Pelti- ja aluvanne pistettiin ultimaattiseen testiin: "En odottanut, että se menisi näin rajusti palasiksi" - MTVuutiset.fi\nPelti- ja aluvanne pistettiin ultimaattiseen testiin: "En odottanut, että se menisi näin rajusti palasiksi"\nJulkaistu 24.10.2018 10:51\nSuomalaiset hydrauliprässääjät testaavat renkaita ja vanteita kahdessa puristuskokeessa. Vanteet käyttäytyvät valtavan voiman alla hyvin eri tavoin.\nMaailmalla valtavan suosion saavuttaneen YouTube-kanavan Hydraulic Press Channelin suomalainen testaajapariskunta on taas vauhdissa. Sopivasti näin talvirengaskauden lähestyessä he ovat nostaneet testipenkkiinsä alumiini- ja teräsvanteilla olevat henkilöautojen renkaat.\nVideo on julkaistu viime sunnuntaina, ja tällä hetkellä se on kerännyt yli 1,2 miljoonaa katsojaa.\nSuomalaispariskunnan hydrauliprässi vastaan Corollan jousi: "Typerintä, mitä olemme ikinä tehneet"\nPuristuskokeilla on tarkoitus tutkia, kumpi vannetyyppi on kestävämpi. Kokeissa renkaita puristetaan sekä päältä että sivuilta.\nOsoittautuu, että alumiinivanne käyttäytyy täysin eri tavalla kuin teräsvanne.\nReilun kymmenen minuutin mittainen video kannattaa katsoa pelkästään testaajien riemastuttavan, mutta selkeän rallienglannin vuoksi. Lausumisen perusteella tulee mieleen vitsi suomalaisesta kauppamatkustajasta, joka puhuu sata sanaa englantia, mutta puhuu niitä erittäin tehokkaasti.\nAluksi rengas- ja vannekokonaisuudet nostetaan prässiin pystyasennossa. Aluvanne kestää 20 tonnin puristusvoiman ennen kuin se särkyy palasiksi, mutta peltivanne taipuu jo noin kymmenessä tonnissa. Peltivanne pysyy kuitenkin yhtenä kappaleena.\nTestaajat tuumaavat, että aluvanne on ilmeisesti vahvempi.\nSitten siirrytään testin toiseen vaiheeseen, jossa paketit laitetaan puristukseen kylki edellä. Testissä simuloidaan sivuttaisvoimia.\nJo muutamassa sekunnissa aluvanteesta kuuluu kova pamaus, joka lennättää alumiinin palasia yltympäriinsä.\n– Hahaa, sepä oli melko hieno. En tiedä, miten paljon voimaa tarvittiin, mutta ainakin syntyi ääntä, tilannetta kommentoidaan.\n– En odottanut, että se menisi näin rajusti palasiksi.\nTeräsvanne sen sijaan on tosista maata. Se kestää 23 tonnin puristusvoiman. Senkin jälkeen vanne pysyy kasassa, mutta litistyy lättänäksi.\nIlmatkin renkaassa pysyvät, joten ainakin periaatteessa paketin voisi asentaa auton alle ja ajaa pois.\nSeuraavalla videolla puristinväki lupaa räjäyttää renkaita ylipaineella. Tämä, niin kuin vannetestikin kuvataan uusissa, parannetuissa valoissa suurnopeuskameralla.\nMitä ihmettä? Huumori Tiede Autot


Haku - Mari Koppinen HS Ilkka Mattila HS | HS.fi\n27.5.2018 15:59 Laulaja on kyennyt luomaan nahkansa hämmästyttävän monta kertaa neljälle vuosikymmenelle ulottuneella urallaan.\n12.1.2018 10:04 HS:n kuuloketestissä parhaat kuulokkeet soivat kirkkaasti ja tasapainoisesti, ja huonoimmissa ”rimpuloissa” ääni oli kuin vanhan lankapuhelimen luurissa.\nFinnkino päätyy kiinalaisyrityksen hallintaan – ostajana maailman suurimpiin kuuluva viihdejätti Dalian Wanda\n23.1.2017 15:30 Kauppahinta on noin 866 miljoonaa euroa.\n8.12.2015 2:00 HS kysyi taiteilijoilta, mitä Sibelius heille merkitsee.\n30.9.2015 2:00 Tänään aloittaa HS:n uusi, suomalaisen popmusiikin syövereihin sukeltava ohjelma Pop Corner.\nHSTV antaa tähtien soittaa lempicoverinsa: Samae Koskinen soittaa tässä Robinia\n30.9.2015 2:00 HSTV:ssa alkaa tänään uusi, suomalaisen nykypopmusiikin syövereihin sukeltava ohjelma Pop Corner. Siinä Helsingin Sanomien musiikkitoimittaja Ilkka Mattila tapaa musiikillisessa nurkkauksessaan joka viikko yhden ajankohtaisen ja kiinnostavan artistin.\n30.9.2015 2:00 HSTV:ssa alkaa tänään uusi, suomalaisen popmusiikin syövereihin sukeltava ohjelma Pop Corner. Siinä Helsingin Sanomien musiikkitoimittaja Ilkka Mattila tapaa musiikillisessa nurkkauksessaan joka viikko yhden ajankohtaisen artistin. Haastattelun lisäksi muusikot soittavat joka jaksossa livenä omaa musiikkiaan.\nOuto ja vakava vai tavallinen ja vitsikäs – Euroviisujen vanhat tähdet ja uudet yrittäjät nelikentässä\n19.5.2015 20:35 Eurovision laulukilpailujen esitykset ovat poikenneet tavallisesta popmusiikista. Asettelimme sekä tämän vuoden ehdokkaat että viime vuosien voittajat ja tunnetuimmat Suomen edustuskappaleet sosiologien käyttämään nelikenttään, jonka pystyakselilla mitataan artistin ja esityksen tavallisuutta ja vaaka-akselilla sen vakavuutta.\nOutkast tekee paluun ensi kesän Flow'ssa\n6.3.2014 2:00 Outkast, Janelle Monaé ja The National ovat Suvilahden ensi kesän vetonaulat\n15.12.2012 2:24 Näitä levyjä kiiteltiin Helsingin Sanomissa ja Nyt-liitteessä vuonna 2012.


5 syytä, miksi treeni ei näy kropassa - tee nämä korjausliikkeet - Fit\n1. Syöt huolimattomasti\nMaanantaina salitreeni ja keskiviikkona lenkki, hyvä sinä! Mutta muista säälimätön totuus: jos kropassasi on reilusti rasvaa, et saa lihaksia näkyviin ilman tarkkaa ruokavaliota.\nTreeni vie pari ensimmäistä, helposti palavaa rasvakiloa, mutta sitten jämähdät. Ahkerakaan salilla ramppaaminen ei paikkaa mitä sun sattuu -syömistä. Rasvansulattelussa ruuan rooli on 70 prosenttia.\n● Sinun tulisi syödä päivittäin 300–500 kilokaloria vähemmän kuin kulutat, jolloin painosi hilautuu alaspäin vajaa puoli kiloa viikossa. Tämä on hyvä tahti liikkuvalle naiselle.\n● Aloita noin 2 000 kilokalorin ruokavaliolla. Jos linjat eivät yhtään sutjakoidu parissa viikossa, karsi 200 kilokaloria, eli syö esimerkiksi yksi leipä ja hedelmä vähemmän päivässä.\n● Rasvan palaminen näkyy esimerkiksi vyötärön kaventumisena. Myös kehonkoostumusta kannattaa seurata. Mittari kertoo lahjomattomasti, kuinka paljon kropassasi on rasvaa.\n● Se, mitä treenattu kroppa tarkoittaa on tietenkin makuasia ja katsojan silmässä, mutta useimmat alkavat olla timmissä kunnossa, kun rasvaprosentti laskee 20 prosentin hujakoille.\n● Muista kuitenkin, että olemme yksilöitä. Toiset pääsevät tavoitteeseensa helposti, toiset joutuvat syynäämään ruokiaan pitkäänkin, ennen kuin tulosta syntyy.\nLue myös: Hiilihydraatit eivät ole pahasta ja 9 muuta vinkkiä liikkujan ruokavalioon\n2. Lihaksesi huilailevat\nTreenattu kroppa syntyy siitä, että lihasmuodot piirtyvät esiin. Pelkällä aerobisella treenillä ja terveellisellä syömisellä saat hilattua kropan rasvaa alas, mutta timmiksi ne eivät sinua tee.\nMyöskään bodypumpissa tai lihaskuntojumpissa et saa toivottua tulosta, koska osa lihaksesta huilaa koko ajan, vaikka lihas treenin aikana väsyykin.\nVasta tehokas voimatreeni saa kaikki lihassolut töihin.\n● Jos et vielä tee voimaharjoittelua, aloita koko kehon treenillä. Pari kolme punttitreeniä viikossa, jokaisessa sarjassa 8–12 toistoa, ei enempää.\n● Jos ajatus salitreenistä nostattaa näppylöitä, kahvakuula- tai kehonpainotreenikin käy, mutta vastuksen pitää olla niin kova, ettet saa yli 12:ta toistoa per sarja. Kunnon voimatreenillä lihasta voi tulla jopa kilo kuukaudessa. Pian alat kuulla mairittelevia kommentteja!\n3. Kroppasi on stressissä\nPalautuminen tapahtuu levossa. Viisi kovaa treeniä viikossa on useimmille liikaa, kolme neljä toimii jo paremmin. Tehospinningit, rankat salitreenit, combatit ja HIIT-vedot ilman lepopäiviä, kevyitä treenipäiviä ja kevyitä viikkoja vetävät kropan nopeasti lievään ylirasitustilaan.\nStressitilassa oleva kroppa alkaa tehdä tepposia. Palautuminen hidastuu ja stressihormonit häiritsevät rasvanpolttoa ja saavat syömään epäterveellisemmin, kun väsyneet aivot huutavat sokeria ja herkkuja.\nTällaisessa tilassa kroppa pitää sitkeästi kiinni rasvavarastoistaan ja kerää hanakasti nestettä. Olo on pöhöttynyt ja turvonnut. Pahimmassa tapauksessa lisäät treeniä entisestään, koska mahasi pömpöttää, ja timmi tavoitekroppa katoaa yhä kauemmas.\n● Kierre pitää katkaista. Ota 1–2 viikon kevyt treeniputki, nuku hyvin ja syö terveellisesti. Näin nesteet poistuvat ja elimistö alkaa palautua. Huomaat herkkuhimonkin vähenevän.\n● Jos olet treenannut liikaa jo kauan, saatat tarvita jopa kuukauden kevyen treenijakson. Tee aluksi vain pari kolme lyhyttä kävelylenkkiä viikossa. Kun alat tuntea itsesi palautuneeksi, lisää treeniä pikkuhiljaa. Muista kuitenkin pitää viikossa vähintään yksi lepopäivä ja pari kevyttä treenipäivää, jolloin kävelet tai käyt kehonhuoltotunneilla. Johan alkaa kroppa toimia.\nLue myös: Kun stressi seuraavan kerran saa pään tykyttämään, kokeile tätä!\n4. Hiki ei haise riittävästi\nKevyet treenit ja kunnon palautuminen ovat tuiki tärkeitä – aina välillä. Kehitystä ei kuitenkaan tapahdu, jos tehokkaat treenit eivät ole oikeasti tehokkaita. Kroppa on niin luova laiskuri, ettei se tee mitään, ellei ole pakko.\nVanha kunnon epämukavuusalue, sinne on mentävä. Jos et pakota itseäsi nostamaan raskaampia rautoja tai juoksemaan kovempaa, ei lihas muokkaannu.\n● Pidä treenipäiväkirjaa ja varmista, että lisäät painoja lähes jokaisessa treenissä. Jos missään liikkeessä ei tapahdu kehitystä kuukauden aikana, junnaat paikallaan.\n● Juoksu- ja uintitreeneissä voit tarkkailla taitettua matkaa, kovissa jumpissa seuraa kulutettuja kaloreita.\n● Jos homma ei ole nousussa, vaihda ohjelmaa tai pyydä ohjaajaa, personal traineria tai kokenutta kaveria tsemppaamaan. Sparraus antaa mieletöntä potkua!\nLue myös: Mistä jälkihiki johtuu?\n5. Teet aina samaa treeniä\nOletko hinkannut samaa saliohjelmaa vuoden ja käynyt joka viikko samoissa jumpissa?\nHuono juttu! Kroppa tottuu samanlaisena toistuvaan ärsykkeeseen ja jää lepäilemään laiskana. Eikä jälkipolttokaan leimahda liekkeihin, jos vedät aina samalla tahdilla ja sykkeellä juoksulenkkisi.\n● Vaihda saliohjelmasi liikkeitä, treenijakoa, toisto- tai sarjamääriä – tai näitä kaikkia. Esimerkiksi toistojen vähentäminen kuukauden välein 12:sta 8:aan ja siitä jopa 5:een muokkaa lihasta paljon tehokkaammin kuin samoilla toistoilla puurtaminen.\n● Jos taas teet kestävyystreenit aina samalla sykealueella, kehitys saattaa tyssätä jo kuukaudessa! Ratkaisu on rauhoittuminen ja rytmitys: tee ensin kuukauden verran pelkkiä rauhallisia lenkkejä tai jumppia ja siirry sen jälkeen tehojaksoon, jossa joka toinen treeni on kunnon rääkki, kuten HIIT tai intervallispinning.\nMonta liikettä täydelliseen saliohjelmaan tarvitaan?


KotiKolonen: Lomalta Kotiin\nSen siitä saa kun lomailee...\nHommia odottaa heti kynnyksellä kasapäin.\nLvi porukka oli siis käynyt piipahtamassa\nYlhäällä oikealla näkyy pesuhuoneen suihkujen putket. Suihkut ovat siis "selät vastakkain" ja suihkujen väliin tulee seinä sekä läpi avoin lokerikko saippuoille ynnä muulle.\nTalvikin oli tullut sillä aikaa\nKotonakin piti siis raivata viimein terassilta tekstiilit talvisäilöön\nja takapihan aarteet pois lumien alta, että voidaan sitten terassilta napata ne matkaan\nkun muutetaan KotiKoloseen.\nÄXIstä ajattelin tehdä jotain hauskaa, kunhan vain saisin jo näpertelyhuoneen valmiiksi :)\nNuo palat kaikkialta seinien alaosasta irti, sirkkeliin, uretaani ja palat takas seinään\nLoppuviikko sitten vierähtikin Lvi miehien hyvyyttään tekemän homman korjailemisessa.\nTämä työvaihe ei siis kuulemma yleensä kuulu LVI miehille, meillä he olivat kuitenkin tämän tehneet ja kun urakoitsijamme tuli raksalle, oli hän hieman ihmeissään ja onneksi tajusi kurkistaa finfoam palojen taakse. Uretaanit puuttui ja kaikki levyt oli liian paksuja.\nOn ollut aikamoinen haaste saada liian tiukat palat irti urasta kun vielä rautaristikot on tiellä.\nTänään kun toista päivää tein samaa hommaa, ei kauheasti hymyilyttänyt.\nNyt on kädet niin krampissa, että hyvä kun haarukka kädessä pysyy.\nIhaninta on, että sama "perunateatteri" jatkuu maanantaina.\nSirkkeli lauloi ja putu lensi, sirkkelöintiä nopeutti tieto siitä että jätesäkissä\npiileskeli hirven pää, urakoitsija harrastaa siis metsästystä, minä en suutuspäissäni paloille mojauttanut tontille eksynyttä hirveä vasaralla päähän ;)\nHei, vielä on Turkin tuliaiset kokonaan esittelemättä, sisustusjuttuja tietenkin, mutta palataan niihin myöhemmin, nyt on käärittävä kädet johonkin parantaviin hauteisiin.\nTunnisteet: Raksailu, Sisätyöt, Tontti, Vanha koti


Demolan kautta opiskelijat saavat arvokkaita taitoja, näkökulmia ja töitä | Tellus Innovation Arena\nDemolan kautta opiskelijat saavat arvokkaita taitoja, näkökulmia ja töitä\nJarno Ylilehto osallistui Demolaan ja sai sitä kautta töitä Valmetilta jo fuksivuonna. Kysyimme Jarnolta, millainen kokemus Demola oli ja millä tavoin hän on hyötynyt siihen osallistumisesta.\nMiten päädyit Demolaan?\n- Kaikki lähti oikeastaan fuksisyksystä. Olin kuullut kaverilta Demolasta ja sitten lähdin ihan omaa uteliaisuutta katsomaan, että mitä Demolassa on. Siellä oli erilaisia projekteja esimerkiksi Nokialta ja Valmetilta. Ajattelin, että projektit ovat todella mielenkiintoisia. Sitten hain Valmetin Innovaatioportaaliprojektiin, jota me lähdettiin työstämään meidän tiimin kanssa. Siinä oli teekkareita ja kasvatustieteilijöitä mukana.\nSaatiin tehtyä sellainen mukava konsepti. Ongelmanahan siinä oli, että Valmetin piti saada enemmän innovoitua ja tehtyä yhteistä kehitystyötä asiakkaitten kanssa. Me kehitettiin sitten sellainen mukavan ja helpon näköinen matalan kynnyksen konsepti, jolla pystyy lähettämään ideoita vaikka suoraan korkeimmalle johtoportaalle. No me päädyttiin sitten voittamaan tämä kilpailu, tuomarit tykkäs ja näin. Pari kuukautta eteenpäin olin sitten yhteydessä projektin vastuuhenkilön kanssa ja se pyysi, että tulisin Valmetille kesätöihin.\nMitä te lopulta kehititte Demolassa?\n- Se on aika vaikea teoriassa selittää koska se oli niin konkreettinen tuote. Mutta siinä oli siis se ongelma, että monesti siellä operaattoritasolla on paljon ideoita siitä, miten asiat voitaisiin tehdä toisin tai paremmin mutta heillä on vähän ongelmana se, että siellä voi olla se tietynlainen hierarkia tai kynnys mennä sanomaan näistä ideoista tai ehdottaa niitä. Me tehtiin semmonen palvelu, johon voi laittaa omia ideoita ja hakea vertaistukea toisilta ihmisiltä. jos vertaisilta saa hyvää palautetta, idean voi laittaa aina ylemmäs ja ylemmäs portaaliin. Järjestelmässä on lisäksi sellainen gatekeeper, joka katsoo ja arvioi sitä ideaa ja lähettää parhaat ideat Valmetille. Valmet sitten katsoo, että miten ideasta voisi kehittää vielä paremman.\nValmetilla oli sellainen ongelma, että insinöörit tekevät tuotteen ja sitten peukut pystyssä toivotaan, että myyntimiehet saa ne myytyä. Nyt ajateltiin silla lailla, että tehdään se tuote asiakkaan kanssa yhdessä. Asiakkaalta tulee idea ja Valmet tekee sen suoraan heille. Silloin asiakasnäkökulma otetaan paremmin huomioon.\nSinulla on kauppatiede taustalla ja siinä tiimissä oli fyysikkoa, kasvatustietelijää, tuotantotaloutta ja prosessitekniikkaa. Miten tämä erosi normaalista opiskeluprojektista? Miltä tuntu työskennellä tällaisessa todella monialaisessa tiimissä?\n- Siinä alussa huomasi, että meillä kaikilla on vähän omanlainen ajattelutyyli. Se sitten korostui esimerkiksi siinä, että teknisellä puolella opiskelevat ajatteli tosi yksityiskohtaisesti, vähän kuin prosessimaisesti, että miten se lähtee ja mikä on seuraava vaihe. Itse ajattelin enemmän, että miten asiat kommunikoidaan ihmisten ja asiakkaiden kanssa ja miten se tuodaan asiakkaalle. Se oli mun mielestä tosi hyvä alusta lähtien, itselläkin tuli sitten sellainen mindsetti, että osasi ajatella prosessimaisesti ja yhdistää siihen myös vanhan näkökulman.\nMillaisia haasteita kohtasit, kun ihmiset tulivat niin erilaisista taustoista?\n- Varsinkin siinä ideointivaiheessa joutui todella paljon selittämään, että miksi vaikka ajattelee, että tämä juttu on hyvä. Ja tosiaan kun jokainen ajattelee omalla tavallaan, niin kyllä siinä oli vähän haasteita jos esimerkiksi oli eri mieltä niin täyty miettiä et miten sen oman mielipiteen sanoo ilman niin että toinen ei ajattele, että tyrmään sen mielipiteitä ja ajatuksia.\nIkinä ei tullut sellaista tilannetta, että oma idea tyrmättäisiin vaan kaikki halusi mielellään kuulla sen ajattelun siinä takana. Mutta oli siis vaikeitakin tilanteita. Itsellä saattoi olla joku visio, jolloin täytyi ihan miettiä, että miten sen perustelee kavereille ja kommunikoi että miksi asia on juuri näin.\nTämä on ollut sinulle varmaan iso oppimiskokemus. Mitä sanoisit oppineesi Demolassa?\n- No mulla ei hirveesti ollut kokemusta tällaisesta poikkitieteellisestä työskentelystä, niin tässä oppi todella hyvin ottamaan toisten näkökulmat huomioon ja ymmärtämään erilaisia ihmisiä erilaisista taustoista sekä ymmärtämään omaa näkökulmaa, että sai ne kaikki ikään kuin yhteen pakettiin. Siinä oppii tekemään yhteistyötä eri tieteenalojen kanssa.\nYksi juttu, mikä musta siinä oli parasta, oli ehdottomasti se, että tulee sellainen uusi, omanlainen mindsetti, että osaa ajatella eri tavoin. Sitten kun tulee joku uusi projekti, tätä ajattelua voi soveltaa siihen suoraan. Se on se rikkain kokemus siitä.\nMiten muille sinun tiimissä kävi?\n- Ainakin kolme viidestä meidän tiimin jäsenestä sai tarjouksen tulla Valmetille töihin.\nMiten Valmetin kanssa työskentely tapahtui Demolassa?\n- Minulla on vain pelkkiä positiivisia kokemuksia. Valmetin edustaja oli todella aktiivinen meidän kanssa siinä projektissa. Monelle meistä se toimiala, jonka parissa työskenneltiin, oli uusi ja heti kun meillä tuli kysymyksiä, pystyimme vain lähettämään niitä Petrille ja hän vastasi niihin ja laittoi meille tietoa esimerkiksi siitä, mitä Valmet aikaisemmin tehnyt, miten asiakasta on lähestytty ja niin edelleen. Häneen sai koko ajan ottaa yhteyttä, jos tuli yhtään mitään. Se vei sitä meidän projektia tosi paljon eteenpäin.\nLisäksi meillä oli kolme tapaamista palvelumuotoilutalo Rogers Studiossa. Tapaamiset olivat Helsingissä Ruoholahdessa ja Valmet lennätti meidät sinne. Siellä saatiin myös alan ammattialisilta tukea siihen meidän hommaan ja mielipiteitä siitä, miten kannattaa edetä.\nMitä haluaisit sanoa Telluksen aktiviteeteista muille opiskelijoille?\n- Tottakai kannustan hakemaan näihin juttuihin mukaan alasta riippumatta heti vain jos kalenterissa on yhtään tilaa. Olen kuullut myös muilta kavereilta vain pelkkää hyvää, että täältä saa kontakteja omalle uralleen ja esimerkiksi Demolassa saa työlähtöisen projektin, joka on täysin erilainen kuin mitä luennoilla jaetaan ryhmätöinä.\nJa sitten kun kaupallinenkin ala on todella kilpailtu ala, niin siinä pitää erottua jotenkin joukosta ja se erottautuminen kannattaa aloittaa jo opintojen aikana. Esimerkiksi Demola on koko ajan kasvamassa ja se tunnistetaan ihan maailmanlaajuisestikin ja se näyttää todella hyvältä cv:ssä.\nJarno ylilehto, kuka olet, mistä olet tulossa ja mihin olet menossa?\nOlen Jarno Ylilehto, 21-vuotias ja ensimmäisen vuoden kauppatieteen opiskelija. Oulusta lähtöisin ja olen menossa kovaa tahtia kohti menestystä. Minulla on omat haaveet tulevaisuudesta ja toivottavasti kymmenen vuoden päästä olen johtotehtävissä jossakin. Seuraavaksi olen menossa kesällä Kiinaan jatkamaan projektia, jonka itse aloitin Valmetille Demolassa.\nDemola on Telluksen tarjoama ohjelma, jossa yritykset tarjoavat monitieteisille opiskelijaryhmille ongelmia ratkaistavaksi. Opiskelijat saavat ohjelmassa paljon koulutusta esimerkiksi ongelmanratkaisussa, palvelumuotoilussa ja ratkaisunsa esittämisessä. Demolasta saa viisi opintopistettä, arvokkaita kontakteja eri alojen yrityksiin ja mahtavaa työkokemusta. Seuraava Demola alkaa 21.syyskuuta ja kestää ensimmäisen jakson ajan. Lue lisää ja hae mukaan ohjelmaan osoitteessa https://oulu.demola.net/


Crossilasit Oakley Crowbar Dungey BlockPass Punainen-Valkoinen-Sininen - Nopea toimitus - 24MX\nCrossilasit Oakley Crowbar Dungey BlockPass Punainen-Valkoinen-Sininen\n25 vuoden tutkimus- ja kehitystyön tuloksena Oakley on tuonut markkinoille Crowbar crossilasit, joissa yhdistyy suojaavuus ja suorituskyky parhaalla mahdollisella tavalla. Nyt edessäsi oleva malli on Ryan Dungeyn signeeraama! Crowbar laseissa on kevyt ja joustava O Matter® -kehys ja selkeä Lexan® -linssi, joka antaa ANSI Z87.1 ja EN 1938 standardit täyttävän suojan. Hihnan kiinnike on valmistettu myös O Matter® -materiaalista, mikä jakaa lasien paineen tasaisesti kasvoille. Täysin uusi kehysmalli, joka myötäilee kasvojen muotoja. Kolme kerrosta paksu fleecevuorattu vaahtokumi siirtää kosteutta pois kasvoilta ja lisää mukavuutta. Laseihin kuuluu selkeä, F3 Anti-Fog käsitelty Lexan -linssi, jossa on parempi näkyvyys suuremman näkökentän vuoksi ja 3 tappikiinnikettä tear-offeille. Lexan -linssi suojaa 100% UV-A, UV-B, UV-C ja vahingoittavaa sinistä valoa vastaan. Hihna on silikonipintainen ja pitää lasit hyvin paikoillaan koko kisan ajan. Irrotettava O Matter® -nenäsuoja sisältyy.\n72449 Crossilasit Oakley Crowbar Dungey BlockPass Punainen-Valkoinen-Sininen https://pierceimages.imgix.net/ProdImages/prod_72449/p72449.jpg?ver=-62135596800&auto=format&lossless=false&q=35&sharp=10&w=600&h=600&fit=crop 79.99 EUR InStock crossivarusteet/ajolasit/ajolasit-2 25 vuoden tutkimus- ja kehitystyön tuloksena Oakley on tuonut markkinoille Crowbar crossilasit, joissa yhdistyy suojaavuus ja suorituskyky parhaalla mahdollisella tavalla.\nNyt edessäsi oleva malli on Ryan Dungeyn signeeraama!\nIrrotettava O Matter® -nenäsuoja sisältyy. 0 Oakley crossilasit-oakley-crowbar-dungey-blockpass-punainen-valkoinen-sininen https://pierceimages.imgix.net/ProdImages/prod_72449/p72449.jpg?ver=-62135596800&auto=format&lossless=false&q=35&sharp=10&w=600&h=600&fit=crop 0 ORDINARY


Työttömien aktivointisuunnitelma on mielivaltainen - Mielipide - Helsingin Sanomat\nTyöttömien aktivointisuunnitelma on mielivaltainen\nHallitus on tietoisesti valinnut linjan, jolla työttömiä rangaistaan työpaikkojen vähenemisestä, kirjoittaa Outi Eskelinen.\nHallituksen suunnitelma työttömien aktivoimisesta on syvästi epäoikeudenmukainen ja mielivaltainen.\nSuunnitteilla on 4,7 prosentin vähennys niin ansiosidonnaiseen kuin työmarkkinatukeenkin, jos työtön ei viimeisten kolmen kuukauden aikana ole ollut töissä 5 päivää/18 tuntia.\nTyöttömiä on yli 340 000 ja avoimia työpaikkoja vajaat 40 000. Aktivoimistoimenpiteillä on tarkoitus täyttää 8 000 vapaana olevaa työpaikkaa eikä siis luoda yhtäkään uutta paikkaa. Jos kaikki avoimet työpaikat täyttyisivät, jäljelle jäisi yli 300 000 ihmistä, joilla ei olisi mahdollisuutta saada töitä ja kuitenkin he joutuisivat karenssin kohteeksi.\nEtsiessään syyllisiä pahenevaan työttömyyteen hallitus voisi kääntää katseensa kokopäivätyötä tekeviin. Hallitus voisi yrittää leikata palkkoja nuo samaiset 5 prosenttia mielivaltaisesti yli 90 prosentilta palkan- ja osingonsaajilta.\nSamaan aikaan kun hallitus vähentää sosiaalietuuksia, se antaa yritystukia vuosittain yli viiden miljardin euron arvosta, säätää verovähennyksiä muun muassa päästökaupan menojen kompensoimiseksi ja ylläpitää taloudellisesti ja ekologisesti kestämätöntä kaivostoimintaa.\nJulkisen talouden tasapainottamiseen ei tarvita sosiaalimenojen leikkaamista, vaan verorahojen siirtäminen yrityksille on lopetettava.\nHallitus on tietoisesti valinnut linjan, jolla työttömiä rangaistaan työpaikkojen vähenemisestä. Samalla se yhtä tietoisesti tukee eriarvoisuuden lisääntymistä. Hallituksen tavoitteena lienee saavuttaa vuoteen 2018 mennessä yhteiskunnallisen eriarvoisuuden taso, jotta voimme muistella sisällissodan tapahtumia aidon epäoikeudenmukaisessa Suomessa.\nSeuraa Suomen hallitus\nMielipide: Henkilötunnukseni joutui vääriin käsiin – sain laskun rikollisten nettiostoksista


Lukion markkinointityöryhmä Miisa Helkkula, puh Petri Mannonen, puh Anu Ala-Krekola-Suni, puh - PDF\nLukion markkinointityöryhmä Miisa Helkkula, puh Petri Mannonen, puh Anu Ala-Krekola-Suni, puh\nDownload "Lukion markkinointityöryhmä Miisa Helkkula, puh. 050 5761 855 Petri Mannonen, puh. 050 3150 322 Anu Ala-Krekola-Suni, puh. 050 4336 348."\n2 Liedon lukio rehtori: Jyrki Saarnia, puh opinto-ohjaaja: Anu Ala-Krekola-Suni, puh kanslia (02) sähköposti muodossa: käyntiosoite: Opintie 1D postiosoite: PL 16, LIETO Lukion markkinointityöryhmä Miisa Helkkula, puh Petri Mannonen, puh Anu Ala-Krekola-Suni, puh Liedon lukio 2\n3 Yleistä Tervetuloa Liedon lukioon! Liedon lukio on vuodesta 1970 asti toiminut laadukas yleislukio. Olemme vuosien varrella kouluttaneet ylioppilaaksi lähes kolme tuhatta nuorta. Lukio sai 2000-luvun alussa lisätilaa sekä vanhoja tiloja saneerattiin ajanmukaisiksi. Pari vuotta sitten vanhanaikaiseksi käynyt tietotekniikkaluokka muutettiin nykyajan vaatimuksia vastaavaksi tuotantoluokaksi, joka mahdollistaa opetuksen tallennuksen, editoinnin ja verkkoon jakamisen. Lukio-opiskelussa pyritään hyödyntämään mahdollisimman laajasti tietotekniikan mahdollisuuksia, joten edellytämme, että kaikilla on käytössään kannettava tietokone. Sinusta huolehditaan Kouluterveydenhuolto lääkäri, terveydenhoitaja, hammashoito, koulupsykologia ja koulukuraattori toimii lukion pihapiirissä. Liedon lukiolla on oma kokopäiväinen opinto-ohjaaja neuvomassa opiskelua ja jatko-opintoja koskevissa asioissa. Oppilaskuntatoiminta Aktiivinen oppilaskunta järjestää tempauksia, toimii opiskelijoiden äänitorvena opettajien ja kunnan hallinnon suuntaan sekä opettaa demokraattista järjestötoimintaa. Koulukirjasto Koulukirjasto sijaitsee lukion pihapiirissä. Opiskelijoiden käytettävissä on erilaisia tietolähteitä, joiden käyttöä kirjastonhoitaja neuvoo ja ohjaa tarvittaessa. 3\n4 Monipuoliset kurssit Kurssivalikoimamme on monipuolinen ja monessa suhteessa täysin kilpailukykyinen erikoislukioiden kanssa. Koska olemme osittain säilyttäneet perusluokat opiskelijat kuuluvat tuttuun ja turvalliseen perusryhmään tulevat oppiaineiden pakolliset kurssit opiskelijoille melkein automaattisesti ilman jonotuksia ja hermoiluja. Taitoa ja taidetta Liikunta Voit valita erittäin laajasta valikoimasta mm. palloilua, tennistä, golfia, laskettelua, retkeilyä, jumppaa, kuntoliikuntaa ja suorittaa halutessasi liikunnan lukiodiplomin. Liedon lukio tunnetaan monipuolisista tanssikursseistaan. Niinpä voit suorittaa myös tanssitaiteen lukiodiplomin. Musiikki Tarjolla on lukuisia ja monipuolisia kursseja. Tule tekemään itsestäsi soittaja/laulaja tai muuten vaan viihtymään musiikin parissa! Kuvataide Kaikille yhteisen sekä vaihtoehtoisen kurssin lisäksi kuvataide tarjoaa valittavaksi erikoiskursseja perinteisestä piirustuksesta ja maalauksesta valokuvan ja elokuvan kautta modernin taiteen työpajaan. Myös kuvataiteessa on mahdollista suorittaa lukiodiplomi. Mikä on lukiodiplomi? Taito- ja taideaineissa opiskelija voi saada erillisen todistuksen eli lukiodiplomin, jolla osoitetaan hänen osaavan ja harrastavan erityisesti jotain ko. aineen osa-aluetta. Useiden eri alojen opintoihin hakeuduttaessa opiskelija saa ylimääräisiä valintapisteitä lukiodiplomin suorituksesta. 4\n5 Kieliä ja kansainvälisyyttä Kielivalintoja Liedon lukiossa voit opiskella lukuisia kieliä englantia, ruotsia, saksaa, ranskaa, espanjaa, venäjää erilaajuisina oppimäärinä. Oppilasvaihtoa Liedon lukiolla on ystävyyskoulutoimintaa mm. Saksassa ja Ranskassa. Yhteistyö saksalaisen koulun kanssa on jatkunut yli 25 vuotta. Kuva lietolaisten vierailusta Saksaan Valikoimaa riittää Vahvaa matemaattista perinnettä Liedossa on perinteisesti kirjoitettu ylioppilaskirjoituksissa paljon matematiikkaa. Pitkässä matematiikassa voit valita lukuisia syventäviä kursseja kymmenen pakollisen kurssin lisäksi. Lyhyessä matematiikassa on kuusi pakollista kurssia ja joukko syventäviä kursseja. Luonnontieteitä Myös fysiikassa, kemiassa, biologiassa ja maantieteessä on pakollisten kurssien lisäksi runsaasti syventäviä kursseja. Erikoisuuksina mainittakoon fysiikan ja kemian yhteinen työkurssi, biologian kenttäkurssi, maantieteen geoinformatiikka ym. Biologian kenttäkurssilaisia Kuuskajaskarissa v\n6 Kursseja, kursseja, kursseja Monessa reaaliaineessa on pakollisten kurssien lisäksi tarjolla useita syventäviä kursseja, joita voit valita kiinnostuksesi mukaan. Verkko-opiskelun mahdollisuudet Verkko-opiskelulla tarkoitetaan osittain tai kokonaan internetin välityksellä tapahtuvaa opiskelua. Verkko-opiskelu tarjoaa mahdollisuuksia yksilöllisen ja joustavan opintopolun rakentamiseen, uudenlaisia oppimiskokemuksia ja tulvaisuuden opinto- ja tietoyhteiskuntataitoja. Opiskelija voi yleensä opiskella omassa tahdissaan, mikä antaa sekä vapautta että vastuuta. Verkko-opiskelu vaatii aikaa kuten muukin opiskelu. Verkko-opinnot edellyttävät sinulta itsekuria, itseohjautuvuutta, aktiivista ja motivoitunutta otetta sekä aikaa. Teknisesti opiskelu ei ole erityisen vaativaa, mutta tottuneisuus tietokoneen käyttämiseen ja tietoverkon hyödyntämiseen on avuksi. Voit hyödyntää verkko-opiskelun mahdollisuuksia, jos valitsemasi kurssit aiheuttavat päällekkäisyyksiä, haluat opiskella jotain sellaista ainetta, jota Liedon lukiossa ei ole tarjolla tai haluat suorittaa lukion kursseja normaalia aikataulua nopeammin. Erityisen hyvin verkko-opiskelu sopii, jos haluat syventyä johonkin oppiaineeseen tavallista paremmin, sillä tarjolla on runsaasti eri aineiden syventäviä ja soveltavia kursseja. Liedon lukiossa verkko-opinnoissa käytetään Moodle-oppimisympäristöä ja kursseja voit valita niin Turun seudun etärenkaan kuin valtakunnallisen ISOverstaan laajasta kurssitarjonnasta. ISOverstaan tarjonta mahdollistaa esim. italian tai japanin kielen opinnot. Tykkää meistä Facebookissa! 6\n7 Liedon lukion kurssit Kursseista kerrotaan mm. Nimi ja lyhenne Suoritusjärjestys: Pakolliset (=yhteiset) kurssit suoritetaan numerojärjestyksessä, ellei ao. aineen kohdalla toisin mainita. Keskeiset sisällöt Kohderyhmä Tämä kohta auttaa opiskelijaa opinto-ohjelman suunnittelussa (vrt. edell. kohta). Kurssityyppi a) yhteinen, näitä on suoritettava lukioaikana MAA/MAB- valinnasta riippuen; b) syventävä, näitä on suoritettava vähintään 10 kurssia ja c) koulukohtainen syventävä sekä soveltava arvioidaan pääsääntöisesti S-merkinnällä mikäli kurssista annetaan numeroarvosana, sitä ei lasketa aineen kurssikeskiarvoon (=päättötodistusarvosanaan) mukaan. Koulukohtaiset syventävät kurssit on merkitty tässä tiedotteessa (k). Arviointi Pakolliset ja valtakunnalliset syventävät kurssit arvioidaan numeroarvosanalla, muut suoritusmerkinnällä (ks. edellinen kohta c). Oppiaineiden lyhenteet: ÄI äidinkieli ENA1 englanti A1 RUA2 ruotsi A2 RUB1 ruotsi B1 SAB2 saksa B2 SAB3 saksa B3 RAB2 ranska B2 RAB3 ranska B3 EAB3 espanja B3 VEB3 venäjä B3 FY fysiikka KE kemia BI biologia MAA pitkä matemat HI historia YH yhteiskuntaoppi UE uskonto, ev. lut UO uskonto, ortod UI uskonto, islam ET elämänkatsomustieto FI filosofia PS psykologia TE terveystieto KU kuvaamataito MU musiikki LI liikunta OP opinto-ohjaus AT tietotekniikka MAB lyhyt matemat BSS Business talouselämä ja yritystoiminta B2-kielet ovat peruskoulun 8. lk:lla aloitettuja ja B3-kielet ovat lukiossa aloitettuja valinnaisia kieliä Lukujärjestyksessä lyhenteiden perässä olevista numeroista ensimmäinen on aineen kurssia ja jälkimmäinen opintoryhmä esim. SAB32.1= B3-saksan 2.kurssn ryhmä 1. Kurssien kokonaismäärän tulee lukio-opintojen päätyessä olla vähintään 75 7\n8 Liedon lukion tuntijako taso aine pakolliset = yhteiset kurssit valtakunnalliset syventävät koulukohtaiset syventävät soveltavat YHTEENSÄ pakollisia / lukiovuosi 1. vuosi 2. vuosi 3. vuosi Äidinkieli A1 Englanti A2 Ruotsi B1 Ruotsi B2 Ranska / Saksa B3 Ranska / Saksa B3 Espanja 8 8 A Matematiikka, pitkä B Matematiikka, lyhyt Biologia Maantiede Fysiikka Kemia Uskonto, ev.lut Elämänkatsomustieto 3 3 (3) Filosofia Psykologia Historia Yhteiskuntaoppi Musiikki 1/ /10 1/2 Kuvataide 1/ /9 1/2 Liikunta Terveystieto Opinto-ohjaus 1 1 0,5 2,5 0,4 0,2 0,4 Tietotekniikka 4 4 Business Talouselämä 2 2 PAKOLLISIA kursseja yhteensä 47 / 51 SYVENTÄVIÄ & SOVELTAVIA vähintään 10 = valtakunnalliset syventävät & koulukohtaiset syventävät ja soveltavat KURSSEJA YHTEENSÄ VÄHINTÄÄN 75 8\n9 Äidinkieli ja kirjallisuus YHTEISET (=pakolliset) KURSSIT ÄI1 Kieli, teksti ja vuorovaikutus ÄI2 Tekstien rakenteita ja merkityksiä ÄI3 Kirjallisuuden keinoja ja tulkintaa ÄI4 Tekstit ja vaikuttaminen ÄI5 Teksti, tyyli ja konteksti ÄI6 Kieli, kirjallisuus ja identiteetti ÄI7 Puheviestinnän taitojen syventäminen Kurssilla harjoitellaan keskustelu- ja neuvottelutaitoa, kokoustekniikkaa, mielipiteen ilmaisua ja pidetään yksilöesityksiä. Tavoitteena on vapautua turhasta esiintymisjännityksestä ja päästä luontevaan asiapuhuntaan. Harjoittelun tukena on puheviestinnän teoriaa. Kohderyhmä: vuoden opiskelijat ÄI8 Tekstitaitojen syventäminen Tekstitaidon yo-kokeeseen valmentava kurssi Kerrataan ja syvennetään seuraavia asioita: tekstityypit ja tekstilajit, tekstianalyysi ja siinä tarvittavat käsitteet, tekstin rakentaminen, kielenhuoltoa. ÄI9 Kirjoittaminen ja nykykulttuuri Harjoitellaan päättökokeen tyyppistä otsikko- ja aineistopohjaista kirjoittamista. SOVELTAVAT KURSSIT ÄI10 Luova kirjoittaminen 1 Vaihtelevaa ja monipuolista kirjoittamista erilaisten virikkeiden pohjalta. Kurssi tähtää siihen, että opiskelija vapautuu ja löytää omat vahvuutensa ja oman tyylinsä kirjoittajana. Kohderyhmä: 1. ja 2.vuoden oppilaat, joille yhteisten äidinkielen kurssien kirjoitusharjoitukset eivät riitä ja jotka haluavat ohjatusti kokeilla ja etsiä omaa tyyliään. ÄI11 Luova kirjoittaminen 2 Kurssilla syvennetään aiemmin opittua. Kohderyhmä: ÄI10 suorittaneet ÄI12 Mediakurssi Kurssilla tarkastellaan erilaisia median ilmiöitä. Tutustutaan esimerkiksi television, elokuvan, lehdistön ja radion tarjontaan ja analysoidaan eri medioiden sisältöjä. Perehdytään myös mainontaan. Kurssilla tehdään yksilö-, pari- ja ryhmätehtäviä. Kohderyhmä: 1. vuoden oppilaat A2 Ruotsi YHTEISET (=pakolliset) KURSSIT RUA21 Arkielämää Pohjoismaissa RUA22 Ihmiset ympärillämme RUA23 Suomi osa Pohjolaa ja Eurooppaa RUA24 Elinympäristömme RUA25 Opiskelu ja työ RUA26 Kulttuuri ja sen tekijöitä RUA27 Puhu ja ymmärrä paremmin Kurssin aihepiirit liittyvät ajankohtaisiin tapahtumiin ja muiden kurssien aihepiireihin. Harjoitellaan puheviestinnän strategioita ja puhutun kielen käyttöä mahdollisimman monipuolisissa tilanteissa. Suullinen koe ja kurssin aikana annetut näytöt muodostavat numeroarviointina annettavan arvosanan. RUA28 Tiede, talous ja tekniikka Aihepiireinä ovat eri tieteenalat, tekniikan saavutukset ja yrityselämä. Painotetaan ymmärtämisvalmiuksien lisäämistä vaativan kieliaineksen avulla. Kohderyhmä: 3.vuoden opiskelijat KOULUKOHTAISET SYVENTÄVÄT (k) JA SOVELTAVAT KURSSIT RUA9 Lukion kynnyskurssi Kurssilla vankennetaan peruskoulussa opiskeltuja asioita. Kerrataan perusrakenteita, luetaan tekstejä, tehdään niihin liittyviä harjoituksia oppitunneilla. Lisäksi kuunnellaan helppoja kuullunymmärtämistehtäviä. Kohderyhmä: Lukion aloittaville 9\n10 RUA10 Punahilkasta muumiin Luetaan nuoria kiinnostavia helpohkoja lehdistä poimittuja tekstejä. Kirjoitetaan erilaisia kirjoitelmia lehtiartikkeleiden pohjalta. Kohderyhmä: vuoden opiskelijat RUA11 Yhteinen maailma ja kansainv. (k) Aihealueita ovat yhteiskunta, politiikka ja aktiivinen kansalaisuus sekä ajankohtaiset tapahtumat. Kurssi on ylioppilaskirjoituksiin valmentava kurssi, jolla vankennetaan sanastoa ja rakenteita sekä tekstin ymmärtämis- ja tuottamistaitoja. Mahdollinen preliminääri tai muu laajempi koe. B1 Ruotsi YHTEISET (=pakolliset) KURSSIT RUB11 Koulu ja vapaa-aika RUB12 Arkielämää Pohjoismaissa RUB13 Suomi, Pohjoismaat ja Eurooppa RUB14 Elämää yhdessä ja erikseen RUB15 Elinympäristömme RUB16 Puhu ja ymmärrä paremmin Kurssilla harjoitetaan puheviestinnän strategioita ja puhutun kielen käyttöä eri tilanteissa oppimäärälle asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Puhumisen harjoittelun aiheina ovat ajankohtaiset pohjoismaiset tapahtumat ja muiden kurssien aihepiirit. Kurssi vankentaa myös jokapäiväisen elämän kielenkäyttötilanteissa tarvittavaa suullista kielitaitoa. Puhumista harjoitellaan kyseisiin aiheisiin liittyvien tekstien ja puheen ymmärtämistä harjoittavien materiaalien avulla. RUB17 Yhteinen maailma ja kansainvälistyminen Käsitellään maailmanlaajuisia ilmiöitä ja kansainvälistä vaikuttamista. Lisäksi esille tulevat yhteiskunnalliset asiat, päätöksentekoon osallistuminen sekä kansainvälinen vastuu ja vaikuttaminen. Kurssilla painotetaan kuullun- ja tekstinymmärtämisvalmiuksien lisäämistä ja suullisen kielitaidon vankentamista. Harjoitellaan edelleen kirjallista valmiutta erilaisilla kirjoitustehtävillä. KOULUKOHTAISET SYVENTÄVÄT (k) JA SOVELTAVAT KURSSIT RUB9 Lukion kynnyskurssi Kurssin tarkoituksena on vankentaa peruskoulussa opiskeltua ruotsin oppimäärä. Kerrataan perusrakenteita, luetaan tekstejä, tehdään niihin liittyviä harjoituksia ja kuunnellaan helppoja kuullunymmärtämistehtäviä. Kohderyhmä: Lukion aloittaville RUB10 Punahilkasta muumiin Kurssi on tarkoitettu lukiolaisille, jotka haluavat vankentaa tekstinymmärtämistään ja kirjoittamistaitojaan. Kurssilla luetaan nuoria kiinnostavia helpohkoja sanomalehdistä poimittuja tekstejä ja kirjoitetaan niiden pohjalta kirjoitelmia. Kohderyhmä: 2. vuoden opiskelijat RUB11 Kulttuurin tekijöitä ja näkijöitä (k) Aihekokonaisuuksia ovat kulttuuri-identiteetti ja kulttuurien tuntemus sekä viestintä ja mediaosaaminen. Ei oppikirjaa oppimateriaali opettajalta. A1 Englanti Suoritusjärjestys: 1 6, soveltava 10, syventävät 7 ja 8 YHTEISET (=pakolliset) KURSSIT ENA1 Nuori ja hänen maailmansa ENA2 Viestintä ja vapaa-aika ENA3 Opiskelu ja työ ENA4 Yhteiskunta ja ympäröivä maailma ENA5 Kulttuuri ENA6 Tiede, talous ja tekniikka ENA7 Luonto ja kestävä kehitys Erilaiset sääilmiöt, luonnon monimuotoisuus, vaihtoehtoiset energiamuodot, maanviljely, eläintensuojelu ym. 10\n11 ENA8 Puhu ja ymmärrä paremmin Kurssilla harjoitetaan puheviestinnän strategioita ja suullisen kielen käyttöä eri tilanteissa oppimäärälle asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Puhumisen harjoittelun aiheina ovat ajankohtaiset tapahtumat ja muiden kurssien aihepiirit. Puhumista harjoitellaan kyseisiin aiheisiin liittyvien vaativien tekstien avulla ja puheen ymmärtämistä harjoittavien materiaalien avulla. KOULUKOHTAISET SYVENTÄVÄT (k) JA SOVELTAVAT KURSSIT ENA9 Abikurssi (k) Kaikille 3. lukiovuoden opiskelijoille hyödyllinen ylioppilaskirjoituksiin valmentava kurssi ENA10 Kertauskurssi Kerrataan kurssien 1 6 englannin kieliopin keskeisiä rakenteita ja sanastoa. Myös ainekirjoitusta sekä kuullun ja luetun ymmärtämistä. Ei koetta. Kohderyhmä: Sopii kaikille 2.lukiovuoden viimeiseksi kurssiksi, syksyn kirjoittajille hyödyllinen. ENA11 Yleinen maailma ja kansainvälisyys (k) Ihmisen elinympäristössä tapahtuvat muutokset. Kansainvälinen yhteistyö. Ajankohtaiset tapahtumat. Erilaiset maailmankuvat. Kerrataan keskeisiä rakenteita. Harjoittelua päättökokeeseen. B2 Saksa Suoritusjärjestys: numerojärjestyksessä SAB21 Vapaa-aika ja harrastukset Aihepiirit ja tilanteet liittyvät nuorten jokapäiväiseen elämään, kiinnostuksen kohteisiin, vapaaajan viettoon ja harrastuksiin ja niiden yhteydessä käytettäviin palveluihin. SAB22 Meillä ja muualla Aihepiireinä ovat oman maan ja saksankielisten maiden ihmiset, maantiede, historia, nähtävyydet ja lomanviettomahdollisuudet. SAB23 Ennen ja nyt Kurssilla tarkastellaan elämää ennen ja nyt sekä yksilön että yhteiskunnan kannalta, Aiheina ovat esim. terveys ja hyvinvointi. SAB24 Opiskelu ja tulevaisuuden suunnitelmat Kurssin aihepiirit liittyvät kouluun, myöhempään opiskeluun ja työelämään sekä nuorten tulevaisuudensuunnitelmiin. SAB25 Kulttuuri Kurssin aihepiireinä voivat olla esim. saksankielisten maiden kuvataide, kirjallisuus, musiikki, elokuva, teatteri tai urheilu. SAB26 Yhteinen maapallomme Lähtökohtana on oman maan ja saksankielisten yhteiskuntien toimintaan ja maapaloon tilaan ja tulevaisuuteen liittyvät yleistajuiset tekstit, myös mediatekstit. SAB27 Tiede ja tekniikka Lähtökohtana ovat eri tieteenaloihin, tekniikkaan ja viestinnän eri muotoihin liittyvät yleistajuiset tekstit. Kurssilla painotetaan tekstin ymmärtämistä ja kirjoittamista. SAB28 Luonto ja kestävä kehitys Kurssin aihepiireinä ovat luonto ja sen ilmiöt ja luontoon suhtautuminen omassa ja kohdekielen kulttuurissa. Kurssilla painotetaan tekstin ymmärtämistä ja kirjoittamista. SOVELTAVAT KURSSIT SAB29 Kertauskurssi Kurssin aihepiirien tarkoitus on syventää aiemmin opittua. Kurssilla vahvistetaan kaikkia kielitaidon osa-alueita. SAB210 Keskustellen Opi puhumalla! Kurssin aihepiireinä ovat erilaiset keskustelutilanteet, joista on hyötyä sekä matkalla kohdemaassa että yo-kokeen tehtävissä. 11\n12 B3 Saksa Suoritusjärjestys: numerojärjestyksessä SAB31 Hyvää päivää, hauska tutustua Opiskellaan perusvuorovaikutukseen liittyvää kieltä: tervehtiminen, hyvästely ja esittäytyminen. Harjoitellaan kertomaan perusasioita itsestä ja kysymään vastaavia asioita muilta. Opitaan selviytymään yksinkertaisista arkipäivän viestintätilanteista. SAB32 Näin asiat hoituvat Aihepiirejä ovat suku, ystävät ja muut ihmissuhteet sekä elämään liittyvät rutiinit. Harjoitetaan selviytymistä erilaisissa jokapäiväisissä kielenkäyttötilanteissa kuten esim. ostoksilla, pankissa, ravintolassa. SAB33 Vapaa-aika ja harrastukset Aihepiirit ja tilanteet liittyvät nuorten jokapäiväiseen elämään, kiinnostuksen kohteisiin, vapaaajan viettoon ja harrastuksiin ja niiden yhteydessä käytettäviin palveluihin. SAB34 Meillä ja muualla Aihepiireinä ovat oman maan ja saksankielisten maiden ihmiset, maantiede, historia, nähtävyydet ja lomanviettomahdollisuudet. SAB35 Ennen ja nyt Kurssilla tarkastellaan elämää ennen ja nyt sekä yksilön että yhteiskunnan kannalta, Aiheina ovat esim. terveys ja hyvinvointi. SAB36 Opiskelu ja tulevaisuuden suunn. Kurssin aihepiirit liittyvät kouluun, myöhempään opiskeluun ja työelämään sekä nuorten tulevaisuudensuunnitelmiin. SAB37 Kulttuuri Kurssin aihepiireinä voivat olla esim. saksankielisten maiden kuvataide, kirjallisuus, musiikki, elokuva, teatteri tai urheilu. SAB38 Yhteinen maapallomme Lähtökohtana on oman maan ja saksankielisten yhteiskuntien toimintaan ja maapaloon tilaan ja tulevaisuuteen liittyvät yleistajuiset tekstit, myös mediatekstit. SAB39 Tiede ja tekniikka Lähtökohtana ovat eri tieteenaloihin, tekniikkaan ja viestinnän eri muotoihin liittyvät yleistajuiset tekstit. Kurssilla painotetaan tekstin ymmärtämistä ja kirjoittamista. 12 SAB310 Luonto ja kestävä kehitys Kurssin aihepiireinä ovat luonto ja sen ilmiöt ja luontoon suhtautuminen omassa ja kohdekielen kulttuurissa. Kurssilla painotetaan tekstin ymmärtämistä ja kirjoittamista. SOVELTAVA KURSSI Arviointi: Suoritusmerkintä (S) SAB311 Kertauskurssi Kurssin aihepiirien tarkoitus on syventää aiemmin opittua. Kurssilla vahvistetaan kaikkia kielitaidon osa-alueita. SAB312 Keskustellen Opi puhumalla! Kurssin aihepiireinä ovat erilaiset keskustelutilanteet, joista on hyötyä sekä matkalla kohdemaassa että yo-kokeen tehtävissä. B2 Ranska Suoritusjärjestys: numerojärjestyksessä RAB21 Vapaa-aika ja harrastukset Aihepiirit ja tilanteet liittyvät nuorten jokapäiväiseen elämään, kiinnostuksen kohteisiin, vapaa-ajan viettoon ja harrastuksiin ja niiden yhteydessä käytettäviin palveluihin. RAB22 Meillä ja muualla Aihepiireinä ovat oman maan ja ranskankielisten maiden ihmiset, maantiede, historia, nähtävyydet ja lomanviettomahdollisuudet. RAB23 Ennen ja nyt Kurssilla tarkastellaan elämää ennen ja nyt sekä yksilön että yhteiskunnan kannalta, Aiheina ovat esim. terveys ja hyvinvointi. RAB24 Opiskelu ja tulevaisuuden suunnitelmat Kurssin aihepiirit liittyvät kouluun, myöhempään opiskeluun ja työelämään sekä nuorten tulevaisuudensuunnitelmiin. RAB25 Kulttuuri Kurssin aihepiireinä voivat olla esim. ranskankielisten maiden kuvataide, kirjallisuus, musiikki, elokuva, teatteri tai urheilu. RAB26 Yhteinen maapallomme Lähtökohtana on oman maan ja ranskankielisten yhteiskuntien toimintaan ja maapaloon tilaan ja tulevaisuuteen liittyvät yleistajuiset tekstit, myös mediatekstit.\n13 RAB27 Tiede ja tekniikka Lähtökohtana ovat eri tieteenaloihin, tekniikkaan ja viestinnän eri muotoihin liittyvät yleistajuiset tekstit. Kurssilla painotetaan tekstin ymmärtämistä ja kirjoittamista. RAB28 Luonto ja kestävä kehitys Kurssin aihepiireinä ovat luonto ja sen ilmiöt ja luontoon suhtautuminen omassa ja kohdekielen kulttuurissa. Kurssilla painotetaan tekstin ymmärtämistä ja kirjoittamista. SOVELTAVAT KURSSIT Arviointi: Suoritusmerkintä (S) RAB29 Kertauskurssi Kurssin aihepiirien tarkoitus on syventää aiemmin opittua. Kurssilla vahvistetaan kaikkia kielitaidon osa-alueita. RAB210 Keskustellen Opi puhumalla! Kurssin aihepiireinä ovat erilaiset keskustelutilanteet, joista on hyötyä sekä matkalla kohdemaassa että yo-kokeen tehtävissä. B3 Ranska Suoritusjärjestys: numerojärjestyksessä RAB31 Hyvää päivää, hauska tutustua Opiskellaan perusvuorovaikutukseen liittyvää kieltä: tervehtiminen, hyvästely ja esittäytyminen. Harjoitellaan kertomaan perusasioita itsestä ja kysymään vastaavia asioita muilta. Opitaan selviytymään yksinkertaisista arkipäivän viestintätilanteista. RAB32 Näin asiat hoituvat Aihepiirejä ovat suku, ystävät ja muut ihmissuhteet sekä elämään liittyvät rutiinit. Harjoitetaan selviytymistä erilaisissa jokapäiväisissä kielenkäyttötilanteissa kuten esim. ostoksilla, pankissa, ravintolassa. RAB33 Vapaa-aika ja harrastukset Aihepiirit ja tilanteet liittyvät nuorten jokapäiväiseen elämään, kiinnostuksen kohteisiin, vapaa-ajan viettoon ja harrastuksiin ja niiden yhteydessä käytettäviin palveluihin. RAB34 Meillä ja muualla Aihepiireinä ovat oman maan ja ranskankielisten maiden ihmiset, maantiede, historia, nähtävyydet ja lomanviettomahdollisuudet. RAB35 Ennen ja nyt Kurssilla tarkastellaan elämää ennen ja nyt sekä yksilön että yhteiskunnan kannalta, Aiheina ovat esim. terveys ja hyvinvointi. RAB36 Opiskelu ja tulevaisuuden suunn. Kurssin aihepiirit liittyvät kouluun, myöhempään opiskeluun ja työelämään sekä nuorten tulevaisuudensuunnitelmiin. RAB37 Kulttuuri Kurssin aihepiireinä voivat olla esim. ranskankielisten maiden kuvataide, kirjallisuus, musiikki, elokuva, teatteri tai urheilu. RAB38 Yhteinen maapallomme Lähtökohtana on oman maan ja ranskankielisten yhteiskuntien toimintaan ja maapaloon tilaan ja tulevaisuuteen liittyvät yleistajuiset tekstit, myös mediatekstit. RAB39 Tiede ja tekniikka Lähtökohtana ovat eri tieteenaloihin, tekniikkaan ja viestinnän eri muotoihin liittyvät yleistajuiset tekstit. Kurssilla painotetaan tekstin ymmärtämistä ja kirjoittamista. RAB310 Luonto ja kestävä kehitys Kurssin aihepiireinä ovat luonto ja sen ilmiöt ja luontoon suhtautuminen omassa ja kohdekielen kulttuurissa. Kurssilla painotetaan tekstin ymmärtämistä ja kirjoittamista. SOVELTAVA KURSSI Arviointi: Suoritusmerkintä (S) RAB311 Kertauskurssi Kurssin aihepiirien tarkoitus on syventää aiemmin opittua. Kurssilla vahvistetaan kaikkia kielitaidon osa-alueita. RAB312 Keskustellen Opi puhumalla! Kurssin aihepiireinä ovat erilaiset keskustelutilanteet, joista on hyötyä sekä matkalla kohdemaassa että yo-kokeen tehtävissä. 13\n14 B3 Espanja Suoritusjärjestys: numerojärjestyksessä EAB31 Hyvää päivää, hauska tutustua EAB32 Näin asiat hoituvat EAB33 Vapaa-aika ja harrastukset EAB34 Meillä ja muualla EAB35 Ennen ja nyt EAB36 Opiskelu ja tulevaisuuden suunn. EAB37 Kulttuuri EAB38 Yhteinen maapallomme EAB39 Tiede ja tekniikka EAB10 Luonto ja kestävä kehitys B3 Venäjä Suoritusjärjestys: numerojärjestyksessä VEB31 Hyvää päivää, hauska tutustua VEB32 Näin asiat hoituvat VEB33 Vapaa-aika ja harrastukset VEB34 Meillä ja muualla VEB35 Ennen ja nyt VEB36 Opiskelu ja tulevaisuuden suunni. VEB37 Kulttuuri VEB38 Yhteinen maapallomme VEB39 Tiede ja tekniikka VEB10 Luonto ja kestävä kehitys Matematiikka, pitkä Suoritusjärjestys: 1. vuosi MAA1 MAA5, syv MAA12 (osa) 2. vuosi MAA6 MAA9, syv MAA11, MAA12 (osa), sov MAA16 3. vuosi MAA10, syv MAA13, sov MAA14, syv MAA15 14 YHTEISET (=pakolliset) KURSSIT MAA1 Funktiot ja yhtälöt MAA2 Polynomifunktiot MAA3 Geometria MAA4 Analyyttinen geometria MAA5 Vektorit MAA6 Todennäköisyys ja tilastot MAA7 Derivaatta MAA8 Juuri- ja logaritmifunktiot MAA9 Trigonometriset funktiot ja lukujonot MAA10 Integraalilaskenta MAA11 Lukuteoria ja logiikka Logiikan osassa kehitetään päättelytaitoa paitsi arkielämän taitoja varten ennen kaikkea matemaattisten lainalaisuuksien ymmärtämiseksi. Tutustutaan lauseen muotoiluun logiikan kielelle, totuustauluihin ja erilaisiin todistusmenetelmiin. Käsitteet tautologia, looginen ekvivalenssi, predikaattilogiikka ja kvanttorit kuuluvat kurssiin. Lukuteoria on yksi vanhimmista matematiikan aloista. Lukuteorian sovelluksia ovat mm. erilaiset informaatiotekniikassa käytettävät salausmenetelmät. Kurssilla tutustutaan kokonaislukujen jaollisuuteen (alkuluvut, jakoyhtälö, suurin yhteinen tekijä, pienin yhteinen jaettava). Ratkaistaan Diofantoksen yhtälö Euklideen algoritmin avulla sekä käsitellään kongruenssin käsitettä. Kohderyhmä: 2. vuoden opiskelijat MAA12 Numeerisia ja algebrallisia menetelmiä Numeerisia menetelmiä käytetään etsittäessä likimääräisratkaisuja matemaattisiin ongelmiin, joita ei voi tai joita ei kannata ratkaista tarkasti. Hankalien yhtälöiden ratkaisuun on kehitetty iteratiivisia menetelmiä, jotka lähtevät alkuarviosta ja tarkentuvat kierros kierrokselta kohti oikeaa ratkaisua. Apuna käytetään graafista laskinta, joka onkin välttämätön kurssin suorittamiseksi. Kohderyhmä: 1. ja 2. vuoden opiskelijat. Edellyttää omaa graafista laskinta. MAA13 Differentiaali- ja integraalilaskennan jatkokurssi Kurssilla syvennetään kurssien MAA7 MAA10 differentiaali- ja integraalilaskennan perusteiden tuntemusta. Tutkitaan funktioiden jatkuvuutta ja derivoituvuutta. Tutustutaan äärettömyys-käsitteeseen ja lasketaan raja-arvoja tämän avulla. Myös lukujonojen teoriaa laajennetaan äärettömien summien\n15 ja erityisesti geometrisen sarjan teorialla. Täydennetään integraalimenetelmiä ja tutkitaan epäoleellisia integraaleja. Sovelletaan integraalilaskentaa todennäköisyysjakautumien tutkimiseen. KOULUKOHTAISET SYVENTÄVÄT (k) JA SOVELTAVAT KURSSIT MAA14 Matemaattisia tutkimusmenetelmiä Laskuharjoituksia kursseista Kohderyhmä: Pitkän matematiikan yo-kirjoituksiin osallistuvat 3. vuoden opiskelijat MAA15 Kertauskurssi (k) Ylioppilaskirjoitustehtäviä Numeroarvostelu preliminäärikokeen perusteella Kohderyhmä: Pitkän matematiikan yo-kirjoituksiin osallistuvat 3. vuoden opiskelijat MAA16 Rationaalifunktioiden lisäkurssi Kurssin tavoitteena on, että opiskelija harjaantuu käsittelemään rationaalilausekkeita ja itseisarvolausekkeita, oppii ratkaisemaan murtoyhtälöitä ja -epäyhtälöitä sekä oppii ratkaisemaan itseisarvoyhtälöitä ja -epäyhtälöitä. Keskeiset sisällöt: rationaalilausekkeet, -yhtälöt ja - epäyhtälöt, itseisarvolausekkeet, -yhtälöt ja -epäyhtälöt ja sanalliset sovellukset Kohderyhmä: 2. lukiovuoden opiskelijat MAA17 Talousmatematiikka (k) Indeksi-, kustannus-, rahaliikenne-, laina-, verotusja muita laskelmia MAB7 Talousmatematiikka Indeksi-, kustannus-, rahaliikenne-, laina-, verotusja muita laskelmia Kohderyhmä: 2.vuoden opiskelijat MAB8 Matemaattisia malleja 3 Trigonometriset funktiot yksikköympyrän avulla, radiaani, trigonometrisiä yhtälöitä, vektorilaskentaa 2- ja 3-ulotteisessa koordinaatistossa, pistetulo. Kohderyhmä: 2.vuoden opiskelijat KOULUKOHTAISET SYVENTÄVÄT KURSSIT tai umeroarvostelu MAB9 Matemaattisia tutkim. menetelmiä (k) Laskuharjoituksia kursseista 1 6. Kohderyhmä: Lyhyen matematiikan yo-kirjoituksiin osallistuvat 3. vuoden opiskelijat MAB10 Kertauskurssi (k) Ylioppilaskirjoitustehtäviä. Numeroarviointi preliminäärikokeen perusteella Kohderyhmä: Lyhyen matematiikan yo-kirjoituksiin osallistuvat 3. vuoden opiskelijat Maantiede YHTEISET (=pakolliset) KURSSIT GE1 Sininen planeetta GE2 Yhteinen maailma Matematiikka, lyhyt Suoritusjärjestys: 1. vuosi MAB1 MAB3 2. vuosi MAB4 MAB5, syv MAB7, MAB8 3. vuosi MAB6, sov MAB9, syv MAB10 YHTEISET (=pakolliset) KURSSIT MAB1 Lausekkeet ja yhtälöt MAB2 Geometria MAB3 Matemaattisia malleja 1 MAB4 Matemaattinen analyysi MAB5 Tilastot ja todennäköisyys MAB6 Matemaattisia malleja 2 15 GE3 Riskien maailma Kurssin tutkimuskohteena ovat maailman ongelmaalueet. Painopiste on ajankohtaisissa luonnonmullistuksissa eli hasardeissa sekä niiden syissä ja seurauksissa eri puolella maapalloa. Seuraamme myös kurssin aikana tiedotusvälineiden välittämää tietoa eri alueiden hasardeista. Kohderyhmä: 2. ja 3. vuoden opiskelijat\n16 GE4 Aluetutkimus Kurssilla perehdytään kartografian ja geoinformatiikan perusteisiin sekä niiden sovelluksiin. Opiskelussa hyödynnetään mm. internetin paikkatietoaineistoa sekä erilaisia paikkatieto-ohjelmia. Osa opiskelusta tapahtuu ATK-luokassa, osa lähiympäristössä esim. GPS:n toimintaan perehdyttävissä töissä (mm. geokätköt). Kurssiin liittyy mahdollisuuksien mukaan tutustumiskäyntejä kohteisiin, jotka hyödyntävät paikkatietoa. Kohderyhmä: 2. ja 3. vuoden opiskelijat KOULUKOHTAISET SYVENTÄVÄT (k) JA SOVELTAVAT KURSSIT GE5 Ilmastonmuutoksen kourissa (k) Kurssin aluksi perehdytään maapallon suurekosysteemeihin eli biomeihin. Kurssilla pohditaan mm. mitä ilmastonmuutos tarkoittaa? Mitä vaikutuksia ilmastonmuutoksella on eliöihin ja biomeihin? Miten ilmastonmuutosta voidaan ehkäistä? Miten ilmastonmuutos vaikuttaa sinun arkielämääsi? Kurssiin liittyy mahdollisuuksien mukaan vierailuja esim. kasvitieteelliseen puutarhaan. Kurssilla ei käytetä oppikirjaa. Kohderyhmä: 2. ja 3. vuoden opiskelijat GE6 Maantieteellinen tutkimus Kurssi keskittyy maantieteen tutkimusmenetelmiin, esim. haastatteluihin, kenttätyöskentelyyn ja internetin käyttöön osana tutkimusta. Tarkoituksena on soveltaa aiemmin opittua teoriatietoa käytännön työskentelyssä. Keskeinen osa kurssia ovat erilaiset tutkimustulosten esittämismuodot. Kurssilla ei käytetä oppikirjaa. Kurssi sisältää mahdollisuuksien mukaan tutustumiskäyntejä esim. Turun yliopiston maantieteen laitokselle. Kohderyhmä: 2. vuoden opiskelijat GE7 Kertauskurssi Kurssi valmentaa yo-kirjoituksiin. Kertauskurssilla käydään läpi eri kurssien keskeisimmät sisällöt sekä perehdytään reaalin vastaamistekniikkaan ja yo-kirjoitusten tehtävätyyppeihin. Biologia YHTEISET (=pakolliset) KURSSIT BI1 BI2 Eliömaailma Solu ja perinnöllisyys BI3 Ympäristöekologia Kurssin aiheena ovat ekologian perusteet ja ihmisen toiminnan vaikutukset elolliseen luontoon. Keskitymme erilaisiin ympäristöongelmiin ja niiden seurauksiin ekosysteemeissä mm. Itämeressä. Kurssin aikana toteutetaan pienimuotoinen ekologinen tutkimusprojekti. Kohderyhmä: 2. ja 3.vuoden opiskelijat BI4 Ihmisen biologia Kurssilla käsitellään ihmisen rakennetta ja elintoimintoja. Kurssisisältö käsittää joitakin käytännön töitä mm. eri elinten preparointeja. Kurssilla opiskelemme asioita arkielämän esimerkkien ja havaintojen avulla. Kohderyhmä: 2. ja 3. vuoden opiskelijat BI5 Bioteknologia Kurssilla laajennetaan ja syvennetään tietämystä solun toiminnasta ja periytymisestä. Perehdytään geeniteknologian perusteisiin: Geenitekniikan sovelluksissa keskitytään käytännön kannalta tärkeisiin aiheisiin, kuten geeninsiirtoihin eliöistä toisiin. Pohdimme myös uusien geeniteknisten menetelmien riskejä ja mahdollisuuksia sekä näihin liittyviä eettisiä kysymyksiä. Kohderyhmä: 2. ja 3. vuoden opiskelijat KOULUKOHTAISET KURSSIT (syv.) tai umeroarvosana BI6 Mikrobiologia (k) Perehdytään eri mikrobiryhmien edustajiin ja merkitykseen ihmisen ja ekologian kannalta. Kurssilla tehdään erilaisia mikrobeihin liittyviä laborointeja ja mikroskopointitöitä. On suurimmaksi osaksi ns. työkurssi. Kohderyhmä: 2. vuoden opiskelijat BI7 Kasvien maailma (k) Retkeillään ympäristössä, tunnistetaan kasveja ja kerätään niistä kasvikokoelma. Kurssiin liittyy myös mahdollisuuksien mukaan tutustumiskäyntejä mm. kasvitieteelliseen puutarhaan. Mikroskopoiden ja muiden laborointien avulla perehdytään kasvien ra- 16\n17 kenteeseen ja elintoimintoihin. Tutkitaan kasvisystematiikan ryhmiä ja niiden ilmestymistä maapallolle evoluution kuluessa. Kohderyhmä: 1. 3.vuoden opiskelijat BI8 Ekologian kenttäkurssi (k) Kenttäkurssi suuntautuu muutaman päivän ajaksi pääasiassa saaristoon, jossa sovelletaan peruskurssien tietoja käytännön kenttätyöskentelyssä. Kurssi perustuu erilaisiin kokeisiin ja havaintoihin, joista esimerkkinä mm. eläinten käyttäytymiskokeet. Kohderyhmä: 1. 3.vuoden opiskelijat BI9 Kertauskurssi (k) Kurssi valmentaa yo-kirjoituksiin. Kertauskurssilla käydään läpi eri kurssien keskeisemmät sisällöt sekä perehdytään reaalin vastaamistekniikkaan ja yo-kirjoitusten tehtävätyyppeihin. YHTEINEN KURSSI FY1 Fysiikka Fysiikka luonnontieteenä FY2 Lämpö Kaasujen tilanmuutokset ja lämpölaajeneminen; paine, hydrostaattinen paine; kappaleiden lämpeneminen, jäähtyminen, olomuodon muutokset ja lämpöenergia; mekaaninen energia, työ, teho ja hyötysuhde; lämpöopin pääsäännöt, sisäenergia; energiavarat. Kohderyhmä: 1. vuoden opiskelijat FY3 Aallot Harmoninen voima ja värähdysliike; aaltoliikkeen synty ja aaltojen eteneminen; aaltoliikkeen interferenssi, diffraktio ja polarisoituminen; heijastuminen, taittuminen ja kokonaisheijastuminen; valo, peilit ja linssit; ääni, melun terveysvaikutukset ja kovalta ääneltä suojautuminen. Kohderyhmä: 1. vuoden opiskelijat FY4 Liikkeen lait Liikkeen mallit ja Newtonin lait; etä- ja kosketusvoimat, erityisesti liikettä vastustavat voimat, noste; liikemäärän säilyminen ja impulssiperiaate; liike- ja potentiaalienergia sekä työperiaate; värähdysliikkeen energia. Kohderyhmä: 2. vuoden opiskelijat FY5 Pyöriminen ja gravitaatio Momentti ja tasapaino pyörimisen suhteen; pyörimisliikkeen mallit, tasainen ja tasaisesti kiihtyvä pyörimisliike; pyörimisen liikeyhtälö; pyörimismäärän säilyminen; pyörimisliikkeen energia; ympyräliike ja ympyräliikkeen kiihtyvyys; gravitaatio ja gravitaation alainen liike; heittoliike ja planeettojen liike; satelliitit ja niiden käyttö. Kohderyhmä: 2. vuoden opiskelijat FY6 Sähkö Sähköpari, sähkövirran kulku metallijohteessa, jännitteen ja sähkövirran mittaaminen; Ohmin laki; Joulen laki; vastukset, vastusten kytkennät ja Kirchoffin lait; Coulombin laki, homogeeninen sähkökenttä ja aine sähkökentässä; kondensaattori, kytkennät ja energia; sähkövirran kulku puolijohteessa, esimerkkinä diodi. Kohderyhmä: 2. vuoden opiskelijat FY7 Sähkömagnetismi Magneettinen voima, magneettikenttä ja aine magneettikentässä; varattu hiukkanen homogeenisessa sähkö- ja magneettikentässä; induktiolaki ja Lenzin laki; induktioilmiöitä pyörrevirrat, generaattori ja itseinduktio; energian siirto sähkövirran avulla; tehollisen jännitteen ja sähkövirran mittaaminen sekä impedanssin taajuusriippuvuuden määrittäminen; värähtelypiiri ja antenni, sähkömagneettinen viestintä; sähköturvallisuus; energiateollisuus. FY8 Aine ja säteily Sähkömagneettinen säteily; röntgensäteily; mustan kappaleen säteily; valosähköilmiö, spektri, atomimallit, massavaje ja sidosenergia, ionisoiva säteily, hajoamislaki. KOULUKOHTAISET KURSSIT (syv.) FY9 Fysiikan kertauskurssi 1 (k) Kurssi valmentaa yo-kirjoituksiin ja pääsykokeisiin. Kerrataan mekaniikan (sekä etenemis-, pyörimis-, aalto- että värähdysliikkeen osalta), neste- ja kaasufysiikan sekä lämpöopin kurssien (1-5) keskeisimmät sisällöt. Perehdytään aihepiirien yo-kirjoitusten tehtävätyyppeihin sekä vastaustekniikkaan. Arviointi: numeroarvostelu tai suoritusmerkintä 17\n18 FY10 Fysiikan työkurssi (k) Oppilastöitä mekaniikassa, nestefysiikassa, lämpöopissa, aalto-opissa sekä sähköopissa, töistä laaditaan työselostus. Kohderyhmä: 2.vuoden opiskelijat FY11 Fysiikan kertauskurssi 2 (k) Kurssi valmentaa yo-kirjoituksiin ja pääsykokeisiin. Kerrataan sähköopin, optiikan sekä säteily-, atomija ydinfysiikan kurssien (3, 6-8) keskeisimmät sisällöt. Perehdytään aihepiirien ylioppilaskirjoitusten tehtävätyyppeihin ja vastaustekniikkaan. Arviointi: numeroarvostelu tai suoritusmerkintä YHTEINEN KURSSI Kemia KE1 Ihmisen ja elinympäristön kemia SYVENTÄVÄT KURSSIT KE2 Kemian mikromaailma KE3 Reaktiot ja energia Kemiallisen reaktion symbolinen ilmaisu, epäorgaanisia ja orgaanisia reaktiotyyppejä, mekanismeja sekä sovelluksia, stoikiometrisia laskuja, kaasujen yleinen tilayhtälö, energiamuutokset kemiallisessa reaktiossa, reaktionopeus ja siihen vaikuttavat tekijät. Kohderyhmä: 2. vuoden opiskelijat KE4 Metallit ja materiaalit Sähkökemiallinen jännitesarja, normaalipotentiaali, kemiallinen pari ja elektrolyysi; hapettumis-pelkistymisreaktiot; metallit ja epämetallit sekä niiden happi- ja vety-yhdisteet; bio- ja synteettiset polymeerit, komposiitit Kohderyhmä: 2. vuoden opiskelijat KE5 Reaktiot ja tasapaino Reaktiotasapaino; happo-emästasapaino, vahvat ja heikot protolyytit, puskuriliuokset ja niiden merkitys; liukoisuus ja liukoisuustasapaino; tasapainoon liittyvät graafiset esitykset. 18 KOULUKOHTAISET SYVENTÄVÄT (k) JA SOVELTAVAT KURSSIT KE6 Lukion kemian kertauskurssi (k) Kerrataan kurssien keskeisiä oppisisältöjä ja vahvistetaan laskennollisia taitoja. Harjoitellaan reaalikokeeseen vastaamista. KE7 Kemian työkurssi Tehdään erilaisia synteesejä ja analyysejä kemian eri osa-alueilla ja laaditaan johdonmukaisia työselostuksia. Mahdollisuuksien mukaan tutustutaan yliopiston, teollisuus- tai tutkimuslaitosten laboratorioihin. Kohderyhmä: 2. vuoden opiskelijat KE8 Orgaanisen kemian kurssi (k) Syvennetään orgaanisen kemian taitoja. Uskonto, ev.lut YHTEISET (=pakolliset) KURSSIT UE1 Uskonnon luonne ja merkitys UE2 Kirkko, kulttuuri ja yhteiskunta UE3 Ihmisen elämä ja etiikka UE4 Uskontojen maailma Tutustutaan hindulaisuuteen, buddhalaisuuteen, juutalaisuuteen, islamiin, Kiinan ja Japanin uskontoihin ja varhaiskantaisiin uskontoihin. Perehdytään näiden uskontojen syntyyn ja opillisiin peruspiirteisiin. Erityistä huomiota kiinnitetään uskontojen vaikutukseen kannattajiensa elämässä niin juhlassa kuin arjessakin. Perehdytään uskontojen vaikutukseen tämän päivän maailmanpolitiikassa. Kohderyhmä: 2. ja 3. vuoden opiskelijat UE5 Mihin suomalainen uskoo? Lähdetään liikkeelle uskonnonvapauslaista, joka takaa jokaiselle oikeuden oman vakaumuksensa toteuttamiseen. Tutustutaan Suomessa vaikuttaviin kristillisiin kirkkoihin ja yhteisöihin. Selvitellään, mitä muita perinteisiä uskontoja Suomessa on ja miten ne vaikuttavat kannattajiensa elämään. Luodaan lopuksi katsaus merkittävimpiin uususkontoihin ja uusiin virtauksiin. Kohderyhmä: 2. ja 3. vuoden opiskelijat\n19 KOULUKOHTAISET KURSSIT (syv.) UE6 Uskontojen historia Kurssin tarkoitus on pyrkiä syventämään uskontojen historiallista ymmärrystä, niiden vaikutusta omaan kulttuuriinsa ja muihin uskontoihin. Kurssilla tutustutaan uskontojen historiaan muinaisista luonnonuskonnoista nykyajan uskontoihin. Kurssilla tutustutaan erilaisiin uskontoihin ja niiden historiaan opiskelijoiden mielenkiinnon mukaan. Painotuksina voivat toimia esim. keskittyminen "vanhoihin" kuten Kreikan, kelttien ja Egyptin uskontoihin ja/tai uskonnon kursseilla vähemmälle jääneisiin uskontoihin kuten Kaukoidän uskontoihin, wiccalaisuuteen, ufologiaan ja astrologiaan. UE7 Uskonnon kertauskurssi (k) Kerrataan syventämällä aikaisempien kurssien teemoja. Syventäminen tapahtuu yhdistämällä uskontojen pohdinta muiden oppiaineiden antamiin näkökulmiin. Lähtökohtana kurssilla on pohtia uskonnollisen ja tieteellisen selittämisen eroja ja samankaltaisuuksia. Kurssin tarkoitus on myös pyrkiä valmistamaan opiskelijaa vastaamaan ainereaalin oppiainerajat ylittäviin kysymyksiin. UE8 Uskonnot elokuvissa ja muussa kulttuurissa (k) Kurssilla tutustutaan uskontojen ja eri kulttuurinalojen suhteisiin. Kurssi jakautuu toisaalta yhteiseen osuuteen, jossa keskitytään lähinnä uskontojen ja elokuvan väliseen suhteeseen, ja toisaalta oppilaan oman mielenkiinnon mukaisen tutkielman tekemiseen. Kurssilla ei ole oppikirjaa. YHTEINEN KURSSI FI1 Filosofia Johdatus filosofiseen ajatteluun FI2 Filosofinen etiikka Moraali ja sitä pohtiva soveltava ja normatiivinen etiikka sekä metaetiikka; moraalisia arvoja ja normeja koskevien vakaumusten erilaiset perustat, moraalin suhde oikeuteen ja uskontoon, järjen ja tunteiden asema moraalisissa vakaumuksissa, 19 moraalisten arvojen ja normien objektiivisuus ja subjektiivisuus, kysymys eettisten perusteiden tiedollisuudesta ja eettisten totuuksien mahdollisuudesta; klassisen hyve-etiikan sekä seuraus- ja velvollisuusetiikan perusteet; filosofinen etiikka ja kysymys hyvästä elämästä. Opiskellaan verkkokurssina Kohderyhmä: opintovuoden opiskelijat FI3 Tiedon ja todellisuuden filosofia Metafysiikan keskeisiä kysymyksiä ja peruskäsitteitä, erilaisia käsityksiä metafysiikan luonteesta, todellisuuden rakenne luonnontieteellisen, ihmistieteellisen ja käytännöllisen tiedon valossa; totuuden luonne ja totuusteoriat; tiedon mahdollisuus ja rajat, tiedon oikeuttaminen; tietäminen, ymmärtäminen ja tulkinta, käytännöllisen ja tieteellisen tiedon eroja ja yhtäläisyyksiä, tietäminen luonnontieteissä ja ihmistieteissä; tieteellisen tutkimuksen luonne ja sen metodologisia peruskäsitteitä; argumentoinnin ja päättelyn perusteita Kohderyhmä: 2. ja 3.vuoden opiskelijat FI4 Yhteiskuntafilosofia Yhteiskunnallinen oikeudenmukaisuus; yksilön oikeudet ja velvollisuudet, rikos ja rangaistus; yhteiskuntajärjestyksen, vallan ja omistamisen oikeuttaminen: yhteiskuntasopimusteoriat, anarkismi ja yhteiskunnalliset utopiat; poliittinen filosofia: konservatismin, liberalismin ja sosialismin perusajatukset ja niiden yhteiskuntafilosofiset nykytulkinnat; nykykulttuuriin liittyviä filosofisia kysymyksiä: sukupuoli ja sukupuolisuus, identiteetti ja identiteetin rakentuminen, toiseus, vieraus ja monikulttuurisuus. Kohderyhmä: 2. ja 3. vuoden opiskelijat Psykologia YHTEINEN KURSSI PS1 psykologian johdantokurssi SYVENTÄVÄT KURSSIT PS2 Ihmisen psyykkinen kehitys Ihmisen elämänkulun käsittely psyykkiset, sosiaaliset ja fyysiset tekijät yhdistäen Kohderyhmä: 1 3. vuoden opiskelijat\n20 PS3 Ihmisen tiedonkäsittelyn perusteet Tiedonkäsittelyn biologinen perusta; kognitiiviset perusprosessit: havaitseminen, tarkkaavaisuus ja muisti; tietoisuuden muuntuvat tilat (vireystilan vaihtelut, uni ja nukkuminen, hypnoosi ); kognitiivisen psykologian ja neuropsykologian tutkimuksesta ja sovelluksista. Kohderyhmä: 2. ja 3. vuoden opiskelijat PS4 Motivaatio, tunteet ja älykäs toiminta Eritasoiset motiivit sekä niiden kehittäminen ja ylläpitäminen; tunteet moniulotteisina ilmiöinä, motivaation ja emootioiden perusteoriat ja tutkimus; motivaation ja emootioiden biopsykologisesta perustasta; motivaation, tunteiden ja kognitiivisten toimintojen keskinäiset vaikutukset ihmisen toiminnassa; tunteiden, motivaation ja niiden säätelyn yhteys hyvinvointiin yksilö- ja yhteisötasolla; motivaation ja tunteiden yhteys sosiaalisiin ja kulttuurisiin tekijöihin; korkeatasoiset kognitiiviset toiminnot (ajattelu, ongelmanratkaisu ja päätöksenteko) Kohderyhmä: 2. ja 3. vuoden opiskelijat PS5 Persoonallisuus ja mielenterveys Persoonallisuuspsykologian keskeisiä käsitteitä, esim. minuus ja identiteetti; persoonallisuuden määrittely ja selittäminen psykologian eri näkökulmista, persoonallisuuden tutkiminen; mielenterveyteen vaikuttavat tekijät sekä mielenterveyden häiriöt; mielenterveysongelmien hoidosta (psykoterapia ja lääkehoito); psyykkisen hyvinvoinnin ylläpitäminen KOULUKOHTAISET SYVENTÄVÄT (k) SOVELTAVAT KURSSIT PS6 Sosiaaliset suhteet (k) Sosiaalipsykologinen tutkimus ja tiedon soveltaminen: Millaista sosiaalista vaikuttamista on olemassa? Mikä säätelee sosiaalisia suhteita? Mahdollisuus omakohtaiseen tutkielmaan tai pieneen tutkimukseen. Kohderyhmä: 2. ja 3.vuoden opiskelijat PS7 Psykologian kertauskurssi Psykologian kurssien keskeiset kohdat, yo-kirjoitusten reaalikokeen psykologian tehtäväalueet, esseetyyppinen kirjoitelma: vastausten analysointi, arvioinnin kriteerit, tehtäväharjoitukset, toivottavan ja tavoiteltavan vastauksen olemus ja tuottaminen. Harjoitetaan vastaajia ja vastaamista. 20 Historia Suoritusjärjestys: Numerojärjestys YHTEISET (=pakolliset) KURSSIT HI1 HI2 HI3 HI4 Ihminen, ympäristö ja kulttuuri Eurooppalainen ihminen Kansainväliset suhteet Suomen historian käännekohtia HI5 Suomen vaiheet esihistoriasta autonomian aikaan Tutustutaan Suomen historiaan esihistoriallisella ajalla ja Ruotsin vallan aikana vuosina Kohderyhmä: 2. ja 3.vuoden opiskelijat HI6 Kulttuurien kohtaaminen Tarkasteltavaksi kulttuurialueeksi valitaan yksi tai useampi seuraavista: Afrikka, arktiset kulttuurit, Australian ja Oseanian alkuperäiskulttuurit, Intia, islamin maailma, Japani, Kiina, Korea, Latinalainen Amerikka, Pohjois-Amerikan alkuperäiskulttuurit. Kohderyhmä: 2. ja 3. vuoden opiskelijat KOULUKOHTAISET KURSSIT (syv.) HI7 Toisen maailmansodan erik.kurssi (k) Kurssi on luonteeltaan toiseen maailmansotaan keskittyvä syventävien opintojen erikoiskurssi, joka pohjautuu historian aikaisemmilla pakollisilla kursseilla (HI3 ja HI4) opittuihin asioihin. Toisen maailmansodan historiaan perehdytään aikaisempaa syvällisemmin niin yleisen kuin Suomen historiankin näkökulmasta. Ajallisesti kurssi painottuu vuosiin , mutta sodan moninaisten taustatekijöiden ja seurausten tarkastelun myötä kurssilla syvennytään laajemminkin 1900-luvun kansainvälisen politiikan ja Suomen historian kehitykseen. HI8 Historian kertauskurssi (k) Historian kertauskurssi on tarkoitettu ensisijaisesti niille abiturienteille, jotka aikovat kirjoittaa historian ainereaalikokeen. Kurssi valmentaa siis opiskelijoita tulevaa ainereaalikoetta varten. Historian pakollisten kurssien (HI1 HI4) keskeisten oppisisältöjen kertaamisen ohella kurssilla mm. harjoitellaan erilaisten dokumenttien tulkintaa, perehdytään oikeaan vastaustekniikkaan ja tehdään harjoitusesseitä.\n21 Yhteiskuntaoppi YHTEISET (=pakolliset) KURSSIT YH1 Yhteiskuntatieto YH2 Taloustieto Arviointi Numeroarvostelu YH3 Kansalaisen lakitieto Lakitiedon perusteet, kansalaisen yleisimmät oikeustoimet, rikos- ja prosessioikeus. Kohderyhmä: 2. ja 3. vuoden opiskelijat YH4 Eurooppalaisuus ja Euroopan unioni Eurooppalainen identiteetti, vaikuttaminen ja vallankäyttö Euroopan unionissa, Euroopan unionin alueelliset vaikutukset, Euroopan unionin haasteet. Kohderyhmä: 2. ja 3. vuoden opiskelijat KOULUKOHTAINEN KURSSI (syv.) YH5 Yhteiskuntaopin kertauskurssi (k) Kurssilla kerrataan yhteiskuntaopin pakollisten ja syventävien kurssien keskeiset oppisisällöt. Lisäksi harjoitellaan erityyppisiin yo-tehtäviin vastaamista mm. harjoitusesseiden avulla, mikä kehittää opiskelijoiden taidollisia ja tiedollisia valmiuksia. Mahdollisuuksien mukaan kurssilla voidaan käsitellä myös juuri ajankohtaiseksi nousseita yhteiskunnallisia asioita ja ilmiöitä, joita ei aikaisemmilla kursseilla ollut vielä käsitelty, mutta jotka saattaisivat tulla esille ylioppilaskirjoitusten tehtävissä., jonka saamiseksi opiskelijan pitää osallistua säännöllisesti opetukseen sekä tehdä annetut tehtävät ja harjoitusesseet. Terveystieto YHTEINEN (=pakollinen) KURSSI TE1 Terveyden perusteet TE2 Nuoret, terveys ja arkielämä Kurssilla tarkastellaan elämää nuoren aikuisen näkökulmasta keskittyen terveyden arvostukseen, terveysongelmia selittäviin ilmiöihin, terveyteen vaikuttaviin valintoihin, koettuun terveyteen, vanhemmuuteen ja terveyden ylläpitoon liittyvään vastuullisuuteen. Lisäksi perehdytään pakollisen kurssien tietoja syventäen terveydenhuoltoon, terveyspalvelujen tarjontaan sekä yksilön asemaan terveyden- ja sairaanhoidossa. Erityisesti korostuu ajankohtaisuus. Sisältöpainotukset valitaan ryhmän tarpeita vastaaviksi. Työskentelyssä korostuu yhdessä opiskelu sekä tunneilla että virtuaalisesti. Kohderyhmä: vuoden opiskelijat TE3 Terveys ja tutkimus Kurssilla perehdytään terveyden ja sairauden tutkimiseen ja tutkimustulosten tulkintaan. Työskentelyssä korostuvat tekemällä oppiminen, toiminnallisuus sekä tutkiminen. Kurssilla toteutetaan oma terveystutkimus. Paras tutkimus palkitaan Liedon Jäätelön lahjoittamalla stipendillä. Kurssi on tarkoitettu erityisesti niille, jotka pohtivat hakeutumista terveydenhuollon tai liikunnan alan ammatteihin. Kohderyhmä: vuoden opiskelijat SOVELTAVA KURSSI TE4 Kertauskurssi Kurssin tavoitteena on antaa opiskelijalle mahdollisimman hyvät valmiudet menestyä terveystiedon yo-kokeessa. Kurssilla painotetaan terveystietoa monitieteisenä oppiaineena. Kerrataan pakollisen ja syventävien kurssien keskeisiä asioita, haetaan vastauksia ajankohtaisiin terveyskysymyksiin seuraamalla mediaa. Kurssilla käydään läpi erilaisia terveystiedon reaalikoetehtävätyyppejä ja harjoitellaan vastaamistekniikkaa. Suositeltavaa on, että kurssille tulija olisi suorittanut BI4 eli Ihmisen biologia -kurssin. Kohderyhmä: vuoden opiskelijat 21\n22 Kuvataide YHTEISET (=pakolliset) KURSSIT KU1 Minä, kuva ja kulttuuri KU2 Ympäristö, paikka ja tila KU3 Media ja kuvien viestit Kuva mediassa, graafinen suunnittelu, mediakuvien aatekriittinen ja kulttuurinen tarkastelu eri aikoina, paikoissa ja osakulttuureissa, valokuva mediassa, elokuva ja video, visuaalisuus tuotteistamisessa ja tuotemerkkien luomisessa. Kohderyhmä: 1. vuoden opiskelijat KU4 Taiteen kuvista omiin kuviin Taidekuvan tulkinta ja analyysi kuvin ja sanoin, eri aikakausien kulttuuristen merkitysten ja käsitysten ilmeneminen kuvataiteessa, aiheen kehittely ja luonnostelu osana taiteellista luomisprosessia, kuvan sisältö ja muoto taiteilijan kulttuurin viestinä, sommittelu. Kohderyhmä: 2. vuoden opiskelijat KU5 Nykytaiteen työpaja Mitä nykytaide on? Nykytaide ja kulttuurien välinen vuorovaikutus; taiteiden väliset projektit koulussa tai koulun ulkopuolella; oman produktion toteuttaminen; visuaaliset ammatit yhteiskunnassa ja taidealan organisaatioita. KOULUKOHTAISET KURSSIT (syv.) KU6 Valokuva (k) Max 14 opiskelijaa Valokuvauksen peruskurssi. Lähdetään liikkeelle valosta ja varjosta ja niiden vangitsemisesta kompositioon. Tarkoituksena on perehtyä kameraan, filmin valotuksen saloihin ja kuvien valmistukseen. Kohderyhmä: 2. vuoden opiskelijat KU7 Elokuva, TV, video (k) Elokuvan, TV:n ja videon erikoiskurssi, jossa syvennytään elokuvan tekemiseen päätavoitteena valmistaa korkeatasoinen, esityskelpoinen videoelokuva. Kohderyhmä: 2. vuoden opiskelijat KU8 Öljy- ja akryylimaalaus (k) KU9 Kuvataiteen lukiodiplomi Musiikki YHTEISET (=pakolliset) KURSSIT MU1 Musiikki ja minä MU2 Moniääninen Suomi MU3 Ovet auki musiikille Tutustutaan vieraisiin musiikkilajeihin ja musiikkikulttuureihin. MU4 Musiikki viestii ja vaikuttaa Tutustutaan musiikin käyttöön ja vaikutusmahdollisuuksiin eri taidemuodoissa ja mediassa. Tutkitaan musiikin yhteyttä tekstiin, kuvaan ja liikkeeseen. Pyritään tuomaan omaa materiaalia ja analysoimaan sen vaikuttavuutta. Mahdollisuuksien mukaan studiotyöskentelyä/musiikkivideon tekemistä. MU5 Musiikkiprojekti Suunnitellaan ja toteutetaan ryhmässä musiikillinen kokonaisuus, joka pyritään esittämään konserttimuotoisena. Bändisoittokurssi. SOVELTAVAT KURSSIT MU6 Yhteissoitto 1 Kurssi on tarkoitettu kaikille yhteissoitosta tai laulusta kiinnostuneille, myös aloittelijoille. Oman instrumentin käyttö osana kokonaisuutta. Harjoitellaan monipuolisesti erityylisiä kappaleita. Ohjelmisto laaditaan osittain yhdessä opiskelijoiden kanssa. Jotkin kappaleista äänitetään. MU7 Yhteissoitto 2 Oman instrumentin käyttö osana kokonaisuutta. Harjoitellaan monipuolisesti erityylisiä kappaleita. Ohjelmisto laaditaan osittain yhdessä opiskelijoiden kanssa. Jotkin kappaleista äänitetään. MU8 Kitaransoitto Harjoitellaan sointu- ja tabulatuurimerkeistä soittamista. Opetellaan erilaisia säestystapoja sekä harjoitellaan melodiasoittoa. MU9 Yhteissoitto, jatkokurssi Kurssilla harjoitellaan monipuolisesti erityylisiä kappaleita. Ohjelmistossa edetään vaikeusasteeltaan vaativampiin kappaleisiin. 22


LuontoPortti - verkkolehti - Kurkista Lapin luontoon Arktikumissa Rovaniemellä\nArkisto » Uutiset » Kurkista Lapin luontoon Arktikumissa Rovaniemellä\nKurkista Lapin luontoon Arktikumissa Rovaniemellä\nJulkaistu: 15.05.2012, Kategoria: LuontoPortti\nKurkista luontoon -näyttely 25.5.–28.10. haastaa katsomaan luontoa tarkemmin ja huomaamaan lajien kirjon sekä luonnon monimuotoisuuden. Valokuvaaja Jouko Lehmuskallio on valinnut näyttelyyn parhaita tunnelmia pohjoisen luonnosta. Esillä on myös Per-Olof Wickmanin perhoskuvia sekä Jari Peltomäen lintukuvia.\nNäyttelyssä voi ihailla kansallismaisemia ja nauttia samalla musiikkisuihkuista. Lisäksi voi testata omia taitojaan ja tietojaan hyödyntämällä LuontoPortin lajientunnistusohjelmaa. Erilaisissa peleissä pääsee kokeilemaan lintujen, kalojen, perhosten ja kasvien tuntemusta sekä saa tutustua ilmastonmuutoksen vaikutuksiin.\nLapin yliopiston Arktisen keskuksen näyttelyssä esillä olevat maisemakuvat keskittyvät laajoihin näkymiin Lapista. Eläin- ja kasvikuvien avulla esitellään lähiluonnon lajien tunnistamista uudella tavalla. LuontoPortin verkko-opetusmateriaalia hyödynnetään näyttelyn aikana mobiilisti. Lisäksi suunnitteilla on erilaisia tapahtumia, kuten johdatusta villiyrttien ja luonnonantimien käyttöön huippukokkien opastuksella.


Tämä ihanainen ostos tuli tänään kotiin:\nKyseessä on Crafticasta tilattu leimasin. Oli ihan pakko ostaa se nyt, kun Craftica on lopettamassa ja siellä on vielä tämän viikon alennuksessa kaikki. Tälle leimasimelle jäi postikuluineen hintaa vain 6.05€.\nOlen miettinyt tuota askartelukauppa-asiaa. Itsellänihän on ollut haaveena perustaa oma pieni kauppa. Askartelumatskua, omia töitäni ja jotain sellaista pientä. Tai nettikauppana. Nyt olen kuitenkin huomannut, kuinka yksi toisensa jälkeen näitä kauppoja laittavat ovensa kiinni. Ihan vähälle aikaa lähti Sinooperi. Sitten loppui netistä Nea-Idea, Marin putiikki ja nyt Craftica. Mitähän seuraavaksi?!\nEi taida olla kannattavaa tuo askartelutarvikebisnes? Markkinoilla on niin paljon alan myyjiä ja vaikeaa on saada se asiakaskunta sille mallille, että kauppa käy joka kuukausi. huh huh.\nNo, haaveita saa olla ja eihän mulla ole edes sitä työkykyä!\nTuula 15. elokuuta 2012 klo 13.20\nAskartelukauppoja taitaa olla netissä niin paljon, että kilpailu on "liian kovaa" :/ Kun en itse enää ehdi seurailla/askarrella niin paljon, niin täältä saan tietoja kauppojen lopettamisista...\nRouva A 15. elokuuta 2012 klo 16.25\nVoi jessus! Tosi huonoa huumoria mulla, mutta en voinut olla nauramatta ääneen, kun luin tuon ettei sulla ole edes sitä työkykyä! Oikeesti, itseironia on kyllä hyvä taito!\nIhan vakavasti toivottelen sulle mahdollisimman kivuttomia aikoja.\nInspiration, Viltsumari 15. elokuuta 2012 klo 20.11\nRouva A: Kaikista parhaimmat naurut saan juuri itsestäni. Joskus sitä miettii, että jos olisin syntynyt mieheksi, olisin varmaankin syntynyt MR. Beaniksi. ;)\nMinusta se on suuri taito, että oikeasti osaa ja pystyy nauramaan juuri itselleen. tokihan me kaikki nauramme toisten mokailuille. Se on etenkin peräpohjolan ominaisuutta. Mutta mokaappa itse ja naura päälle. Tai että saa naurut omista vioista, epäkohdista, itsestä.\nEilen nauroin sille, että joku näki minut ja nauroin sille, että jos se joku vielä luuli minua "lepakoksi"... Ja hei, niinhän olenkin! :D Sitä ei vaan ulospäin huomaa, naisellisuuden perikuvasta. :D\nTänään nauroin sille, ettei kroppa pysy pääni mukana. Katsotaan, mikä huomenna naurattaa. Tosin veikkaan ettei huomenna naurata juuri mikään. Mennään käräjille huomenna. :(\nNanna 16. elokuuta 2012 klo 12.27\nAivan ihana leimasin! Suuren suuret kiitokset arvontavoitosta,siellähän oli vaikka kuinka tavaraa. Ja ne korvikset ovat niin kauniit!\nInspiration, Viltsumari 16. elokuuta 2012 klo 20.18\nMukava kuulla, että palkinto oli mieluisa. Siinä oli kuin olikin lupaamani läjä kaikkea, mikä oli alunperin tarkoitettu Verstaan kävijäluku-palkinnoksi. Tarkoitus oli antaa siellä voittajalle iso kasa kaikkea. Kuitenkin minusta riippumattomasta syystä Verstas tuhoutui sille mallille, ettei ollut järkevää jatkaa sen ylläpitämistä. Siispä lupasin saman täällä arpoa ja sinulle se sitten napsahti. :) Ei jäänyt arvonta pitämättä.