry ja toiminnan tarkoitus TAUSTA Toiminta-alueen kuvaus ja perusteet aluerajaukselle Väestön kehitys ja väestörakenne Vapaa-ajan asuminen Maisemamuodot Liikenneyhteydet EU:n tukialue ohjelmakaudella Alueen kunnat Elimäki Iitti Jaala Valkeala Kuusankoski Kouvola Elinkeinotoiminnan nykytila ja tulevaisuus Pohjois-Kymenlaaksossa Elinkeinot, erikoistumisalat ja työmarkkinoiden kehitys Teollisuus Liikenne ja logistiikka Rakentaminen Kauppa sekä majoitus- ja ravitsemistoiminta Matkailu Luontomatkailun edellytykset Julkinen hallinto ja hyvinvointipalvelut Hyvinvointipalvelut kunnittain tarkasteltuna Maatalous Yksityismetsätalous Kylätoiminta Pohjois-Kymenlaaksossa Pohjois-Kymen Kasvu ry:n toiminta Toiminnan kuvaus Pohjois-Kymen Kasvun toiminta rakennerahastokaudella Hallituksen tekemät hankepäätökset Pohjois-Kymen Kasvun omat hankkeet Pohjois-Kymen Kasvun ohjelman toteutuminen Toimiston palvelut Muiden rahoituslähteiden käyttö Seudullinen kehittäjäorganisaatio\n3 Yhteistyötahot Kansainvälinen toiminta Toimintaryhmätyön arviointia ohjelmakaudella Toimintaryhmätyön onnistumisia ja ongelmakohtia Pohjois-Kymen Kasvun toiminnan arviointia Itsearviointi Ulkopuolinen arviointi Toimintaryhmätyön lisäarvo MUITA ASUKASLÄHTÖISIÄ KEHITTÄMISHANKKEITA SUURI SUUNNITELMA SWOT-ANALYYSI POHJOIS-KYMENLAAKSON MAASEUDUN NYKYTILASTA Osaaminen ja kyläsuunnittelu Hyvinvointi- ja tukipalvelut, kylätalous Kulttuuri Mikroyrittäjyys Maaseutuasuminen ja maallemuutto Kylämatkailu Luonto ja ympäristö Nuoret Alueiden välinen yhteistyö ja kansainvälisyys TOIMINTARYHMÄTYÖN ORGANISOINTI RAKENNERAHASTOKAUDELLA Visio Pohjois-Kymenlaakson maaseudun tilasta vuonna Valittu strategia Painopistealueet: Maaseutuasuminen ja maallemuutto: Elinkeinotoiminnan kehittäminen: Palvelurakenteen uudistamisen edistäminen: Asukaslähtöisen maaseudun kehittämisen edistäminen: Verkostoitumisen ja kumppanuuden edistämien: Toiminnan ja rahoituksen priorisointi Valitut tavoitteet\n4 7.3.1 Kehittämisohjelman tavoitteet ja mittarit: Työnjako Kaakkois-Suomen TE-keskuksen kanssa Kestävän kehityksen noudattaminen Toiminnan käytännön organisointi Kehittämisohjelman toteuttamisprosessi Toimintaryhmän hallinto Toimihenkilöt Taloushallinto Hallituksen ja toimihenkilöiden työnjako Toimintaryhmän tehtävät Viestintä/sisäinen Viestintä/ulkoinen Aktivointi Hankeneuvonta Hankekoulutus Hankehaku Hankkeiden valintakriteerit Verkostoituminen ja kumppanuus Toimintaryhmän oma koulutus Kansainvälinen toiminta Tyky-toiminta Tuotettavat materiaalit, apuvälineet Arviointi (itsearviointi ja ulkoinen arviointi) Yhteistyö muiden toimintaryhmien kanssa Muiden rahoituslähteiden käyttö Seudullinen kehittäjä Strategisesti tärkeät kärkihankkeet ja koordinointihankkeet Hankkeiden riskianalyysi ja riskien ehkäisy Asukkaiden ideoita Pohjois-Kymen Kasvu ry:n ohjelman sisällöksi Ohjelman rahoitus OHJELMANLAADINTAPROSESSIN KUVAUS Viestintä Aktivointi Hallitus ja ohjelmatyöryhmä Teemaryhmät Käytetyt muut aineistot Kyselylomakkeet Kyläsuunnitelmat ja kuntien valmisteilla olevat kylien kehittämisohjelmat Tilastoaineisto Yhteistyöneuvottelut\n5 8.7 Ohjelman kirjoittaminen TOIMINTARYHMÄN MUU RAHOITUS POHJOIS-KYMEN KASVUN KEHITTÄMISSUUNNITELMAN NIVOUTUMINEN MUUHUN SEUDULLISEEN JA MAAKUNNALLISEEN OHJELMATYÖHÖN: Lähteet Liitteet\n6 LUKIJALLE Pohjois-Kymen Kasvu ry:n ensimmäinen ohjelmakausi lähestyy loppuaan. Maaseudun kehittämisyhdistyksen työ alueella on ollut uutta, mutta hedelmällistä. Alueemme ihmiset ovat ottaneet nopeasti toimintatapamme omakseen, eivätkä hanketoimijat ole arastelleet ottaa yhteyttä toimistoon tai hallituksen jäseniin hankeasioissa. Olemme tehneet yli sata hankepäätöstä, jotka koskettavat satojen, ehkä tuhansien ihmisten elinpiiriä. Päättyvällä kaudella olemme panostaneet kylätaloihin, jotka tulevat toimimaan kyläpalvelujen tukipisteinä ja antavat myös mahdollisuuden kylien sosiaalisen pääoman ja yhteisöllisyyden ylläpitoon ja kehittämiseen. Myös kulttuuri- ja kesätapahtumia, jotka ovat tulleet jäädäkseen, olemme onnistuneet hankkeiden avulla luomaan. Alma -toimintaryhmänä meillä on ollut yritysrahoitusta rajoittavana tekijänä maatilasidonnaisuus, mutta myös yrityshankkeita olemme rahoittaneet. Tulevaan kauteen suhtaudumme suurin toivein. Paikallisten kehittämisyhdistysten Leader-status laajentaa mahdollisuuksiamme maaseudun mikroyritysten tukemisen suhteen. Toimintaalueellamme vaikuttaa lisäksi lahjakkaita ja aktiivisia eri alojen toimijoita, joiden kyvyt ja osaaminen maaseudun kehittämistyön instrumenttina ovat vasta pieneltä osalta päässeet hyötykäyttöön. Innostuksesta kertoo se, että ohjelman laadintaprosessiin käytettyihin teemaryhmiin ilmoittautui ja osallistui mittava joukko eri osa-alueisiin perehtyneitä asiantuntijoita ja harrastajia. He ovat antaneet mittavan panoksen ohjelman luovassa vaiheessa. Laajan ohjelman laatimiseen osallistuneen joukon ansiosta toivomme, että olemme saaneet luotua ohjelmastamme alueen maaseudun näköisen. Lopuksi haluan esittää lämpimät kiitokset kaikille niille, jotka ovat ohjelman laatimisprosessiin osallistuneet: Teemaryhmien jäsenille, puheenjohtajille ja sihteereille, niille, jotka ovat halunneet tuoda mielipiteensä esille teemaryhmien ulkopuolelta, ohjelman laatimistyöryhmälle, hallitukselle ja toimihenkilöille. Erityiskiitos kuuluu työtä pelkäämättömälle kaksikollemme Anne Mettälälle ja Hanna Kortelaiselle, jotka ovat työstäneet ohjelman lopulliseen muotoonsa. Hallituksen kokouksessa ohjelmamme sai nimekseen Kasvusta Voimaa. Iitissä Riitta Alestalo Pohjois-Kymen Kasvu ry Hallituksen puheenjohtaja 6\n7 1 TIIVISTELMÄ Pohjois-Kymen Kasvu ry:n Kasvusta voimaa kehittämisohjelma EU:n rakennerahastokaudelle rakentuu toimintaympäristöanalyysin (alueen tilastojen ja yhdeksän teemaryhmän tuottaman aineiston) pohjalta laadittuun visioon, strategiaan ja toimenpideosaan. Visio Pohjois-Kymenlaakson maaseudun tilasta vuonna 2013: Pohjois-Kymenlaakson maaseutu on elinvoimainen ja asuinympäristönä vetovoimainen. Kaupunkien läheinen maaseutu tarjoaa viihtyisän asuinpaikan myös niille, jotka käyvät työssä alueen ulkopuolella. Valmistuvan oikoradan ansiosta Pohjois-Kymenlaakso on vakavasti otettava vaihtoehto asuinpaikaksi myös pääkaupunkiseudulla työssä käyville. Monipuolinen ja puhdas luonto, rikas kulttuuriperintö sekä keskeinen sijainti tarjoavat runsaasti mahdollisuuksia uusille toimeentulolähteille, vapaa-ajan harrastuksille sekä viihtyisän asuinympäristön vakituisille asukkaille, vapaa-ajan asukkaille, tulomuuttajille sekä matkailijoille. Toimintaympäristön muutokset mahdollistavat yrittäjyyden kasvun mm. hyvinvointialalla, kulttuuri- ja vapaa-ajan palveluissa sekä metsätaloudessa. Alueella asuu eri-ikäisiä ihmisiä, jotka yhdessä osallistuvat oman asuinalueensa pitkäjänteiseen kehittämiseen. Kylissä vallitsee ns. vanhan ajan yhteisöllisyys. Kylissä vallitseva sosiaalinen pääoma helpottaa uusien tulokkaiden sisään pääsyä kyläyhteisöihin Pohjois-Kymenlaakson maaseudun julkisuuskuva on myönteinen. Strategia: Strategia perustuu ohjelmakaudella rakennetulle perustalle (ks. liite 1). Ohjelmakaudella on mm. peruskorjattu kylätaloja, joihin nyt saadaan kehiteltyä uusimuotoista palvelutuotantoa yritys- tai yhdistysvetoisesti. Kyläsuunnitelmien laatiminen on saatu alulle. Jatkossa niitä monipuolistetaan uusilla osioilla esim. kyläkaavoitus-, kylän liiketoimintasuunnitelma. Kylätaloutta on edistetty pilottihankkeella ja jatkossa se liitetään kyläsuunnitelmien yhteyteen. Maaseutuasumista on edistetty perusinfraa ja maisemaa kohentamalla sekä laadukkaiden vapaa-ajan palveluiden tuotantoa aktivoimalla. Uutena osiona maaseutuasumiseen tulee maallemuutto, joka sisältää myös lähimatkailun. Elinkeinollisissa kehittämishankkeissa ja yrityshankkeissa panostetaan mikroyrittäjyyteen (ilman toimialarajauksia) ja etenkin hyvinvointipalveluyrittäjyyteen. Lähtökohtana on, että Pohjois-Kymenlaakson maaseudun kylät ovat lähinnä asumisen paikkoja ja työssä käydään paljon oman asuinkylän ulkopuolella. Uutta yritystoimintaa syntyy mm. palvelualoille, bioenergian tuotantoon, metsätalouteen sekä mikroyrittäjyyteen perustuvaan tuotannolliseen toimintaan (esim. aliurakointia) Haettava rahoituskehys: 5,125 miljoonaa euroa (julkinen tuki) ja kokonaisrahoituskehys euroa (sis. myös yksityisrahoitus). Ohjelman painopistealueet sekä toiminnan ja rahoituksen priorisointi: elinkeinotoiminnan kehittäminen 55 % rahoituskehyksestä (suorat yritystuet 35 % ja elinkeinolliset kehittämishankkeet 20 %), yhteisölliset kehittämishankkeet 45 %, josta hallintoraha 20 % ja alueiden väliset hankkeet ja kv-toiminta yhteensä 7 %. 1) maaseutuasuminen ja maallemuutto (7 % rahoituskehyksestä), 2) elinkeinotoiminnan kehittäminen (55 %), 3) palvelurakenteen uudistamisen edistäminen (8 %), 4) asukaslähtöisen maaseudun kehittämisen edistäminen (3 %), 5) verkostoitumisen ja kumppanuuden edistäminen (7 %). 7\n8 Rahoituskehyksen jakautumien maaseutuohjelman mukaisten toimintalinjojen ja toimenpiteiden mukaisesti (haetun rahoituskehyksen mukaisesti): TL 1 tp 123 maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen: 2,9 % ( ), tp 124 yhteistyö maatalouden ja elintarvikealan sekä metsätalouden uusien tuotteiden, menetelmien ja tekniikoiden kehittämiseksi: 1,9 % ( ), TL 2 tp 214 maatalouden ympäristötuet, perinnebiotooppien hoito: 0,97 % ( ), tp 216 ei-tuotannolliset investoinnit : 0,97 % ( ), TL 3 tp 311 taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle: n. 15 % ( ), tp 312 tuki yritysten perustamiseen ja kehittämiseen: n. 25 % ( ), tp 313 matkailuelinkeinojen edistäminen: 6 % , tp 321 elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut: 6 % ( ), tp 322 kylien kunnostaminen ja kehittäminen 6 % ( ), tp 323 maaseutuperinnön säilyttäminen ja edistäminen: 6 % ( ), tp 331 koulutus ja tiedotus: n. 2 % ( ), TL 4 tp 421 alueiden ja valtioiden välinen yhteistyö: 7 % ( ), tp 431 paikallisen toimintaryhmän toiminnan takaaminen, pätevyyden hankkiminen ja toiminnan edistäminen: 20 % ( ). Ohjelman tavoitteina ovat mm.: uusia yrityksiä 15 kpl, uusia työpaikkoja 25 kpl, säilytettyjä työpaikkoja 25 kpl, maisemanhoitosuunnitelmia 20 kpl, kunnostettuja nähtävyyksiä 10 kpl, maaseutusopimuksia 5 kpl, uusia asukkaita alueelle 20 hlöä, tonttiasiamieskoulutuksia 10 kpl, uusia ja päivitettyjä tonttipankkeja 20 kpl, kyläkohtaisia tulomuuttajien vastaanottojärjestelmiä 10 kpl, seudullinen kyläpalvelujen välityskeskus 1 kpl, kyläpalvelupisteitä kylissä kiinteille ja kiertäville palveluille 20 kpl, uusia kulttuuritapahtumia 4 kpl, uusia ja päivitettyjä kyläsuunnitelmia 35 kpl yms. Kasvusta voimaa kehittämisohjelmasta laaditaan vielä erillinen tiivistelmä, josta ilmenevät ohjelman tavoitteet, hakuohjeet, hankevalintakriteerit sekä maaseutuohjelman toimintalinjojen ja toimenpiteiden mukainen listaus rahoitettavista toimenpiteistä hanke-esimerkkeineen. Tiivistelmä laaditaan, kun on saatu päätös Pohjois-Kymen Kasvulle myönnetyn rahoituskehyksen suuruudesta. 2 JOHDANTO Kasvusta voimaa -kehittämisohjelman vastuullisena laatijana on toiminut Pohjois-Kymenlaaksossa toimiva toimintaryhmä eli maaseudun kehittämisyhdistys Pohjois-Kymen Kasvu ry. Kehittämissuunnitelman laatimiseen on osallistunut toimintaryhmän lisäksi laaja joukko maaseudun asukkaita teemaryhmätyöskentelyn sekä Seutukäräjien kautta. Lisäksi ideoita ja toiveita on kartoitettu mm. seutukunnan muilta maaseudun kehittämisorganisaatioilta, mikroyrityksiltä, järjestöiltä, oppilaitoksilta ja kunnilta. Kehittämissuunnitelman laatimisprosessi kuvataan tarkemmin myöhemmin. Pohjois-Kymen Kasvun Kasvusta voimaa -kehittämisohjelma nivoutuu osaksi Kaakkois-Suomen TE-keskuksen alueella valmisteltua maaseutuohjelmaa. Yhteensopivuus on varmistettu siten, että toimintaryhmän edustajia on aktiivisesti osallistunut maaseutuohjelman seutu-, maakunta- ja aluetason työryhmien työskentelyyn. Lisäksi toimintaryhmän kehittämissuunnitelman laadinnassa on otettu huomioon muu seutu- ja maakuntatason ohjelma- ja strategiatyö. 2.1 Pohjois-Kymen Kasvu ry ja toiminnan tarkoitus Pohjois-Kymen Kasvu ry on Pohjois-Kymenlaaksossa toimiva toimintaryhmä eli maaseudun kehittämisyhdistys. Vuonna 1998 perustetun yhdistyksen toiminta-alueeseen kuuluvat Elimäki, Iitti, Jaala, Valkeala sekä Kouvolan ja Kuusankosken maaseutualueet. Käytännön toiminta alkoi vuonna 1999, kun laadittiin omaa kehittämissuunnitelmaa LEADER+-yhteisöaloiteohjelman hakua varten. 8\n9 Käytännön hanketoiminta alkoi kesäkuussa 2001, kun yhdistyksen ohjelma, Kohti omaleimaista Pohjois-Kymenlaaksoa, sai rahoituksen Kymenlaakson alueellisesta maaseutuohjelmasta. Pohjois-Kymen Kasvun jäseninä on yksityishenkilöitä, yhteisöjä (yhdistyksiä, yrityksiä) ja kuntia. Jäsenmäärä on yhteensä 289 (jäsenmaksun maksaneita 130). Henkilöjäseniä on 200, yhteisöjäseniä 83 ja kuntajäseniä kuusi. Pohjois-Kymen Kasvun jäsenyys on kaikille maaseudun asukkaille avoin. Sääntöjen mukaan yhdistyksen jäsenyyttä haetaan kirjallisesti, samoin eroa jäsenyydestä. Hallitus hyväksyy uudet jäsenet. Käytännössä kaikki jäsenyyttä hakeneet on aina hyväksytty yhdistykseen. Jäsenmaksun suuruus vuonna 2006 on henkilöjäseniltä 8 euroa, yhteisöjäseniltä 34 euroa ja kunnilta 84 euroa. Kaikki toiminta-alueen kuusi kuntaa on Pohjois- Kymen Kasvun jäseninä. Pohjois-Kymen Kasvun hallitus käy jatkossa vuosittain läpi jäsenrekisterin. Jos jäseninä on henkilöitä tai järjestöjä, jotka eivät ole maksaneet jäsenmaksuaan, lähetetään näille maksumuistutus. Jos nämä eivät tästä huolimatta maksa jäsenmaksua, hallituksella on sääntöjen mukaan oikeus erottaa nämä yhdistyksen jäsenyydestä. Pohjois-Kymen Kasvun hallituksen valinnassa noudatetaan ns. kolmikantavaatimusta. Kolmasosa hallituksen jäsenistä (ja heidän henkilökohtaisista varajäsenistään) edustaa kuntatahoa, kolmasosa yhdistystahoa ja kolmasosa asukastahoa. Hallituksen kokouksessa tehtiin päätös sääntömuutoksesta, jossa sääntöihin lisätään vaatimus kolmikannan noudattamisesta hallitusta valittaessa. Uudet säännöt hyväksyttiin kevätkokouksessa 2006 ja ne on hyväksytty yhdistysrekisterissä Jäsenhankintaa on tehty säännöllisesti aina, kun on tiedotettu yhdistyksen toiminnasta. Pohjois-Kymen Kasvu ry:n toiminnan tarkoitus on sääntöjen mukaan seuraava: 1. Kannustaa maaseudun asukkaita yhteistyöhön alueensa kehittämiseksi 2. Säilyttää kymenlaaksolainen maaseutu elinvoimaisena 3. Lisätä maaseudun kehittämiseen liittyvää osaamista ja kokemusten vaihtoa eri maaseutualueiden välillä, kansainvälinen yhteistyö mukaan lukien Toimintaryhmän tehtävänä on rahoittaa asukaslähtöisiä kehittämis- ja yrityshankkeita sekä erityisesti kouluttaa ja avustaa hankkeita hakevia yhteisöjä ja henkilöitä. Oman rahoituskehyksensä lisäksi Pohjois-Kymen Kasvu hankkii muuta rahoitusta maaseudun asukkaiden ideoiden toteuttamiseksi. Pohjois-Kymen Kasvun hallituksen päätöksen mukaisesti toimintaryhmä toimii myös seudullisena maaseudun kehittäjäorganisaationa. Lisäksi edistetään ns. välittäjäorganisaatiotoimintaan, joka liittyy esimerkiksi maaseutusopimuskäytäntöön. 3 TAUSTA 3.1 Toiminta-alueen kuvaus ja perusteet aluerajaukselle Pohjois-Kymen Kasvun toiminta-alue sijaitsee Etelä-Suomen läänissä, Kymenlaakson maakunnan pohjoisessa osassa, Kouvolan seudulla. Kouvolan seudun kuntayhtymän alueesta toimintaryhmän piiriin kuuluvat kunnat: Elimäki, Iitti, Jaala, Valkeala sekä Kouvolan ja Kuusankosken kaupunkien maaseutualueet. Alueen kansanomaisempi nimi on Kuntaseiska. Kuntaseiskan kunnista Anjalankoski kuuluu tosin Etelä-Kymenlaakson Kehittämisyhdistys Sepra ry:n toiminta-alueeseen. 9\n10 Koska Kouvolassa ja Kuusankoskella asukkaita on enemmän kuin , kummankin kaupungin kaava-alue on jätetty toimintaryhmän toiminta-alueen ulkopuolelle. Kouvolan maaseutuun luetaan Alakylän (515 ha) ja Ojamaan (190 ha) alueet, yhteensä 705 hehtaaria maata. Kouvolan maaseutualueella on 81 asukasta, joista suurin osa asuu Alakylässä (78) ja Ojamaalla asuu vain muutama henkilö (3). Kouvolan maaseutualuerajaus on esitetty kartassa (ks. liite 2). Kuusankosken maaseutuun kuuluvat puolestaan Pilkanmaan, Keltin, Ruotsula-Tammirannan, Mattila-Multamäen ja Pessan alueet (ks. liite 3). Kuusankoskella maaseuduksi luettavaa pinta-alaa on yhteensä 82 km² ja asukkaita maaseutualueilla on yhteensä henkilöä. Kuva 1 Pohjois-Kymen Kasvun toiminta-alue Kouvolan seudulla (Anjalankoski mukaan luettuna) Pohjois-Kymenlaaksossa asuu kokonaisuudessaan ( ) asukasta. Toimintaryhmän alueen asukasmäärä Kouvolan ja Kuusankosken taajama-alueet mukaan luettuna on henkilöä. Kun vielä Kouvolan ja Kuusankosken taajama-alueet vähennetään toimintaryhmän alueen asukasmäärästä, muodostuu Pohjois-Kymen Kasvu ry:n toiminta-alueen tarkaksi väkiluvuksi henkilöä. Väestötiheys Kouvolan seudulla on 27,3 asukasta neliökilometrillä, koko Suomessa 15,4 ja Euroopan Unionissa 120,3 asukasta neliökilometrillä. Pohjois-Kymenlaaksossa toimii yhteistyössä ns. kuntaseiskan kunnat: Elimäki, Iitti, Jaala, Valkeala, Kouvola, Kuusankoski ja Anjalankoski. EU:n ohjelmakaudella Pohjois-Kymen Kasvun toiminta-alueen ovat muodostaneet kuusi kuntaa: Elimäki, Iitti, Jaala, Valkeala sekä Kouvolan ja Kuusankosken maaseutualueet. Anjalankoski on kuulunut jo kahden ohjelmakauden ajan Kehittämisyhdistys Sepra ry:n alueeseen. Pohjois-Kymen Kasvu neuvotteli toukokuussa 2005 Anjalankosken kylien kanssa mahdollisesta Anjalankosken liittämisestä Pohjois-Kymen Kasvun toiminta-alueeseen. Tätä ei kuitenkaan nähty tarpeelliseksi. Perusteina oli mm., että Anjalankoski kuuluu jo toista ohjelmakautta toimivan Kehittämisyhdistys Sepra ry:n toiminta-alueeseen ja Anjalankosken maaseutualueilla on jo muodostunut historiallinen traditio ja tiivis yhteistyö Etelä-Kymenlaakson kuntien suuntaan. Lisäksi toimintaryhmän alueen muutos koettiin hankalaksi, koska nykyisellä EU:n ohjelmakaudella ALMA-toimintaryhmien on hankittava uusi kuntarahoitus välikaudeksi ELMAohjelmaan, kun taas Anjalankoski on sitoutunut kuntarahoitukseen Kehittämisyhdistys Sepralle. Kuusankoskella ei laajennettu Pohjois-Kymen Kasvun toiminta-aluetta, koska Kuusankosken kaupungin kanssa käydyissä neuvotteluissa elokuussa 2006 kaupungin edustajat totesivat, ettei 10\n11 kaupungilla ole taloudellisia resursseja aluelaajennuksen edellyttämälle kuntarahaosuuden lisäämiselle. Pohjois-Kymenlaakson kuusi kuntaa on käytännössä osoittautunut toimivaksi ja väestöpohjaltaan riittävän suureksi toiminta-alueeksi. Tätä osoittaa jo sekin, että Pohjois-Kymen Kasvu sai sidottua koko rahoituskehyksensä ohjelmakaudella Hankevolyymi voi vielä kasvaa ohjelmakaudella , jos Leader-toimintaryhmät voivat rahoittaa myös ilman maatilakytkentää olevia mikroyrityksiä Väestön kehitys ja väestörakenne Koko Kymenlaakson väestöä koskevien ennusteiden mukaan Kymenlaakson väestö vähenee ja harmaantuu tulevina vuosina. Etelä-Suomen maakuntien liittouma (2004, 3) arvioi, että Etelä- Suomen alueella yli 65-vuotiaiden määrä kasvaa kuitenkin suhteellisesti vähiten Kymenlaaksossa ja Etelä-Karjalassa, joissa vanhusten osuus väestöstä on jo nyt varsin korkea. Toisaalta nuorten osuus väestöstä vähenee juuri näissä maakunnissa voimakkaimmin. Kymenlaakson alueelta muuttaa koulutettua ja nuorta väestöä ennen kaikkea pääkaupunkiseudulle, ja väestöä kuolee enemmän kuin syntyy. Toimintaryhmän alueen väestörakenteen vanhusvoittoisuus voidaan havaita taulukosta 1. Alueen kunnissa yli 65-vuotiaiden osuus väestöstä on keskimäärin 18 prosenttia, kun koko Suomessa vastaava osuus on noin 16 prosenttia. Vanhusväestön osuudet ovat suurimmat maaseutumaisissa kunnissa, Jaalassa ja Iitissä. Seudun kaupungeissa, Kouvolassa ja Kuusankoskella, vanhusväestön osuus suhteessa koko maan vastaavaan lukuun on verrattain korkea. Sen sijaan taajaan asutuissa kunnissa, Elimäellä ja Valkealassa, vanhusväestön osuus on hieman alhaisempi ja myös nuorten ikäpolvien osuus suurempi kuin muissa alueen kunnissa. Taulukko 1 Toimintaryhmän alueen kuntien väestörakenne ja väestörakennetta koskevat valtakunnalliset keskiarvot kuntaryhmittäin vuonna Kaupunkimaiset kunnat, Suomi Kouvola V alkeala Maaseutumaiset kunnat, Suomi 0-6 v 7-14 v v > 65 v Iitti 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Iitti Jaala Maas eutum aiset Elimäki Valke ala Taaja an asutut Kouvo la Kaupu Kuusa nkimai nkoski set > 65 v ,8 16,4 14,5 15,5 17, , v 63,4 61,2 62,2 64,2 65,7 64,8 67, v 9,9 9,9 10,7 10,7 11,5 11,3 8,8 9,7 9,5 0-6 v 6,5 5,6 7,3 8,7 8,3 8,4 5,9 7 7,7 Kun väestön kehitystä tarkastellaan Pohjois-Kymen Kasvu ry:n alueella, voidaan havaita, että alueen väestö on vähentynyt 2000-luvun alkuvuosina vajaalla tuhannella henkilöllä (ks. taulukko 2). Suurimmat väestötappiot ovat koituneet prosentuaalisesti tarkasteltuna Elimäelle, Iitille ja Jaalalle. Väestötappioista huolimatta Iitti ja Jaala ovat pystyneet hieman kasvattamaan väkilukuaan vuodesta 2003 vuoteen Valkealassa väestönkehitys on ollut toimintaryhmän alueen kunnista 11\n12 positiivisinta. Suhteutettuna vuoden 2000 väestömäärään väestön kasvua ei kuitenkaan kerry myöskään Valkealalle. Taulukko 2 Kuntien väestön kehitys ja väestöennuste vuodelle 2030 Tilastokeskuksen väestöennuste vuodelle 2030 ennakoi taajaan asutuille kunnille, Valkealalle ja Elimäelle sekä Kouvolan kaupungille väestön kasvua seuraavan parinkymmenen vuoden aikana. Suurin muuttovoittokunta ennusteen mukaan on Valkeala. Väestötappioita toimintaryhmän alueelle on ennustettavissa Iittiin, Jaalaan ja Kuusankoskelle. Kokonaisuudessaan toimintaryhmän alueen väestö tulee vähenemään 950 henkilöllä (-1,2 %) vuoteen 2030 mennessä. Väestöennusteissa ei kuitenkaan pidä pitäytyä pelkästään historiallisessa tarkastelussa eli tulevaisuutta ei pidä ennustaa yksinomaan aikaisempien vuosien tilastojen valossa. Kymenlaakson liiton laatimassa maakuntasuunnitelmassa (maakuntahallituksen esitys ) Kymenlaakson väestötavoitteeksi on asetettu asukasta vuodelle Vuodelle 2030 asukkaita arvioidaan olevan maakunnassa Väestömäärän kasvua odotetaan tapahtuvan sekä Etelä- että Pohjois-Kymenlaaksossa. Tätä voidaan pitää Kymenlaakson maakunnan yhteisenä tahtotilana. Tavoitteen saavuttamista edistetään myös tällä Pohjois-Kymen Kasvun kehittämisohjelmalla. Ikärakenteesta johtuen Kymenlaaksossa on syntyvien määrä vuodessa noin 200 pienempi kuin kuolleiden määrä luvulla Kymenlaakson nettomaahanmuutto on ollut keskimäärin 230 asukasta vuodessa. Nettomuuton arvioidaan olevan seuraavien kymmenen vuoden aikana noin 700 asukasta vuodessa. Tästä maahanmuuton osuus on arvioitu noin 500 asukkaaksi/vuosi. Yhtenä merkittävänä tekijänä kasvavaan maahanmuuttoon ovat avautuvat työpaikat eläköitymisen johdosta. Kymenlaakson liiton maakuntasuunnitelmassa todetaan, että maaseudun houkuttelevuus luonnonläheisenä asumispaikkana on lisääntynyt ja suuntaus jatkuu edelleen. Varsinkin kasvukeskusten läheisyydessä sijaitsevalla maaseudulla on vetovoimaa. Vakituisista asukkaista 12\n13 kasvava osa on keskuksissa työssä käyviä ja asioivia, osa hyväkuntoisia eläkeläisiä. Asutuksen hajautumista ei keskustojen kehittäminen ja rakentamisen ohjaus pysäytä. Taajamien ulkopuolisen tonttimaan edullisuus ja luonnon rauha houkuttavat monia asuinpaikan valinnassa. Vesi- ja jätehuollon sekä työ- ja asiointiliikenteen mahdolliset lisäkustannukset ollaan valmiita maksamaan Vapaa-ajan asuminen Merkittävimmät kesämökkikunnat toimintaryhmän alueella ovat Valkeala, Jaala ja Iitti. Loma- ovat pääasiassa sijoittuneet vesistöjen varrelle Salpausselän pohjoispuolelle. Tämän alueen aikana näiden kuntien väkimäärä moninkertaistuu. Alueellista mökkitiheyttä lisää se, että kesämökit vetovoimatekijöitä ovat kaunis ja puhdas järviluonto sekä hyvä saavutettavuus pääkaupunkiseudulta. Yhteensä toimintaryhmän alueella on yli 9000 kesämökkiä. Taulukko 3 Kesämökkien lukumäärä ja alueellinen jakautuminen Paikkakuntalaisten ja ulkopaikkakuntalaisten omistamien mökkien määrät vaihtelevat suuresti kunnittain. Kouvolassa 90 prosenttia vapaa-ajan asuntojen omistajista on paikkakuntalaisia, Kuusankoskella 54 ja Elimäellä 29 prosenttia. Merkittävimmissä kesämökkikunnissa, Valkealassa (19 % paikkakuntalaisten omistuksessa), Iitissä (14 %) ja Jaalassa (7 %), paikkakuntalaisten omistamien mökkien määrä on vähäisempi ja ulkopaikkakuntalaisten mökkiomistajien määrä suurempi. Keskimäärin toimintaryhmän alueen kunnissa paikkakuntalaisten omistamia mökkejä on noin 35,5 prosenttia ja ulkopaikkakuntalaisten omistamia mökkejä 64,5 prosenttia. Suuri osa vapaa-ajan asuntojen ulkopaikkakuntalaisista omistajista on pääkaupunkiseutulaisia. Elimäellä pääkaupunkilaisten mökkiomistajien osuus on suurin (43 %). Myös Iitissä (37 %) ja Jaalassa (30 %) pääkaupunkiseudulta tulevien mökkiomistajien osuudet ovat merkittäviä. Erityisesti haja-asutusalueille vapaa-ajan asuminen synnyttää taloudellista ja sosiaalista lisäarvoa. Parhaimmillaan vapaa-ajan asuminen vahvistaa haja-asutusalueiden aluerakennetta ja kyläyhteisöjä, monipuolistaa maaseudun ja kaupungin vuorovaikutusta, lisää kylien henkistä vireyttä ja hidastaa maaseudun voimakasta rakenteellista muutosta. Mitä pidempään vapaa-ajan asukkaat saadaan viihtymään paikkakunnalla ja mitä enemmän he käyttävät paikallisia tuotteita ja palveluja, sitä enemmän he myös jättävät alueelle taloudellista ja sosiaalista lisäarvoa. Loma-asuntojen hyödyntäminen kesäkauden ulkopuolellakin sekä loma-asumiseen liittyvät erilaiset 13\n14 paikallispalvelut, kuten huoltopalvelut (maansiirto-, rakennus-, korjaus-, vartiointi- ym.), suoramyynti- ja ohjelmapalvelut antavat maaseudun asukkaille lisäksi uusia taloudellisia mahdollisuuksia. Kymenlaakson maakuntasuunnitelmassa todetaan, että vapaa-ajan asuntojen ottaminen vakituiseen käyttöön jatkuu ja toisaalta maaseudun vakituisesta asuntokannasta osa siirtyy vapaaajan käyttöön. Omarantainen asumismuoto on edelleen halutuin, mutta vapaiden rantojen väheneminen kasvattaa perinteisten kyläympäristöjen suosiota vapaa- ja osa-aikaisina asuinympäristöinä. Lakkautettuja kouluja, pappiloita, kauppoja ja tuotantorakennuksia siirtyy asumiskäyttöön Maisemamuodot Kymijoki on Kymenlaakson maakunnan kruununjalokivi. Se on antanut nimen, elannon ja kasvot kokonaiselle maakunnalle. Kymijoki on valuma-alueeltaan ja virtaamaltaan maamme neljänneksi suurin joki. Ympärilleen elämää sykkivä suoni virtaa vuolaana läpi maakunnan ja laajenee paikoin leveämmiksi järvialtaiksi etenkin Pohjois-Kymenlaakson alueella. Kymijoen laakso on valtakunnallisesti arvokas maisema-alue, jonka varrella ihmisasutuksen vaikutus on näkynyt aina joen synnystä lähtien. Joen varteen on aikaa myöten syntynyt myös lukuisia arvokkaita kulttuuriympäristöjä. Kymijoen ja sen vesistöjen vaikutus Pohjois-Kymenlaakson maisemaan on keskeinen. Toimintaryhmän alueen pohjoisosan järvimaisema erämaa-alueineen on jo itsessään luonnonvara. Salpausselät edustavat harjumaisemaa parhaimmillaan ja niiden sora- ja pohjavesivarat ovat mittavat. Toimintaryhmän alueen eteläosa edustaa alavaa ja viljelylle suotuisaa kulttuurimaisemaa Liikenneyhteydet Liikenneyhteydet Pohjois-Kymenlaaksosta kaikkiin suuntiin ovat hyvät. Rautatieliikenteen osalta Kouvola on Venäjän ja EU:n raja-asema sekä Suomen tärkein tavaraliikenteen risteys- ja kuljetusterminaali, josta on yhteydet Pietarin ja Moskovan kautta aina Tyynenmeren rantavaltioihin Kiinaan, Japaniin ja Koreaan. Valtatiet 6, 12 ja 15 yhdistävät seudun kitkattomasti Suomen muihin keskuksiin ja rannikon vientisatamiin. Lähellä sijaitsevat kaupungit, Lahti, Mikkeli, Lappeenranta, Kotka ja Hamina, Heinola, ovat sadan kilometrin säteellä alueesta. Pääkaupunkiseudulta alueelle ajaa vajaassa kahdessa tunnissa. Pohjois-Kymenlaakson saavutettavuus pääkaupunkiseudun ja Pietarin suunnista on parantunut viime vuosina merkittävästi ja parantuu edelleen. Liikenneyhteyksien kehityksen onkin arvioitu antavan Pohjois-Kymenlaaksolle lähivuosina merkittävän kehityspotkun. Tulevaisuudessa Kerava Lahti-oikorata parantaa entisestään junaliikenteen välityskykyä itäiseen Suomeen, kun matka-aika Helsingistä Lahteen kestää lyhimmillään vain 44 minuuttia. Helsingin ja Kouvolan välinen matkaaika lyhenee oikoradan ansiosta noin 40 minuuttia. Oikorata valmistuu vuonna Nopean rataverkon rakentaminen Helsinki Pietari-välille lyhentää puolestaan matka-aikaa Venäjän puolelle Pietariin nykyisestä 5½ tunnista 3 tuntiin vuoteen 2008 mennessä. Kouvola Pietari matkaaika vastaavasti lyhenee kahteen tuntiin eli kesto on suurin piirtein sama kuin Kouvolasta Helsinkiin. Alueen maantiestöä on jo parannettu valtatie 6 osalta leveäkaistaiseksi Koskenkylä Kouvola-välillä ja valtatie 15 parantaminen Kotka Kouvola-välillä on suunnitteilla. Samoin valtatien 12 (Kouvola Lahti) perusparannus on ajankohtainen lähivuosina. 14\n15 3.1.5 EU:n tukialue ohjelmakaudella Pohjois-Kymen Kasvun toiminta-alue on Tavoite 1 -ohjelman ulkopuolista aluetta, jolla on toteutettu ohjelmakaudella alueellista maaseudun kehittämisohjelmaa (ALMA, EMOTR-T). Pohjois-Kymenlaakso ei siis ole enää ohjelmakaudella kuulunut rakennerahastoalueeseen. Pohjois-Kymenlaakson maaseutukunnissa on ollut käytössä Etelä- Suomen tavoite 2 -ohjelmassa siirtymäkauden tuet vuoden 2005 loppuun asti. Koko Kymenlaakso on osa Venäjälle suuntautuvaa Kaakkois-Suomi Venäjä -Naapuruusohjelmaa sekä Viroon suuntautuvaa Etelä-Suomen ja Viron Interreg III A -ohjelmaa. Pohjoisessa Kymenlaaksossa toteutetaan lisäksi tavoite 3 -ohjelmaa (ESR). Lisäksi Kymenlaakson liitolla on käytettävissään maakunnan kehittämisrahaa lähinnä EU-ohjelmien ulkopuolisiin hankkeisiin. Samoin Kouvolan seudun kuntayhtymällä on käytössään omaa kehittämisrahaa. Lisäksi on mahdollisuus hakea rahoitusta EU:n erillisohjelmien kautta suoraan Euroopan unionin komissiosta. 3.2 Alueen kunnat Elimäki Elimäki on Kouvolan seudun kunnista vanhin. Ensimmäinen maininta asiakirjoissa Elimäestä on vuodelta Historiaan ovat merkittävimmin vaikuttaneet kuitenkin vasta 1600-luvun alkuvuosien tapahtumat, jolloin Ruotsin kuningas Kaarle IX antoi Henrik Wreden leskelle läänitykseksi Elimäen ja Anjalan. Tästä alkoi kolmesataa vuotta kestänyt kartano- ja torpparikausi, jonka vaikutus Elimäen kehitykseen on ollut ilmeinen. Kartanoiden ansiosta Elimäen viljelysmaat kehittyivät, ojitus yleistyi, rotukarjaa hankittiin ja ensimmäiset kartanomeijerit perustettiin luvulla. Vähitellen kartanoiden antamat herätteet alkoivat vaikuttaa myös maalaisrahvaan maatalouteen. Tänä päivänä Elimäki on vireä maalaiskunta vilkkaasti liikennöidyn valtatie 6:n varrella. Elimäki on Pohjois-Kymen Kasvun toiminta-alueen kunnista eteläisin ja matkaa Helsinkiin kertyy 114 kilometriä. Elimäen kunta koostuu historiallisesta kirkonkylän kuntakeskuksesta, Korian teollisuusja kauppakeskuksesta sekä kulttuurin muovaamasta maaseutualueesta. Elimäen maapinta-ala on 383,0 km² ja asukkaita kunnassa on henkilöä. Elimäkeläisistä 64 prosenttia asuu Korian tai kirkonkylän taajamissa. Elimäelle on tyypillistä laajat, vehmaat peltoaukeat ja viljelysmaat. Usko maatalouden tulevaisuuteen on Elimäellä säilynyt vahvana ja toimintaryhmän alueen kunnista eniten maatiloja löytyykin Elimäeltä (428). Osin vireän maatalouden ansioksi on luettu pitäjän asuttuna säilyminen. Maidontuotanto on kuitenkin viidentoista viime vuoden aikana voimakkaasti vähentynyt ja lisäelinkeinoja tarvittaisiin. Monilta viljatiloilta käydään töissä myös tilan ulkopuolella. Teollisuus Elimäellä tuottaa mm. käsityölankoja, metallituotteita, keittiökalusteita, leipää ja palvilihaa. Myös huomattavan sähköntoimittajan, Kymenlaakson Sähkö Oy:n, keskustoimipaikka on Elimäellä. Elimäellä olisi tilausta pienyrittäjyydelle ja erilaisille sivuelinkeinoille. Esimerkiksi ohikulkevan liikennevirran hyödyntämistä yhteisillä tapahtumilla ja matkailupalveluilla tulisi edistää. Mustilan Arboretum alppiruusuineen ja satoine puulajineen sekä Moision kartano taidenäyttelyineen ovat Elimäen tunnettuja matkailukohteita. Kirkonkylän keskustan ylpeys on Suomen vanhin, jatkuvassa käytössä oleva puinen ristikirkko vuodelta Matkailullisia nähtävyyksiä Elimäellä ovat myös koulumuseo ja kotiseutumuseo. 15\n16 3.2.2 Iitti Iitti on vuonna 1539 perustettu 7335 asukkaan kunta Kouvolan ja Lahden kaupunkiseutujen välissä. Iitin kirkonkylä sijaitsee kolmen järven välisellä harjulla ja on tunnettu luonnonkauneudestaan. Vuonna 1990 Iitin kirkonkylä palkittiinkin Suomen kauneimmaksi kirkonkyläksi. Myös kulttuurihistoriallisesti arvokkaat rakennukset, hoidetut pihapiirit ja mm. Iitin musiikkijuhlat antavat Iitille matkailullista arvoa. Iitin kirkonkylä oli pitäjän keskus aina 1800-luvun jälkipuolelle saakka kunnes Helsinki Pietari - rautatie rakennettiin ja Iitin taloudellinen ja hallinnollinen keskus siirtyi Kausalaan. Kausalassa asuu tänä päivänä noin 4300 asukasta. Metalliteollisuus, muun muassa Halton Oy:n päätehtaat ja Kiitokori Oy, sekä huonekaluteollisuus ja muu puunjalostusteollisuus ovat leimaa-antavia kunnan elinkeinoelämälle. Iitin kunnassa panostetaan yrittäjyyteen, asumiseen, palveluihin ja elämystuotteisiin. Kymijoen rannoilla ja sen laajoilla järvialueilla on lähes 2500 vapaa-ajan asuntoa ja niiden määrä on kasvussa. Iitin maapinta-ala on 587,98 km² ja vesipinta-alaakin Iitistä löytyy 97,1 km². Iitin kuntaa leimaavat sen läpi virtaava Kymijoki ja maisemaa halkova Salpausselän harju. Salpausselkä jakaa Iitin kahteen erilaiseen osaan: pohjoisten järvialueiden Vesikansaan ja eteläisten maanviljelysalueiden Maakansaan. Iitti on saavutettavissa hyvin sekä rautateitse että maanteitse. Kausalan keskus sijaitsee rautatieradan varrella, josta matka pääkaupunkiseudulle kestää lähijunalla noin kaksi tuntia Jaala Jaalan kunta itsenäistyi vuonna Pinta-alaa Jaalalla on 563 km², josta vesipinta-alaa on 130 km² ja maapinta-alaa 433 km². Jaalan asukasluku on 1938 henkeä. Kesäisin asukasluku moninkertaistuu, sillä Jaalassa on lähes 3000 kesämökkiä. Jaala on Pohjois-Kymenlaakson vesirikkain kunta. Kymijoen vesistöön kuuluvat Jaalan vedet ovat luonnostaan kirkkaita ja ne kuuluvat Etelä-Suomen puhtaimpiin. Jaalan lukuisia järviä yhdistävät toisiinsa lukuisat joet ja pikkujärvet niin, että alueelle muodostuu todellinen vesireittien verkosto. Jaalassa sanotaankin, että: Seutu on kuin seulanpohja. Jaalan asutuksen ja viljelymaiseman painopiste on kunnan etelä-osassa, alueen läpi kulkevan toisen Salpausselän eteläpuolella. Sen pohjoispuolen maisemaa, jonka luonne on paikoin vielä lähes erämainen, leimaavat laajat karut mäntykankaat, maaston suuret korkeuserot ja paikoin äkkijyrkät, rosoiset kallioseinämät. Suurin osa jaalalaisista saa toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta (44%) ja palveluammateista (41%). Teollisuuden osuus elinkeinoista on noin 10 prosenttia. Jaalan historiaan kuuluu läheisesti puunjalostusteollisuus. Nykyisin museona toimiva Verlan pahvitehdas valittiin vuonna 1996 UNESCO:n arvostettuun maailmanperintöluetteloon. Verlan tehdasmiljöö kertoo Suomen metsäteollisuuden varhaisvaiheista 1800-luvun jälkipuoliskolla, jossa vehreä puutarha, arkkitehtonisesti arvokkaat rakennukset ja vanha pahvitehdas alkuperäisine teknisine laitteineen on onnistuttu säilyttämään entisellään. Jaala on saavutettavissa helpoimmin maanteitse. Matkaa Helsinkiin kertyy160 km, Lahteen 55 km, Kouvolaan 30 km, Kotkaan 80 km ja Heinolaan 40 km. 16\n17 3.2.4 Valkeala Valkeala, joka on perustettu vuonna 1631, on alueeltaan koko Pohjois-Kymenlaakson suurin kunta. Valkealassa on pinta-alaa 1004 neliökilometriä, josta maata on 861 ja vettä 143 neliökilometriä. Valkealasta alkaa Järvi-Suomi. Kunnassa on useita järviä, joiden rantaviivaa on 920 km. Valkealan kunnan asukasluku on viime vuodet ollut kasvava ja kunnassa asuu noin henkilöä. Kunnan väestö on keskimääräistä nuorempaa. Valkealan kunnan velkaantumisaste on Kouvolan seudun pienimpiä ja kunnan talous on yleinen tilanne huomioiden kohtalaisen hyvä. Vakituisen asutuksen lisäksi Valkeala on merkittävä mökkikunta. Kesämökkejä Valkealassa on noin Kunnan hallinnollinen keskus on kirkonkylä, joka on osa Kirkonkylän-Niinistön-Jokelan nauhamaista taajamaa, jossa asuu noin 5000 ihmistä. Valkealalle valtakunnallistakin tunnettavuutta antavat varuskunnat: Suomen suurin varuskunta Karjalan Prikaati toimii Vekaranjärvellä sekä erikoisjoukkojen varuskunta Utin Jääkärirykmentti Utissa. Varuskunnat ovat kunnan suurin työnantaja työllistäen suoraan yhteensä noin 1100 henkilöä. Valkealassa sijaitseva Repoveden kansallispuisto on luonnonoloiltaan poikkeuksellisen jylhä ja karun kaunis. Yhä useammat kotimaiset ja ulkomaiset turistit ovat löytäneet sen mainiot luontopolut ja retkeilyreitit. Orilammen majalta lähtee Suomen kultareitiksi kutsuttu vesibussireitti kansallispuiston ydinalueille. Siellä sijaitsee myös kuuluisa kalliokiipeilyseinämä, Olhavan vuori. Etelä-Valkealaa halkoo koskiensuojelulailla suojeltu vesireitti, Väliväylä eli Valkealan reitti, josta myös koko eteläinen Kymenlaakso saa puhtaan juomavetensä Salpausselän harjuun suodatettuna. Historiallisesti merkittäviä kohteita Valkealassa ovat venäläisten rakentama Utin linnoitus sekä Verlan kalliomaalaukset. Verla, maailmanperintökohde tehdasmuseoineen, sijaitsee Jaalan lisäksi osin myös Valkealan puolella. Valkeala sijaitsee liikenteellisesti hyvällä paikalla Salpausselkien alueella. Kunnassa on kaksi lentokenttää (Utti ja Selänpää) ja kuntaa halkoo kaksi valtatietä (vt 6 ja vt 15) sekä kaksi pääjunarataa (Savon ja Karjalan rata). Matkaa pääkaupunkiseudulle kertyy 150 km ja lähimmät kaupunkikeskukset Kouvola ja Kuusankoski ovat vain kymmenen kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta. Valkealan kunta on edistänyt elinkeinotoimintaa ja yrittäjyyttä onnistuneella maanhankinnalla, kaavoittamisella ja monipuolisella koko kunnan kattavalla tarjonnalla. Tästä esimerkkeinä voidaan mainita UPM:n Kalson puunjalostustehdas Vuohijärvellä, Ruusutarhat Arvo Suutari ja Viherpeukalot Häkämäessä ja Jokelan teollisuusalueella sekä Hyötypaperi Oy:n laitokset Jokelassa. Kunnassa on myös merkittävää maa- ja metsätalouden yritystoimintaa. Valkealan työttömyysaste (n. 9 %) on keskimääräistä alhaisempi Kymenlaakson kuntiin verrattuna. Elinkeinoista palveluiden, kaupan ja liikenteen osuus on 59 %, teollisuuden osuus 19 %, maa- ja metsätalouden osuus 12 % ja rakennustoiminnan osuus 10 % Kuusankoski Kuusankoski on yksi Suomen huomattavimmista paperinvalmistuskeskuksista. Ensimmäiset paperitehtaat rakennettiin Kuusaankosken partaalle 1870-luvulla ja Voikkaalle 1890-luvulla. Kuusankoski sijaitsee Kymijoen kainalossa, jonka kolme koskea on valjastettu sähkön tuotantoon lähinnä paikkakunnan paperiteollisuuden tarpeisiin. 17\n18 Kuusankoski on perustettu vuonna 1921 osasta Iittiä ja Valkealaa. Kuusankoskesta tuli kauppala vuonna 1957 ja kaupunki vuonna Kuusankoskella katsotaan olevan neljä taajamaa: Kuusaa, Pilkanmaa, Kymintehdas ja Voikkaa. Asutus on keskittynyt taajamiin, joissa asuu yli 96 prosenttia väestöstä. Kuusankosken maapinta-ala on 114 km² ja vesipinta-ala 16 km². Asukkaita Kuusankoskella on Kuusankosken elinkeinorakenne on teollisuus- (34 %) ja palvelualapainotteinen (30 %). Kaupan alalla työskentelee 11 prosenttia ammatissa toimivasta väestöstä ja muiden elinkeinojen osuudet jäävät alle 10 prosentin. Pääkaupunkiseudulta Kuusankoskelle ajaa valtatie kuutta pitkin vajaassa parissa tunnissa (136 km) Kouvola Kouvolan seutu on Suomen kymmenenneksi suurin yhtenäinen taajama-alue, jonka keskuskunta on Kouvolan kaupunki. Kouvolan seudun asukasluku on vajaat asukasta ja seudulla on yli työpaikkaa. Seudun keskuskaupunki Kouvola, perustettiin Kaupunkioikeudet Kouvola sai Pinta-alaltaan kaupunki on 45 km² ja asukkaita kaupungissa on noin Kouvola on rakenteeltaan hyvin tiivis ja sen palvelut ovat hyvin kaikkien asukkaiden saavutettavissa. Kouvola on koko seudun kaupallisten ja vapaa-aikapalvelujen keskus. Kouvolalle ominaisia piirteitä ovat kaupallisilta palveluiltaan monipuolinen kävelykeskusta sekä erittäin toimiva ja kattava kevyenliikenteen verkosto. Kouvola valittiinkin 2000-luvun alkupuolella vuoden kaupunkikeskustaksi (2003) ja polkupyöräkaupungiksi (2005). Matkailutoimialan tärkeimpiä nähtävyyksiä ja kiinnostuksen kohteita ovat Suomen kolmanneksi suurin huvipuisto, Tykkimäen huvipuisto (vuonna 2005 noin kävijää) ja Repoveden kansallispuisto. Kouvolan kaupungin elinkeinorakenne on palveluvaltainen. Valtaosa kaupungin työpaikasta (75 %), sijoittuu kaupan, liikenteen, palvelujen ja hallinnon toimialoille. Työpaikkaomavaraisuus on 120 % ja työttömyysprosentti on 13,5 %. Koulutuksen ja tutkimuksen seudullisena keskuksena toimii Kouvolan Kasarminmäen korkeakoulukampus, jossa sijaitsee useiden yliopistojen ja korkeakoulujen toimipisteitä ja -laitoksia. Kymijoen ranta-alueella säilynyt Kouvolan kylän rantaraitti antaa tuulahduksen maaseudun ja kaupungin pitkäaikaisesta ja hyvin toimivasta, historiallisesta rinnakkaiselosta. 3.3 Elinkeinotoiminnan nykytila ja tulevaisuus Pohjois-Kymenlaaksossa Elinkeinot, erikoistumisalat ja työmarkkinoiden kehitys Pohjois-Kymenlaakson toimialarakenne on palvelupainotteinen. 76 prosenttia alueen työssä käyvästä väestöstä työskentelee palvelujen parissa. Jalostuksessa työskentelee 22 prosenttia ja alkutuotannossa vajaa prosentti työssä käyvästä väestöstä. Elinkeinorakenteen mukaan tarkasteltuna julkisten palvelujen osuus tulonlähteistä on 30 prosenttia, teollisuuden 23, kaupan 13, liike-elämän palvelujen 13 ja liikenteen 11 prosenttia. Muiden elinkeinojen osuudet jäävät alle kymmenen prosentin. Elinkeinoista etenkin teollisuudella ja liikenteellä on vankka asema Pohjois-Kymenlaaksossa. Seudun vahvin erikoistumisala on paperiteollisuus ja liikenteen työpaikkojen osuus on tuntuvasti koko maata suurempi. Elinkeinotoiminnalle merkittävät puunjalostus- ja paperiteollisuuden tehdasyksiköt saivat alkunsa jo ja 1870-luvuilla. Pohjois-Kymenlaakson osuus Suomen paperin tuotannosta on noin kolmasosa. Perusmetsätalous, metsänhoito, korjuu ja kuljetus työllistävät Kouvolan seudulla n. 500 henkeä kokovuotiseksi työvoimatarpeeksi arvioituna. Maaseutumaisissa ja taajaan asutuissa kunnissa maa- ja metsätaloudella on yhä suuri työllistävä merkitys. Maaseutumaisissa kunnissa maa- ja metsätalouselinkeinojen osuus kaikista elinkeinoista 18\n19 on Kymenlaaksossa keskimäärin 17,4 prosenttia (Jaalassa 19,4 prosenttia), mikä on suurempi kuin koko maan keskiarvo 15,2 prosenttia. Taajaan asutuissa kunnissa maa- ja metsätalouden osuus on keskimäärin noin 10 prosenttia (Suomen keskiarvo 6,8 %, taajaan asutut). Kaupungeissa, Kouvolassa ja Kuusankoskella, maa- ja metsätalouden osuus elinkeinoista on noin prosentin luokkaa. Työmarkkinoiden kehitys on Pohjois-Kymenlaaksossa ollut vuoden 2005 loppupuolella suhteellisen maltillista, eikä suuria heilahteluja suuntaan tai toiseen ole esiintynyt. Keskimäärin työttömiä työnhakijoita on noin 5700 ja kokonaistyöllisyyden odotetaan säilyvän vuonna 2006 jotakuinkin ennallaan. Työttömien osuus työvoimasta toimintaryhmän alueella on 11,4 prosenttia. Suurinta työttömyys on Kouvolassa (13,4 %) ja pienintä Valkealassa (9,4 %). Rakennetyöttömyys on seudulla edelleen suuri ongelma. Pitkäaikaistyöttömiä seudulla on keskimäärin noin 1500 ja määrän arvioidaan hivenen nousevan. (Ks. Kouvolan seudun työvoimastrategia 2005, 7 8.) Toimialoittain tarkasteltuna teollisuuden työpaikkojen osuus Pohjois-Kymenlaaksossa on edelleen korkea, mutta laskusuuntainen. Metsä- ja elintarviketeollisuuden työpaikkojen vuonna 2004 alkanut väheneminen on alkanut täysimääräisesti vaikuttaa vuonna Alkutuotannon osuus työpaikoista vähenee edelleen voimakkaasti. Logistiikka-ala jatkaa kasvuaan ja työpaikkojen määrä alalla kasvaa jonkin verran, mutta heilahtelut ovat logistiikka-alalla nopeita. (Kouvolan seudun työvoimastrategia 2005, 7 9.) Kuva 2 Pohjois-Kymenlaakson kaikki työpaikat vuonna 2003 (yhteensä ) Kuva 2 kertoo, että Kouvolan seudulla on yhteensä reilut työllistä. Työpaikoista merkittävä osa on riippuvainen kulutuksesta ja kotitalouksien ostovoimasta. Avoimien työpaikkojen kehitys on seudulla viime vuosina ollut TE-keskuksen keskiarvon yläpuolella. Kehityksen ennakoidaan jatkuvan samanlaisena myös vuonna 2006, mutta tulevaisuudessa epävarmuus myönteisen kehityksen jatkumisesta on suurempi. Seudun taloudelliseen kehitykseen ja sen epävarmuuteen vaikuttavat ennen kaikkea ikärakenteen muutos ja valtakunnan keskitasoa iäkkäämpi väestö, yrittäjien ikääntyminen, korkeakoulutettujen alhainen osuus työvoimasta sekä edelleen jatkuva pääosin nuorista johtuva muuttotappio. Taloudellinen reaalikasvu on alueella suhteellisen alhainen ja näköpiirissä on elinkeinorakenne huomioiden myös paineita työpaikoille. (Emt., 8.) 19\n20 Kouvolan seudun työvoimastrategiassa (2005, 8, 16) todetaan, että julkisten palvelujen edessä olevan uudistamisen ja tulevaisuuden palvelutuotantomallin vaikutuksia kokonaistyöllisyyteen on vaikea arvioida. Merkittävää työpaikkojen määrän kasvua ei kuitenkaan liene odotettavissa, toteutettiin palveluita sitten julkisesti tai yksityisesti. Tarkastelussa palvelualat painottuvat kuitenkin Kaakkois-Suomessa selvästi työvoiman tarvitsijoina, joskin myös teollisuus ja rakentaminen ovat tarvitsijoiden joukossa. Uuden työvoiman tarve on määrällisesti suurinta sosiaali- terveydenhuollon päätoimialalla. Merkittävä osa työvoimatarpeesta syntyy ennustetusta tuotannon lisäyksestä eli alalla tarvitaan poistuman korvaamisen lisäksi myös uutta työvoimaa. Kaupan ala sekä kiinteistö- ja liike-elämän palveluja sisältävä toimiala tarvitsevat määrällisesti seuraavaksi eniten työvoimaa. Myös koulutus erottuu selkeästi työvoiman tarvitsijana Teollisuus Teollisuudella on vankka asema Kymenlaaksossa. Teollisuudessa syntyy vajaa 40 prosenttia maakunnan kokonaistuotannosta ja joka neljäs kymenlaaksolainen työskentelee teollisuuden palveluksessa. Kymenlaakso tunnetaan ennen kaikkea paperiteollisuudesta, jonka osuus koko Suomen sellu- ja paperiteollisuuden tuotannosta ja viennistä on noin 20 prosenttia. Kymenlaakson teollisuusyrityksissä oli noin työpaikkaa vuonna Paperiteollisuudessa on noin 40 prosenttia teollisuuden työpaikoista. Toiseksi suurimman alan, metalliteollisuuden, osuus on 23 prosenttia. Muita merkittäviä teollisuusaloja ovat elintarvike- ja puutuoteteollisuus, öljy-, kemia-, kumi- ja muoviteollisuus sekä energiantuotanto. (Kymenlaakson toimialakatsaus 2005, 4.) Teollisuuden liikevaihto kasvoi Pohjois-Kymenlaaksossa prosentilla vuoden 2004 jälkipuolikkaalla, mutta vuoteen 2000 verrattuna reaalinen liikevaihto on samalla tasolla. Seudun teollisuuden henkilöstömäärä jatkoi laskuaan vuonna Teollisuuden toimialoilla toimii nyt noin 7 prosenttia vähemmän henkilöstöä kuin vuonna Jyrkimmin koko Kymenlaaksossa on supistunut elintarviketeollisuuden henkilöstö. Kemia-, kumi- ja muoviteollisuudessa henkilöstömäärä on puolestaan kasvanut vuoteen 2000 verrattuna. (Kymenlaakson toimialakatsaus 2005, 4, 10.) Teollisuusyritykset ovat Kymenlaaksossa joko suuria tai pieniä ja eniten kehityspotentiaalia omaavat keskisuuret yritykset ovat valitettavan harvinaisia Liikenne ja logistiikka Liikennetyöpaikkojen osuus Kymenlaaksossa on keskimääräistä suurempi, sillä maakunta on Suomen itäliikenteen keskus. Alueen erityispiirteenä on Kaakkois-Suomen raja-asemien sekä Kotkan ja Haminan satamien kautta kuljetettavat Venäjän transitokuljetukset, joiden kautta kulkee vuosittain prosenttia Suomen kautta kulkevasta transitoliikenteestä. Nämä yhdessä kuljetuksiin liittyvien logistiikkapalveluiden kanssa nostavat alueen logistista painoarvoa. (Lehtinen et al. 2004, ) Liikenteen alalla oli Kymenlaaksossa noin työpaikkaa vuonna Suurin työllistäjä on maaliikenne (42 %), joka koostuu rautatie- ja tieliikenteestä. Liikennettä palvelevan toiminnan (lastinkäsittely, varastointi jne.) osuus työpaikoista on 36 prosenttia. Posti- ja teleliikenteen osuus on vajaa viidennes ja vesiliikenteen osuus 3 prosenttia. Varsinaisessa logistiikkatoiminnassa eli kuljetuksissa ja liikennepalveluissa (pl. matkatoimistot) on noin työpaikkaa sekä lisäksi tullissa noin 250. (Kymenlaakson toimialakatsaus 2005, 7.) Kymenlaaksossa yritysten logistiikkakustannukset ovat kolmanneksi korkeimmat Etelä-Suomen alueella ja logistiikkapalvelujen kysyntä on Etelä-Suomen keskitasoa. Logistiikkapalvelujen 20


Taloni Maalla: Multa sormen puuhastelut!!\nMulta sormen puuhastelut!!\nMaanantai aamuni lähti vauhdikkaasti käyntiin, heräsin kuuden aikaan ja tarkoitukseni oli lähteä siippani kyydissä anoppilaan puuhommiin. Olin pakannut kaikki tarvitsemani tavarat muutamassa minuutissa kasalle teranssille ja ajattelin, että menen pakkaamaan auton ja sitten voidaan lähteä menemään, mutta...\nAina ei asiat menekkään niinkuin suunnittelee ja taas tänäkin aamuna huomasin, että saan roudata kaikki tavarani ja kassini takaisin sisälle. Olin juuri astunut ulos ulko-ovesta ja olin kuulevinani ihan kuin jossakin muutaman kilometrin päässä olisi kuulunut ukkosen jyrinää. Sanoin sitten heti miehelle, että en sitten tulekkaan kyydillä, enkä lähde puuhommiin, koska taitaa olla ukonilma nousemassa.\nNiinpä minä sitten päätin roudata kamani takaisin sisälle ja painella takaisin nukkumaan, koska pojatkaan eivät vielä olleet heränneet kouluun ja kellokin oli vielä sen verran vähän, ettei heitä kannattaisi herättää.\nPikkumiehet lähtivät kouluun omia aikojaan ja heräilin itse perästä päin ja mietin, että mitä sitä tänään tekisin, kun suunnitelmat muuttuivat ihan päälaelleen. Ukon ilmaa ei kuitenkaan tullut, eikä vettäkään satanut vaikka sitä oli luvattu täksi päiväksi.\nAamupalan syönti venhähti vähän myöhemmäksi tänä aamusta kuin yleensä, mutta hyvällä ja täyttävällä aamupalalla saa aivotoimintansakin hyvin käynnistymään.\nAamupalan jälkeen päätin, että tänään mä teen sen!!\nNiinpä läksin rautakaupasta hakemaan pari pussia Biolan mustaa multaa ja päätin kylmästi kylvää viikko takaperin ostamiani mausteiden siemeniä.\nBasilikaa, Oreganoa, tilliä jne..\nNäistä se maustekuningattaren maustetaivas alkaa pikkuhiljalleen rakentumaan. Päätin nyt kokeeksi laittaa mausteita kasvamaan ja saa nähdä sitten tuleeko niistä yhtään mitään, mutta kova on ainakin yritys!\nTästä se lähtee.. tosin en ihan kaikkia kylvänyt laitoin vain muutaman muovilaatikon nyt kokeeksi.\nSain anopilta tyhjiä muovilaatikoita ison kasan ja näihin on hyvä laittaa yrttejä kasvamaan.\nSormien upotus multaan ja siitä se sitten lähtee...\nSanomalehtiä laitoin pöydän suojaksi ja mainoksiakin näkyy mukavasti olevan!\nTarkkaa puuhaa tämä siemen pussin avaaminen, ilmekin kertoo melko paljon. Pussit avattuani totesin, että kuinkahan monta siementä sinne purkkiin oikein pitikään laittaa? Taisi pussukasta tipahtaa siemeniä vähän enemmän kuin mitä piti...\nMulta ja siemenet saatu onnistuneesti purkitettua ja sitten viimeiseksi kunnon kastelu mullalle. Sitten vain odotellaankin mitä tuleman pitää!!\nTässä yksi kylvö valmiina ja saa nähdä sitten kasvaako tästä yhtikäs mitään!\nKolmikko valmiina kasvamaan... jännityksellä odotellaan pari viikkoa, kun alkavat puskemaan itseään mullan läpi "jos"!\nTunnisteet: Istutukset, Mausteet, Puutarha, Ruoka


Skandaali Britanniassa: Saint Helenan saarella lasten hyväksikäytöstä sai mitättömiä sakkoja - Ulkomaat - Ilta-Sanomat\nSkandaali Britanniassa: Saint Helenan saarella lasten hyväksikäytöstä sai mitättömiä sakkoja\nBritannian ulkoministeriö ei puuttunut vuosikausiin Saint Helenan saarella tapahtuneisiin lasten hyväksikäyttötapauksiin, vaikka saaren terveys- ja sosiaalipalvelujen johtaja varoitti saaren viranomaisten olevan kykenemättömiä puuttumaan lasten hyväksikäyttöön, josta saatettiin langettaa vain 50 punnan sakkoja. Asiasta kertoi brittilehti The Telegraph.\nBritannian alaisuuteen kuuluvan Saint Helenan saaren entinen terveys- ja sosiaalipalvelujen johtaja Ivy Ellick varoitti The Telegraph -lehden mukaan jo vuonna 2002 Britannian ulkoministeriötä lasten hyväksikäytöstä saarella. Riippumaton tutkimus hyväksikäyttötapauksista käynnistettiin vasta 12 vuotta myöhemmin.\nEllickin esittämän varoituksen ja riippumattoman tutkimuksen käynnistämisen välisenä aikana vain 4 500 asukkaan Saint Helenalla ainakin 20 lasta on joutunut hyväksikäytön kohteeksi.\nTämän ajanjakson aikana Britannian ulkoministeriö vakuutti toistuvasti YK:lle, ettei ollut mitään todisteita lasten hyväksikäytöstä saarella, jossa seitsemän yhdestätoista vangista on pedofiileja. Saarelle rakennetaan uutta vankilaa, johon kyetään sijoittamaan joka viideskymmenes saaren kahdesta tuhannesta miesasukkaista.\nBritannian hallitus nimesi viime vuonna Sasha Wassin, Queens Council -arvonimen saaneen arvostetun juristin johtamaan Saint Helenan pedofiilitapauksia koskevaa tutkimusta sen jälkeen, kun saarella työskennelleet brittiläiset sosiaalityöntekijät Claire Gannon ja Martin Warsama esittivät yksityiskohtaisia tietoja lasten hyväksikäytöstä ja saaren hallinnon sekä Britannian ulkoministeriön harjoittamasta peittelystä.\nPaljastusten mukaan pedofiilien joukossa oli lastensuojelusta vastannut sosiaalijohtaja ja lasten turvakodin apulaisjohtaja, joka joutui oikeuden eteen vasta seitsemän vuotta sen jälkeen kun hän oli myöntänyt käyttäneensä lasta seksuaalisesti hyväkseen.\nSuhtautuminen pedofiliatapauksiin on ollut saarella erittäin löyhää ja virallisen raportin mukaan pedofiilit ovat joissain tapauksissa selvinneet rikoksistaan 50 punnan (65 euroa) sakoilla.\nPedofiliatapauksista jo vuonna 2002 varoittanut Ivy Ellick totesi jo reilut 12 vuotta sitten, ettei Saint Helenalla ollut riittävästi riittävästi voimavaroja vastata YK:n asettamista lastensuojeluvelvoitteista.\nIsossa-Britanniassa pätevyytensä saanut sosiaalityöntekijä nimitettiin kolmeksi vuodeksi kouluttamaan paikallista henkilökuntaa, jotka kuitenkin lähtivät saarelta heti pätevöidyttyään. Syynä tähän oli saaren alhainen palkkataso. Valtion työntekijät ansaitsevat jopa vain 6 500 euroa vuodessa.\n– Saimme nostettua joitain syytteitä, mutta osa jutuista ei edennyt koskaan syytteiden asteelle, koska meillä ei ollut voimavaroja asianmukaisiin tutkimuksiin. Poliisit eivät olleet kyllin hyvin varustettuja, heillä ei ollut tarvittavia tutkimusvälineitä, Ellick kertoi The Telegraphille.\nSaint Helenan pedofiliatapauksista ja niiden peittelystä paljastuksia tehneet Gannon ja Warsama ovat nostaneet kanteen Britannian ulkoministeriötä vastaan, koska he väittävät saaneensa potkut paljastustensa takia.\nSaint Helenalle on äskettäin perustettu seksuaalirikollisten rekisteri, jossa on 27 miestä. Määrä on suhteellisesti kuusinkertainen Isoon-Britanniaan verrattuna.


Patteritermostaatin vaihto – Selvitä hinta & Löydä tekijä 24/7 | Kodinplaza\nTarvitseko palvelua patteritermostaatin vaihto? Vertaa alueesi yritykset yhdellä tarjouspyynnöllä tai lue lisää alapuolelta.\nKeskihinta: 431,26 €\nHintavaihtelu: n. 87,12 € - 2 196,00 €\nPatteritermostaatin vaihto: hinta (2021) ja UKK\nVanhoissa pattereissa on yleensä myös vanhat termostaatit. Vanha termostaatti voi jumiutua tai mahdollisesti rikkoutua. Uusien termostaattien hankkiminen, vaihtaminen tai uusiminen on moniin vanhoihin malleihin mahdollista ja monesti jopa suositeltavaa.\nMitä maksaa patteritermostaatin vaihto? Katso hintaesimerkkejä (33)\nVanhojen termostaattien vaihto uusiin\n1971 valmistunut omakotitalo yksikerroksinen. Putket vedetty pintaan 1990 jolloin ilmeisesti vaihdettu termostaatit. Myös pesuhuoneen lattialämmityksen termostaatin vaihto voi tulla lisäksi.\nJätä oma tarjouspyyntö palvelusta patteritermostaatin vaihto\nVanhan patterin termostaatin kääntö/uusinta\nVanhan lämpöpatterin termostaatti on juuri uuden keiitiöremontin mittojen edessä, termostaatti tulisi kääntää ylöspäin patterin suuntaisesti jotta remontointisuunnitelma voidaan toteuttaa. En ole varma toimiiko vanha termostaatti pystyasennossa hyvin, tarvittaessa termostaatin voi vaihtaa.\nVanhojen patteritermostaattien irroitus uusien asennus\nVanhat termostaatit ovat merkkiä OSY ja ne on asennettu 1979.\nTermostaatteihin pääsee helposti käsiksi.\nUudet termostaatit voivat olla mahdollisimman yksinkertaisia mekaanisia ei sähköistäohjausta.\nKohteen osoite on .\nTermostaattien ja termostaattirunkojen uusiminen\nOmakotitalo, rakennettu lukujen vaihteessa. 13 patteria. Nyt täytyisi asentajan mukaan uusia kaikkien pattereiden termostaattirungot ja termostaatit, Paljonko asennukset ja uudet laitteet maksaisivat kokonaisuudessaan teidän kauttanne?\nTermostaattien ja venttiilien vaihto\nelikkä molempien vaihto pattereihin\nNeljä asuntoa, joissa kussakin n. 11 patteria. Joku osakkaista poistanut joitakin pattereita. Osa patteritermostaateista uudempia, jotka siis "haistelevat" lämpötilaa ja termostaatissa valinnat 1-3 kelien mukaan. Vaihdettava vanhat termostaatit, joissa on vain päällä tai pois säätö uusiin. Lisäksi neljä autotallia, joihin uudet termostaatit. Tarkoitus säästää lämmityskuluja asianmukaisilla termostaateilla. Osa pieniä pattereita, kuten vaatehuoneessa, wc:ssä. Yhdellä osakkaalla makuuhuoneen patteri, joka lämpiää vain puoliksi. Siihen myös tarjous toimenpiteestä. Kaukolämpö.\nMiten patteritermostaatin vaihdon hinta muodostuu?\nPatteritermostaatin vaihdon hintaan vaikuttavat esimerkiksi:\nmillaisen patterin termostaatin vaihdosta on kyse\ntermostaatin vaihtoon käytetty työaika\nuuden termostaatin hankintakustannukset\nPatteritermostaatin vaihto maksaa keskimäärin noin 50 € – 600 € vaihdettavien termostaattien lukumäärästä, tyypistä ja mahdollisista lisätöistä riippuen. Suurimman kustannuksen patterin termostaatin vaihdossa muodostaa työhön käytetty aika.\nTermostaatin tehtävänä on säädellä patterin lämpötilaa. Termostaatteja on saatavilla tavallisten termostaattien lisäksi itsesäätyvinä sekä erilaisina älyversioina.\nYleisimpiä patteritermostaatin vaihtoon liittyviä työvaiheita:\nuuden termostaatin valitseminen tai hankinta\nvanhan termostaatin poistaminen\nuuden termostaatin kiinnitys vanhan paikalle\nTermostaattien yhteensopivuus kannattaa aina varmistaa asentajalta, jotta termostaatin vaihto onnistuu mahdollisimman helposti.\nLisätietoa patteritermostaatin vaihtamisesta sekä uusimisesta\nPatteritermostaatin tehtävänä on säädellä lämpöpattereiden lämpötilaa. Yleisesti niiden toimimattomuus huomataan, kun lämpötila ulkona alkaa laskemaan sekä sisälle kaivattaisiin lisää lämpöä. Kun patteritermostaatti menee epäkuntoon, voi vanhan termostaatin korjaaminen tai vaihtaminen olla ajankohtaista.\nMiten patteritermostaatti vaihdetaan?\nvanhan termostaatin irrotus\nuuden tiivistepesän asennus\nuuden termostaatin asennus\nPatteritermostaatin vaihtaminen alkaa itse termostaattiosan irrottamisella, joka on yleensä kiinnitetty kuusiokoloruuveilla termostaatin juuresta.\nSeuraavaksi joudutaan irrottamaan tiivistepesä, joka tapahtuu yleensä jakoavaimella. Venttiilistä voi vuotaa hieman lämmintä vettä, mutta käsipyyhe riittää vesimäärän pyyhkimiseen.\nVanhan tiivistepesän paikalle asennetaan uusi tiivistepesä, joka kiristetään käsin paikalleen. Tiivistepesän toiminta kannattaa tarkistaa tässä vaiheessa painamalla tiivistepesän keskellä olevaa neulaa. Tiivistepesän päälle asennetaan uusi termostaatti, jonka kiinnitetään tavallisesti termostaatin juuresta.\nSelvitä patteritermostaatin vaihdon hinta\nTutustu patteritermostaatin vaihdosta jätettyihin tarjouspyyntöihin\nJätä tarjouspyyntö palvelusta patteritermostaatin vaihto\nTurvaa onnistumisesi ja vertaile patteritermostaatin vaihtaminen Kodinplazan avulla\nJätä tarjouspyyntö patteritermostaatin vaihdosta


Alppijäätiköt - esittelyssä neljä kohdetta - LumipalloLumipallo\nAlppihiihto, Hiihtokeskukset, Kohteet\nAlppien jäätikkökohteet tarjoavat usein erinomaiset puitteet laskemiseen jo alkukaudesta. Katso vinkit, jos mielesi tekee jo lumille!\nKolme jäätikkökohdetta Itävallasta sekä yksi Saksasta – näissä keskuksissa lasket yleensä hyvissä olosuhteissa läpi kauden, usein myöhäiseen kevääseen ja kauden aurinkoiseen päätökseen saakka.\nItävallan korkeimmalla sijaitseva jäätikkö Pitztal tunnetaan Benjamin Reichin kotikeskuksena. Suomalaisten keskuudessa rauhallinen keskus ei ole tosin kovin tunnettu, vaikka se sijaitseekin maassamme hyvin tunnetun Söldenin vieressä. Pitztal on varsin helposti saavutettavissa esimerkiksi Münchenin lentokentältä, josta matkaa keskukseen on noin 200 kilometriä.\nKulku jäätikölle tapahtuu vuoren sisällä kulkevalla Gletscherexpress-junalla. Pääpiirteissään punaisista rinteistä koostuva jäätikköalue tarjoaa mukavan vauhdikasta laskettavaa. Rinteet ovat leveitä ja viettäviä, hissit nopeita ja nykyaikaisia, eikä ruuhkista ole tietoakaan.\nKorkeusero: 751 metriä (2 689 – 3 440 m.)\nLumipallon vinkki: Vauhdikkaista laskuista kiinnostuneiden kannattaa kokeille erityisesti Miittelbergbahnilta lähteviä rinteitä nro 36 + 37 sekä Brunnenkogelin ankkurihissien vierestä löytyvää rinnettä nro 20.\nKatso videoesittely Piztalista:\nTutustu tarkemmin Pitztaliin\nNimenä Kitzsteinhorn ei välttämättä soita suuremmin kelloja suomalaisille, vaikka alue muuten onkin Alppien kävijöille sangen tuttu – lumivarma jäätikkö on nimittäin osa postikorttimaisemistaan tunnettua Zell am Seen ja Kaprunin hiihtoaluetta. Hyvän sijaintinsa vuoksi alue on suosittu keskieurooppalaisten keskuudessa.\nJäätikkö tarjoaa laskettavaa sekä rinteillä että niiden ulkopuolella, Kitzsteinhorn on profiloitunut viime vuosina voimakkaasti erityisesti vapaalaskuun sopivana jäätikkönä. Jäätiköllä on ajantasaista infoa lumiolosuhteista- ja turvallisuudesta sekä viisi X1 – X5 tyyliin merkattua ”vapaalaskurinnettä”.\nKorkeusero: 1 053 metriä (1 976 – 3 029 m.)\nLumipallon vinkki: Ole aikaisin liikkeellä, sillä hissit aukeavat jo kello 8:15. Kulku jäätikölle ruuhkautuu paikoittelen ja saattaa viedä yllättävän paljon aikaa.\nKatso videoesittely Kitzsteinhornista:\nTutustu tarkemmin Zell am Seehen, Kapruniin ja Kitzteinhorniin\nTirolin sydämessä sijaitseva Hintertux on perinteinen ja tunnettu monen kilpalaskijan harjoittelupaikka ennen ja jälkeen kisakauden. Korkealla sijaitseva lumivarma jäätikkökohde on hyvin tunnettu myös suomalaisten keskuudessa, kuten myös laajemminkin ympäröivä Zillertalin alue.\nJäätiköllä hissit nostavat laskijat parhammillaan 3 250 metrin korkeuteen, ylhäältä hyvällä ilmalla avautuvat maisemat häikäisevät kilpaa auringon kanssa. Laskeminen on vauhdikasta ja tilaa on paljon.\nKorkeusero: 1 150 metriä (2 100 – 3 250 m.)\nLumipallon vinkki: Hintertux on Itävallan ainoa läpi vuoden auki oleva jäätikkökohde, joten kesähiihdosta haaveileville kohde on takuulla tutustumisen arvoinen.\nKatso videoesittely Hintertuxista:\nTutustu tarkemmin Zillertalin alueeseen ja Hintertuxiin\nZugspitze on paitsi maansa korkein ja ylväin vuori, mutta myös toimiva jäätikkökohde Saksan Baijerissa. Aivan Itävallan rajalla sijaitseva Garmisch-Partenkirchen hiihtoalueineen on suomalaisille tuttu lähinnä ohikulkureittinä Itävaltaan tai muualle Alpeille mentäessä. Helpon saavutettavuuden vuoksi alue on kuitenkin itsessään kelpo vierailukohde esimerkiksi viikonlopun laskureissulle.\nPuitteet lasketteluun ja lumilautailuun Zugspitzen jäätiköllä ovat kohdillaan ja fiilis hyvällä säällä hieno. Maisemallisesti on upea elämys nousta huipulle yhdellä, korkealla menevällä nostolla. Varsinaisia laskullisia haasteita ei ole juuri tarjolla, rinteiden ollessa jäätiköllä mukavan ruuhkattomia sinisiä ja punaisia laskuja.\nKorkeusero: 905 metriä (2 057 – 2 962 m.)\nLumipallon vinkki: Muista myös varustetäydennykset, sillä Garmisch-Partenkirchenissä sijaitsee nettikaupastaan tunnetun Sport Conradin laaja kivijalkamyymälä.\nKatso videoesittely Zugspitzestä:\nTutustu tarkemmin Garmisch-Partenkircheniin ja Zugspitzeen\nGarmisch-Partenkirchen, Hintertux, jäätikkö, kaprun, Kitzsteinhorn, Pitztal, Zell am See, Zugspitze


Autosta katsoen kohteet näyttävät olevan lähempänä kuin ne ovat | Tiede\n19.10.2015 klo 15:33\nKuva: Nanda Kishore, Wikimedia Commons\nIhmiset ehkä suhteuttavat etäisyyksiä auton keulaan.\nAutolla on voimakas vaikutus ihmisten kykyyn arvioida etäisyyttä, tuore tutkimus vahvistaa. Löytö voi selittää, miksi autoilijat tekevät usein virhearvioita lähestyessään liikennevaloja.\nSaksalaisen Trierin yliopiston tutkijat selvittivät auton vaikutusta havainnointikykyyn kolmessa koeasetelmassa. Koehenkilöt arvioivat etäisyyksiä joko istuen tuolissa tai Ford Escortissa tai katsoen pelkän Ford Escortin tuulilasin läpi. Kussakin koeasetelmassa tutkija vei liikennekartion 4, 8, 12, 16 tai 20 metrin päähän koehenkilöstä ja jäi seisomaan kartion taakse kaksi muuta kartiota kädessään.\nTämän jälkeen koehenkilön piti neuvoa tutkijaa asettamaan kaksi muuta kartiota ensimmäisen kartion sivuille siten, että ne olisivat ensimmäisestä kartiosta yhtä kaukana kuin ensimmäinen kartio oli koehenkilöstä.\nTulokset osoittivat, että kaikissa koeasetelmissa ihmiset aliarvioivat etäisyyden ensimmäisestä kartiosta, mikä ilmeni siten, että he neuvoivat tutkijaa laittamaan kaksi muuta kartiota liian lähekkäin toisiinsa nähden. Autossa istujat kuitenkin aliarvioivat etäisyyksiä säännönmukaisesti enemmän kuin muut ja siten, että arviointivirheet lisääntyivät etäisyyksien kasvaessa.\nLisäksi autoryhmässä ihmisten kyky arvioida etäisyyksiä huononi edelleen, kun testi toistettiin. Tätä ei havaittu muissa ryhmissä.\nTutkijat arvelevat, että etäisyyksien aliarviointi voi perustua samaan psykologiseen mekanismiin, jolla työkalut yleensä vaikuttavat ihmisten havainnointiin. Aiemmin on havaittu, että jos ihmiset arvioivat etäisyyksiä esimerkiksi kävelykeppi kädessään, he arvioivat kohteiden olevan lähempänä, koska he arvioivat kohteen etäisyyttä suhteessa kävelykepin päähän, ei itseensä. Näin ollen autossa istuessaan ihmiset saattavat arvioida kohteiden etäisyyttä suhteessa auton keulaan.\nTutkimuksen julkaisi Psychology Bulletin and Review.


Päärynäpuun varjossa: Joulunaikaa\nLähettänyt Eija klo 20:15\nSaraheinä torstaina, 27 joulukuuta, 2012\nTekstisi ei vieläkään päivity, mutta pääsen lukemaan sitä sivupalkista ja käyn täällä toiveikkaana kurkkimassa, josko olisi uusia päivityksiä :). Toivottavasti Calamondiini piristyy nyt, kun päivätkin jo alkavat pidentyä. Vanhat joulukoristeet ovat minunkin mielestäni uskomattoman tärkeitä tunnelman luojia.\nEija lauantaina, 29 joulukuuta, 2012\nhanna sunnuntaina, 30 joulukuuta, 2012\nVanhoissa koristeissa on sitä jotain ! Tykkään niistä hirmuisesti. Välillä sitä tuskastuu säilytys ongelmien kanssa mutta kyllä ne muistot jotka vanhoista ja varsinkin omista aarteista välittyy voittaa ne huolet mennen tullen.\nPikku sitrukset näyttää tosi terhakoilta, isompi vähän "kaljulta" mutta älä luovuta vielä, pian pääset kurkkaamaan juuriin kun kevät etenee ja päästään mullan vaihto hommiin, uudella mullalla piristyy vielä moni nuutunut kasvi.\nEija sunnuntaina, 30 joulukuuta, 2012\nMeillä on tällä hetkellä 3 isoa laatikollista joulukoristeita ;) Pappa katsoi niitä joulunaikana, että "meinaatko nuo kaikki laittaa esille ?" Sanoin, että ne ovat "ylimääräisiä". Hän naureskeli, että onpas niitä paljon. Itsekseni ajattelin, että yhdestäkään en malttaisi luopua.\nMinkälaista multaseosta itse käytät sitruksilla ?\nHeidi-Maaria maanantaina, 31 joulukuuta, 2012\nEija tiistaina, 01 tammikuuta, 2013\nKiitos Heidi-Maaria ! Kävin noutamassa tunnustuksen. Kirjoittelin jo alkua, laitan sen huomenissa blogiin. Nyt lähden unten maille, että aamulla jaksan pinkaista ylös kukonlaulun aikaan :)\nPuutarhuri torstaina, 03 tammikuuta, 2013\nVoi sinä jo siellä taimia kasvattelet. Mun kasvatsinto on nyt kyllä ihan nollilla...ei ole aikaisempina vuosina oikein onnistuneet nämä mun taimikasvatusyritykset :P Pitää nyt tammi- ja helmikuu vielä koittaa antaa ajatusten levähtää, että jaksaa keväällä paremmalla innolla.\nEija torstaina, 03 tammikuuta, 2013\nPikkusitrukseni täyttävät pian 1 v, eli laitoin niiden siemeniä multiin viime keväänä.