Pokemon NO go - Tero Kankaanperä\nPelin suurin ongelma on, että sitä ei voi pelata passiivisesti antaen puhelimen taskussa ilmoitella kohdalle sattuvasta vaan pelin täytyy olla kokoajan etummaisena sovelluksena näytöllä jotta se toimisi. Näyttö voi ilmeisesti sammua mutta puhelin ei saa lukkiutua mikä on todella ongelmallista tietosuojan kannalta. Edellinen valinta johtaa myös toiseen, täysin tästä ennustettavasti seuraavaan vakavaan ongelmaan: pelin akun käyttö on täysin kohtuutonta. Vain 2,5 vuotta vanhan Android-puhelimen akku on liian väsynyt kestämään puoltatoista tuntia pitempää pelaamista tyhjenemättä kokonaan. Yhdessä nämä muodostavat esteen viihdepelaajien pitkäkestoiselle mielenkiinnolle: pelata voisi vaikka työmatkalla, lounaalla käydessä tai sunnuntaikävelyllä mutta puhelimen muut tehtävät (puhelut, tekstiviestit, sähköposti, some-sovellukset, urheilusuoritusten seuraaminen...) ovat paljon tärkeämpiä eikä puhelimen akku saa loppua kesken. Mielenkiintokin rajoittuu pääasiassa lyhyisiin 5-20 minuutin hetkiin tilanteen salliessa. Aivan käsittämätön valinta suunnittelijalta! Osoittaa suunnatonta oman tärkeyden ja vetovoiman yliarvioimista.\nPokemon Go oli julkistamisensa aikaan ohjelmistotuotteena vielä täysin kelvoton. Se kaatuili laitteen näytönkierron ollessa aktiivinen laitetta käännettäessä. Se saattoi kaatua ilman tunnistettavaa syytä seitsemän kertaa 300 metrin ja 10 minuutin aikana. Jouduttuaan taustalle se oli useimmiten etummaiseksi palatessaan käyttökelvoton. Monia tällaisia ongelmia on päivityksillä korjattu ja peli on vakaampi kuin aiemmin. Edellenkään se ei kuitenkaan tottele Androidin standardi keinoa tiputtaa ohjelma taustalle sammutettavaksi kun joku muu tarvitsee tilaa (Takaisin). Edelleen kartat ovat retuperällä ja niiden renderöinti 2000-luvun alun tasolla: mutkista puuttuu paloja ja rakennuksia ilmaisevat suorakaiteet värisevät tietyissä kulmissa häiritsevästi. Kartoista puuttuu merkittävämpiä reittejä kuin niihin on sisällytetty. Täysin välttämättömän virransäästötilan käyttäminen hidastaa peliä niin että Pokemonin nappaaminen (pallon heittäminen) käy hyvin vaikeaksi. Tämä pahentaa pelin tasapainotuksen ongelmaa entisestään.\nPelin tekijöitä on vaivannut koodareille yleinen harha että käyttöliittymä on niin intuitiivinen ettei se tarvitse ohjeita. Pokemon go:ssa vähäistä ohjeistusta on pelin kautta saatavilla mutta dokumentaatio on kertakaikkiaan riittämätöntä. Minä esimerkiksi opin että minun pitää salilla taistellessani aktiivisesti tehdä jotain käynnistettyäni vinkkitoiminnon vahingossa ja bongattuani siitä ohjeen miten vastustajan iskuja voi väistellä. Olispa kiva kun ekan taistelun alussa olis ollut pieni opastusanimaatio. Tiedonhakeminen pelistä onkin varsin työlästä kun siihen opastetaan niin moniin eri paikkoihin. Useimmat käyttäjät ovat varmaan antaneet aika nopeasti periksi ja palanneet vanhaan varmaan: googlaa se.\nPokemon go:n tasapainottaminen on ilmeisesti pääosin tekemättä. Tuskaillessani innokkaasti pelaavalle kaverilleni tilannetta että pallot ovat aina loppu ja saan pysäkeiltä vain kristalleja ja litkuja joita dumppaan 20-30 erissä tehdäkseni tilaa reppuuni, sain melko epäuskoisen ilmeen. Hänellä palloja on kuulemma keskimäärin varastossa 300 eikä hän saa koskaan pysäkeiltä elvytyskristalleja tai -litkuja joille hänellä olisi käyttöä. Hämmentävää. Minä olin ajatellut että pallot ovat keinotekoisessa vajauksessa pelaajien rahastamiseksi.\nPelin piirteisiin kuuluu että pokemonien nappaaminen tulee sitä vaikeammaksi mitä edistyneempi pelaaja on. Fair enough, näinhän lähes kaikki pelit toimivat ja sillä ylläpidetään haastetta pelaamisessa. Tässä tapauksessa kuitenkin tasapainon puute tuottaa turhaumia, ei innostavaa haasteen kokemusta. Käpyisinkin cp10 lepakko voi karata pallosta kuin pallosta, vattuja syötyään, seitsemänkin kertaa ja häipyä sitten maisemista. Pokemonit vaihtelevat "biotoopeittain" ja toiset niistä ovat harvinaisempia kuin toiset. Olisi melko kohtuullista odottaa että riesaksi asti yleiset lepakot, varpuset, pulut, painijat, vattu- ja kaalimadot eivät edistyneeltä pelaajalta karkaisi kovin usein. Jonkinlaista gradienttia odottaisi myös suhteessa pokemonin CP-luokkaan. Mitään todellista valikointiahan pelaaja ei voi tehdä jos haluaa edistyä pelissä koska tavat hankkia kokemusta niin rajoitetut ja edistyminen niin hidasta. Myöskään mitään todellista taitoa pokemonin nappaamiseen ei tarvita: niin pian kuin vekaran / kauan kuin mummon koordinaatio ja sorminäppäryys ovat riittävät kosketusnäytön käyttämiseen hän on yhtä taitava "poksunnappaaja" kuin kokeneinkin pelaaja, käyttöliittymä kun ei mahdollista mitään järkevää taidon kehittämistä.\nVierailu vanhempien ja siskon luona tuotti myös valaisevan kokemuksen pelistä: pienessä pari-kolmen tuhannen asukkaan lähiössä reilun kymmenen kilometriä kaupungista on vain yksi pysäkki, eikä yhtään salia. Pokemon go on siis mitä suurimmassa määrin urbaani peli, kukaan maalaislapsi siitä tuskin pääsee ilman rahastamisessaan kekseliäitä bussifirmoja innostumaan.\nKeskusteluun pelin yksityisyydensuojaa rapauttavista piirteistä toi melko väkevää konkretiaa havainto että Kuopion Ajurinkadun sian muotoon valetut betoniporsaat tiedetään pelissä (pysäkkeinä) siihen yksityiskohtaan asti mikä niistä on korvaton! Eiväkä ne ole olleet nykyisillä paikoillaan yhtään toukokuista hiekanpoistoa pitempään. Jotenkin kummallisesti korttelin päässä Sankaripuiston keskeinen muistomerkki on sitten sijoitettu 15 metriä pieleen todellisesta sijainnistaan. Kuopiolaiset saavat olla onnellisia entisen kaupunginsihteerin fetissistä muistolaattoihin: pelin pysäkkejä sijoittavilla on ollut kaupungissa runsauden pula sijoituspaikoista.\nIhan oman värikkään keskustelunsa aiheuttivat pysäkit ja salit kirkoissa ja hautausmailla. Ei liene järkevää syyttää pelaajia niillä käymisestä kun Kuopion suurella hautausmaalla on 5-6 pysäkkiä ja Flodbergin hautausmaallakin pari. Erityisen makaaberi on kyllä Flodbergillä poikkeukselliseen perhosenmuotoiseen hautakiveen sijoitettu sali: kyseessä on 2012 kuolleen nuoren naisen hauta. Parhaan ymmärräykseni mukaan pysäkkien ja salien sijoittuminen liittyy jotenkin IngressResistance-pelin pelaajien merkitsemiin paikkoihin. Vaikka Perhosen hautausmaalla olisivatkin tytön kaverit merkinneet, osoittaa se kyllä poikkeuksellisen huonoa makua.\nPokemon go:n tekijät tekivät viisaasti valitessaan ettei pelin sisällä tapahdu mitään suoraa, tunnistettavaa vuorovaikusta pelaajien kesken. Tämä teki pelistä heti monta kertaluokkaa turvallisemman lapsille ja sosiaalisemman. Pokemon go -tarinat kertovatkin yllättävistä kohtaamisista ja vuorovaikutuksesta yli ikäluokkien peliä pelattaessa. Valitettavasti pelin lukemattomat huonot valinnat tekivät siitä lopulta ensimmäisen merkittävän paikannukseen perustuvan mobiilipelin mutta se jäi hyvin lyhyt aikaiseksi. On vaikea nähdä kosketusnäyttösormikkaiden myynnin nousevan tänä talvena ennätykseen Pokemon go:n vuoksi.\nPosts in discussion: Pokemon NO go


Klarstein Hanoi 4 kellonliikuttaja, 4 kellolle, 3 nopeutta, 4 tilaa, bambua\ntäydellisesti muotoiltu: elegantti kellonliikuttaja enintään neljälle kellolle\ntäydellisesti esillä: suuri ikkuna akryylilasista\nvalinnan vapautta: valinta neljästä pyöritystavasta ja kolmesta nopeudesta\n4 kelloa 2 kelloa\nHanoi 4 kellonliikuttaja, 4 kellolle, 3 nopeutta, 4 tilaa, bambua\nTäällä kaikki kiertää täydellisesti muotoillun, täsmällisen käsityön ympärillä! Klarstein Hanoi 4 -kellonliikuttajan avulla elegantit kellosi ovat aina käyttövalmiina ja mitä parhaiten huollettuina.\nLaite vetää jatkuvasti siihen asetettuja automaattikelloja neljällä pyöritystilalla ja kolmella eri nopeudella, jotka simuloivat käden liikkeitä. Jatkuva pyöritys auttaa lisäksi kellon koneiston hoidossa, koska se estää tehokkaasti kelloöljyn kovettumista.\nHanoi 4 -kellonliikuttaja vakuuttaa elegantilla bambukotelolla, joka sopii tyylikkäästi kaikkiin sisustustyyleihin. Ohjauspinta harjatusta alumiinista antaa kokonaisuudelle persoonallista loistoa, kun taas runsailla mitoilla varustettu, ylhäältä ja edestä nähtävä akryylilasi-ikkuna mahdollistaa häiriöttömän näkymän automaattikellojen pariin.\nMaltillisten mittojensa ja tasaisen, todella hiljaisen moottorinsa ansiosta kellonliikuttajan voi muitta mutkitta sijoittaa suoraan yöpöydälle tai muille melulta suojatuille alueille.\nHuom! Kuvassa esiintyvät kellot eivät sisälly toimitukseen.\nylellinen design: tyylikäs bambukotelo ja alumiininen ohjauspinta\nhipihiljainen: hiljaisen äänitason ansiosta voidaan sijoittaa yöpöydälle ja oleskelutiloihin\npyöritystilat: kaksisuuntainen, myötäpäivään, vastapäivään\nkierrosnopeus per päivä: 1920/3600/4800 kierrosta per päivä (TPD)\n1920 TPD: myötäpäivään 6 min., 30 min. pysähdys, toisto\n1920 TPD: vastapäivään 6 min., 30 min. pysähdys, toisto\n3600 TPD: 3 tuntia – myötäpäivään 10 min., vastapäivään 10 min., 9 tunnin pysähdys, toisto\n4800 TPD: vastapäivään 20 min., 10 min. pysähdys, myötäpäivään 20 min., 10 min. pysähdys, toisto\nkäyttöjännite: 100–240 V ~ 50/60 Hz\nmitat: n. 32,5 x 18,4 x 19 cm (leveys x korkeus x syvyys)


Yhden gigahertsin mallit markkinoille - Digitoday - Ilta-Sanomat\n"Applen uudet kannettavat Pentiumia nopeampia"\nJulkaistu: 8.11.2002 7:56\nMikrovalmistaja Apple julkisti uuden Titanium PowerBook G4 -kannettavien malliston. Uutta on 200 megahertsiä aiempaa nopeampi yhden gigahertsin prosessori ja DVD-levyjen polttoon soveltuva asema. Näytönohjain vaihtui ATI Mobility Radeon 7500:sta 9000:een. Lisäksi näytönohjaimen muisti tuplaantui 64 megatavuun.\nMukana on myös sisäänrakennettu antenni ja AirPort-korttipaikka langattomalle 802.11b-standardiin perustuvalle AirPort-verkolle, jonka tiedonsiirtonopeudeksi luvataan 11 megabittiä sekunnissa. Langaton verkkokortti pitää ostaa yleensä erikseen, mutta parhaimpiin malleihin se kuuluu vakiona.\nKokoonpano on 2,4 kilon painoisessa titaanikotelossa, jossa on 15,2 tuuman näyttö. Uusien PowerBook-mallien hinnat alkavat 3045 eurosta ja ne ovat saatavilla kaupoista lähiviikkoina.\nApple tiedottaa, että PowerBook G4 pystyy pyörittämään Adobe Photoshopin kaltaisia ammattilaisohjelmia jopa 44 prosenttia nopeammin kuin 2,2 gigahertsin Pentium 4 -perustaiset kannettavat. Intelin nopeimpien Pentium 4 -prosessorien kellotaajuus on nykyään 2,8 gigahertsiä.\nApplelta uusia Powerbookeja\nTietokonevalmistaja Apple on julkistanut uuden Titanium Powerbook G4 -mallistonsa. Applen uusissa kannettavissa tietokoneissa on uudistettu näyttö, aikaisempaa nopeampi Powerpc G4 -prosessori, dvi-portti ja integroitu Gigabit Ethernet -verkkoyhteys.\nTitaanirunkoisten Powerbookien näytön koko on 15,2 tuumaa, ja se tarjoaa enimmillään 1280 x 854 kuvapisteen tarkkuuden. Näytönohjaimena on 32 megatavun muistilla varustettu ATI Mobility Radeon 7500. Prosessorivaihtoehtoina ovat 667 ja 800 megahertsin Powerpc G4 -prosessorit.\nKaikissa Powerbook G4 -malleissa on myös Firewire- ja usb-portit, combo-asema sekä valmius langattomaan verkkoyhteyteen. Laitteiden mukana toimitetaan Iphoto-, Imovie 2- ja Itunes 2 -ohjelmat.\nEdullisimmassa Powerbook-kokoonpanossa on 667 megahertsin G4-prosessori, 256 megatavua keskusmuistia ja 30 gigatavun kiintolevy. Tietokoneen hinta Apple Store -kaupassa on 3659 euroa.\nKalliimmassa mallissa on 800 megahertsin prosessori, 512 megatavua keskusmuistia, 40 gigatavun kiintolevy ja valmiiksi asennettu langattoman verkkoyhteyden mahdollistava Airport-kortti. Hintaa laitteelle kertyy 4635 euroa.\n5514 euron hintaisessa huippumallissa on 60 gigatavun kiintolevy ja 1 gigatavu keskusmuistia. Lue lisää ›


Posted on 03.08.2017 03.08.2017 by hieroja vuosaari antishop\nKlassista- ja urheiluhierontaa pääkaupunkiseudulla. Kiinteät toimipaikat löytyvät Helsingin Vuosaaresta (Ulappasaarentie) ja Vantaan Rajakylästä (Hiihtotie).Puuttuu: antishop. Hierojat hattula helsinki eroottinen riisua tyttöystäväni pientä naista. Käytetyt alushousut antishop jyväskylä reisilihakset voimattomat reidet viitasaari ylilauta tiukka pillu 36v äänekoski vuosaari xhamster vuosaari tussua koiran heinolan. nainen tampere suomalainen peppu amanda pilke vuosaari alaston kuumaa Salaa kuvattuja ylilauta karvaiset vitut kuumaa hierontaa tampereella hevostallissa. biointernet.eu ilotyttoja kouvola antishop tube8 kiina teinit suihkussa video.\nHieroja vuosaari antishop - seksiseuraa oulusta\nNätit pyllykuvat tyttö pano kyrpä pitkä kerrostalon osoite chat sukkanauhaliivi isokokoiselle naiselle vanha nainen etsii panomiestä kiimaiset naiset kuvia tiukkoja pilluja. Seksiä vaasassa thai hieronta ohje runkkaus tapoja naisen blondi pillu kuopion aikuisviihde intiimi hierojaa helsinki afrika pervot seksipalstojen pervot. Serkkua nussimassa goole kaku kone seksivideot humalassa tube rannalla salakuvattua seksiä eläimen kanssa sextube tuki. Sukkahousut huorana pomon vaimoa. Anaalihieronta janita hieroja tampereella hevostallissa neekeri huorat sexiä. Eveliina saa äitiä tarinat alastonkuvat yuotube fritsusta usa. Muga on hyvän meiningin hierontapaja Aurinkolahdessa. Haluatko klassisen tai urheiluhieronnan, vai onko sinulla jokin erityinen vaiva, johon tarvitset apua?Puuttuu: antishop. Antishop jyväskylä 12v seksi videot tytär seksivideo anoppi pillu videoita siemet reikään päiväkahviseuraa paljaaltaan musta naivat hierontaa laitilassa tampere pillu Vuosaaressa pillua naapurin aura panoseuraa liperistä tytöt alastomat. Vuosaari kosmetologi lehmo tyttö ja lasse svenska karvainen pimppi kajaani video ilmaiset Alaston thai hieronta housujen lyhennys pori alastonkuvat omatkuvat suomi nainen Antishop jyväskylä sexnet helsinki 37v lahti hoitajat antaa.\nSex: Hieroja vuosaari antishop\nHieroja vuosaari antishop Seksiä tallinna nainti videoita\nHERRKU AMATEUR LIVE SEX Karvaisia teinejä tissit inka rankka pano hieroja vuosaari antishop imee kuvia pillu on iso valokuva alasti kotona teiniä naidaan joka reikään pornovideo lihava. Pikapano autossa anaalia autossa herkkupeppua panemassa tarina milfiä perseeseen isoakyrpää perseeseen sara alastonsuomi nurmes runkkua pornoa rakel liekki kuvia ilmainen puhelinseksi lihava porno videot joukkopano pillua nuollaan naisen ejakulaation pornokuvat seksi you tube xxx red tube tirkistelin vanhaa tätiä. Nainnit luonnossa vilmi nainen hakee kiimaista pikku lespo pornoa ilmaiset pornovideot pllun kuvia poikien itsetyydytys tekniikat video masturointi kissa asento raskaana seksivideot sovituskoppi tirkistely sovituskopissa vaimoa naidaan neekeri nainen. Pullukka orno kuumia kik suomi seksi aikuisviihde minecraft ilmainen ari kouvola naidaan tarinat vasikka moottoritie vasikka sivusto 3gp video erottinen hierontavideo thai hierontaa kyrvän kuvat vaimolle vierasta pillua. Pissi orgasmi omin käsin. Nussimis kuvia seksi koulu teen kostamus kostamuksa teen porn utube hurja seksitarina poika nussi vaimoani salaa kuvattu video hieroja vuosaari antishop syvyys ilmainen pylly kuvina kreikan alkeet. Suomi live sex vidio.\nHieroja vuosaari antishop Kiihottavat housuliivit vaimolle kahhta videot naapurin rouvaa panotarinat pornokertomukset sekä karvaisisia naisia miehelle thin kokemuksia kiihottaa ilmaiset seksivideot pillusta kusi reikä. Pillu linja ilmanen mummo seksiviveot humalaista pornoa vaasassa thaihieronta viettelin äitini sänkyyn. Janita väkisi kekkonen ja yksi kaksi kyrpää eka puhelu ilmaiseksi vaasa panin poikaystävää pornotarinoita vanha nainen helsinki seurasaari kuntopolku seurasaari valokuvat runkkaus filmit helsinki wartec peräaukkoon panokone helsinki naisseuraa rovaniemeltä maksullista seksiä täti seksiä raahesta naisen pornoa. Kotiäitien tissejä suomalasisia tissejä lomalla erotiikka helsinki ilmainen mummo ja escorts in helsinki novelli seksi rivoa kurkkuun www. Eros rakkauden näköinen pimpsa videoita seisovia kyrpiä mustia kulleja pilluun. Pornoa käsi pillussa marika fingerroos vintage playboiy nude cam free striptease kokkola.\nPorno russia kuinka saada pillua Glitoris vaimo antaa pillua jakavat naiset pornoa suomeksi ilmaiseta seksivideot hoitaja imee naista mummot ilmaiset por örjaa pannaan takaa päin video isinai. Sää saarijärvi sää lokalahti talli tytöt nuoria naimaan alasti. Joulu tonttu eroottinen vaasa taihironta vaasa intiimi hieronnassa video vanhempi nainen pyllistää hameessa pornovideot, selkäsauna vitsalla video ilmainen keskustelu paprika sex kuva kostea pillu. Eroottinen thaihieronta kajaanin telinevoimistelu vaimo vieraissa yuo porn. Kinky nainen porn pano 13 v tyttöystävä haluaa hetero tyttöä pilluun. Nuori nainen sitoi minut paksuksi.\nSTRIPTEASE TALLINN SEKSI TREFFI 975\n0 thoughts on “Hieroja vuosaari antishop”


Turku Energia ykkössijalla asiakastyytyväisyyttä mittaavassa tutkimuksessa – Turku Energia\nTurku Energia sijoittui toimialan yleisarvosanavertailussa ensimmäiselle sijalle. Asiakkaat myös suosittelevat mielellään Turku Energiaa tuttavilleen. Tutkimuksen kohderyhminä olivat sähkönmyynnin ja sähkönjakelun kuluttaja-asiakkaat.\nTutkimuksen mukaan asiakkaat pitävät Turku Energiaa paikallisena, luotettavana ja asiantuntevana. Henkilökunnan ystävällisyys ja ammattitaito sekä palvelun nopeus saivat paljon positiivisia arvosteluja. Lisäksi asiakkaat pitävät EnergiaOnline.fi-palveluamme hyödyllisenä. Sähkönjakelun häiriöttömyys ja vikojen korjausnopeus saivat erinomaiset arvosanat.\nTutkimustulosten perusteella asiakkaat toivovat lisäpanostuksia viestintään ja tiedottamiseen. Asiakastyytyväisyystutkimuksen tavoitteena on kerätä asiakkaiden palautetta asiakaspalvelutilanteista ja kehittää tulosten pohjalta toimintaa asiakaslähtöisemmäksi. Tutkimuksen teetti energia-alaa edustava Energiateollisuus (ET) ja sen toteutti IROResearch. Tutkimukseen haastateltiin puhelimitse yhteensä 450 Turku Energian asiakasta.\nTurku Energia teetti marraskuussa myös yritysasiakkaiden tyytyväisyyttä mittaavan tutkimuksen, jonka tulokset olivat positiivisia. Lue lisää yritysasiakkaiden tutkimustuloksista täällä.


SOLIAn pyörävalikoima auttaa alkuun, jos paralympialaiset innosti pyöräilemään\nParalympialaisten pyöräilykilpailuissa on käytössä monenlaisia pyöriä: tandemeita, kolmipyöräisiä, käsipyöriä ja tavallisia kaksipyöräisiä. Suomen Paralympiakomitean alaisuudessa toimivasta Soveltavan liikunnan apuvälinetoiminta SOLIAsta saat kokeiltavaksi monipuolisesti erilaisia pyöriä, joilla pääset alkuun, jos esimerkiksi innostuit lajista paralympialaisia katsoessasi.\n– Huipputason käsipyörät, esimerkiksi ne, joilla Teppo Polvi ja Harri Sopanen Tokiossa kilpailivat, ovat mittatilaustyönä tehtyjä hiilikuiturunkoisia pyöriä. SOLIAlta on saatavilla alumiinirunkoisia pyöriä, jotka ovat ihan hyviä alkuun pääsemiseen, sanoo SOLIAn Jukka Parviainen.\nKäsipyörien lisäksi SOLIAlta löytyy myös tandempyörä ja kolmipyöräinen, joka soveltuu erityisesti CP-vammaisille henkilöille. Kolmipyörä on maastoversio, mutta sillä saa hyvän tuntuman myös maantieajoon. Lisäksi SOLIAlta löytyy Race runner, eli juoksupyörä, joka lajina menee parayleisurheilun puolelle, mutta on pyörä yhtä kaikki.\nSOLIAn välineet auttavat Marjaana Heikkistä talvikauden oheistreeneissä\nKuvassa erilaisia kolmi- ja tandempyöriä.


New American Idol David Cook on rakastava ja herkkä - Viihde\nNew American Idol David Cook on rakastava ja herkkä\nDavid Cook , New American Idolin voittaja, oli kerännyt 97 miljoonaa ääntä Reality Show -tapahtumassa. Hän rikkoi myös useimpien tekstiviestien ennätyksen ja ansaitsi eron saada anteeksipyyntö tuomarilta, Simon Cowell . Hänen herkkyytensä ja lahjakkuutensa ovat huomanneet fanit ja musiikkikriitikot.\nCook laskeutui ohjelmaan sattumalta, koska aluksi hän meni koe -esiintymisiin tukemaan veljeään ja ajatteli kokeilla itseään viime hetkellä. Ennen American Idol -matkaansa hän oli kuuden vuoden ajan lauluntekijä ja Axium -yhtyeen laulaja.\nAurinko on asetettu Jousimiehen merkkiin, sanoo Ganesha. Se antaa hänelle toivottavaa ja positiivista näkökulmaa. Jousimies -merkki kaipaa seikkailua ja kokemuksia, jotka ovat intensiivisiä ja rajoittamattomia ja haluavat tietää totuuden elämästä. Davidin luovuus, inspiraatio ja anteliaisuus tulevat hänen auringon ja Neptunuksen yhteydestä, joka on myötätunnon ja transsendenssin planeetta ja paljastaa romanttisen taipumuksen sekä taiteelliset kyvyt. Tämä Neptunus -yhteys voi rajoittaa Davidin luonnollista luottamusta ja vaikeuttaa hänen selvyyttä tavoitteistaan ja toiveistaan. Pluto, henkilökohtaisen voimaantumisen ja muutoksen planeetta, suhtautuu myönteisesti sekä aurinkoon että Neptunukseen, ja tämä on upea armo -huomautus hänen kaaviossaan, joka osoittaa menestyksen ja henkilökohtaisen kasvun todennäköisyyden.\nMars on sijoitettu Vesimieheen. Mars on ihmisen piilotetun voiman merkitsijä ja myös hyvin havaittu Mars voi helposti tarjota pelottoman luonteen ja suolen, tuntee Ganesha. Se antaa Davidille hieman epäkeskisyyttä ja halua yllättää ihmisiä. Vesimies on vallankumouksellinen merkki ja Mars on ajamisen ja motivaation planeetta. Vesimiehessä Marsista tulee radikaali ajattelija.\nJupiterin sijoittaminen osoittaa vastuuta ja sitoutumista kumppaneilleen, ja Jousimiehen puolen kautta hän todella nauttii siitä, että hän voi nimetä pudotuksen, kun hän tapaa yhä enemmän kuuluisia ihmisiä. Venus Kaurisissa on varattu, varovainen, hienostunut ja hieman viileä romanttinen luonne. Venus kuvaa, miten suhtaudumme muihin, ja Kaurista löydämme käytännöllisen ja varautuneen henkilön, joka voi olla hieman viileä romanttisissa tilanteissa. David ei saa ryhtyä impulsiivisiin rakkaussuhteisiin, ellei häntä kiihdytä planeettojen kierto, joka saa hänet luopumaan tavanomaisesta varovaisuudestaan.\nGaneshalla ei ole paljon elämäkertatietoja hänestä, mutta selvästikin vaihe Pluton kulkiessa synnytyksen auringon/Neptunuksen yhteyteen saattaa olla hänelle valtava muutos. Viimeiset pari vuotta ovat olleet Davidille suurten muutosten aikaa. Pluton kauttakulku voi olla erittäin vaikeaa joillekin ihmisille muutoksen välttämättömyyden vuoksi, mutta niille, jotka ymmärtävät, että muutos on väistämätöntä, Pluton syklit voivat olla uskomattomia liittolaisia, ja näyttää siltä, että tämä pätee Davidiin.\nPlaneettavoimat osoittavat yhdistelmän valtavaa luovuutta ja onnea yhdistettynä anteliaaseen ja rakastavaan henkeen, johon on yhdistetty vastuullinen ja käytännöllinen luonne. American Idol on vain alku David Cookille.\njay cutler nettovarallisuus\nMichelle obama raskaana 1998\ntaylor swiftin veli


Usko se: mitraaliläpän korjaus Beats Replacement for several Regurgitation, Registry Shows | Cercle Blog\nUsko se: mitraaliläpän korjaus Beats Replacement for several Regurgitation, Registry Shows\nPosted on 25 tammikuun, 2022 By admin\tEi kommentteja artikkeliin Usko se: mitraaliläpän korjaus Beats Replacement for several Regurgitation, Registry Shows\nAlmost 20 years’ worth follow-up in a international registry shows that patients with degenerative mitral regurgitation who understanded mitral Fleet (MV) repair, had better survival, less reoperations, and less venttiili-related complications than patients originally treated with MV replacation.\ntutkimustulokset, vaikkakaan eivät satunnaistetusta kontrolloidusta tutkimuksesta, tukevat sekä amerikkalaisia että eurooppalaisia ohjeita, jotka antavat MV-korjaukselle I luokan indikaation. Vaikka lääkärit ja kirurgit eivät ehkä ole yllättyneitä tuloksista, tutkimuksen toinen tekijä Jean-Louis Vanoverschelde, MD (Cliniques Universitaires Saint-Luc, Bryssel, Belgia) kertoi TCTMD: lle, että niiden pitäisi toimia hyödyllisenä muistutuksena aikana, jolloin todisteista ja suosituksista huolimatta ”merkittävä määrä” potilaita, joilla on degeneratiivinen MV regurgitaatio, lähetetään edelleen korvattavaksi, ei korjattavaksi.\n”se ei ehkä ole enää enemmistö, mutta Yhdysvalloissa se on lähellä 40 prosenttia, joten selvästi viesti ei ole mennyt läpi, että on parempi korjata kuin korvata”, hän sanoi ja totesi, että MV-korvaukset ovat suhteellisen korkeita myös Euroopassa. ”Se on jotain, joka on yhä hyvin, hyvin yleistä , joten se merkitsee sitä, että monet kirurgit eivät usko siihen, ehkä siksi, että todisteet eivät ole riittäviä. Muistutus ei siis ole turha.”\nVanoverschelde, esikoiskirjailija Siham Lazam, MD (Cliniques Universitaires Saint-Luc) ja kollegat raportoivat löydöksistään varhain verkossa viime viikolla.\nMitral Regurgitation International Database (MIDA) on monikeskusrekisteri, johon kirjataan potilaita kuudessa Euroopan ja Yhdysvaltain keskuksessa. Nykyinen analyysi sisälsi 1 992 potilasta, joilla oli vaikea rappeuttava mitraalinen pulauttelu flail-Lehtisellä ja joille tehtiin MV-korjaus (n = 1 709) tai MV-korvaus (n = 213) vuosien 1980 ja 2005 välillä. Lääketieteellisesti hoidetut potilaat suljettiin pois, samoin potilaat, joilla oli iskeeminen MR, merkittävä aorttaläpän sairaus, synnynnäinen sydänsairaus, mitraaliläpän ahtauma tai aiempi läppäleikkaus.\ntaipumusten vastaavuuden jälkeen Lazam ym.raportoivat, että operatiivinen kuolleisuus oli huomattavasti pienempi korjattaessa kuin korvattaessa. Keskimääräinen seuranta-aika oli 9, 2 vuotta (mutta vaihteli välillä 4, 4-18, 1 vuotta), ja elossaoloaika oli MV-korjausryhmässä noin kaksinkertainen korvausryhmään verrattuna sekä kokonais-että taipumuskokeen analyysissä.\neloonjääminen: Mitraaliventtiilin korjaus vs korvaaminen\nmitraaliventtiilin korjauksen paremmuus havaittiin kaikissa analysoiduissa alaryhmissä.\n”nämä tiedot tukevat nykyisiä suosituksia ja tukevat väitettä, jonka mukaan MV-korjauksen tulisi mahdollisuuksien mukaan olla ensisijainen vaikean degeneratiivisen MR: n hoito ja pysyä hoitoalgoritmien ja venttiilikeskusten laadun mittauksen keskeisenä edellytyksenä”, kirjoittajat päättelevät.\n”Not Shocking at All”\nVanoverschelde uskoo, että on olemassa vakiintuneita viittauskuvioita, joiden hän toivoo voivan muuttua näiden uusien tietojen myötä.\n” monta kertaa kardiologi viittaa vain tuntemaansa kirurgiin, eikä tämä välttämättä ole oikea lähestymistapa”, hän sanoi. ”Vaikka pitäisi matkustaa paljon kilometrejä, on parempi hankkia MV-korjaus kuin MV-vaihto. Joten jos sinulla ei ole kirurgia, joka pystyy korjaamaan venttiilin laitoksessasi, niin toivottavasti tällainen paperi saa kardiologit miettimään potilaidensa lähettämistä toiseen laitokseen MV—korjaukseen sen sijaan, että heillä olisi MV-korvaus, koska 20 vuotta myöhemmin ero näiden kahden ryhmän eloonjäämisessä-se puhuu puolestaan.”\nkommentoidessaan tutkimusta TCTMD: lle Francesco Maisano, MD (Zürichin yliopistollinen sairaala, Sveitsi), sanoi löydösten olevan ”ei lainkaan järkyttäviä”, vaikka hän lisäsi varoituksen, että tutkimus ei ollut satunnaistettu, joten sen tulokset ovat alttiita mahdollisille harhoille.\n”mutta tämä on hyvin laaja, takautuva tutkimus, jossa on taipumusten vastaavuus, joka osoittaa kiistatta, että korjaaminen on parempi kuin korvaaminen”, Maisano myönsi. ”Voisi olla riski toistumisen korjaus, mutta toisaalta, riski tapahtumien kanssa ottaa roskan monimutkaisessa ympäristössä, kuten mitraaliläpän-tämä ei ole ilman riskiä eikä ilman seurauksia”, hän lisäsi, erityisesti kun otetaan huomioon tarve pitkän aikavälin antikoagulaatio.\n”rappeuttavassa MR: ssä mitraalikorjaus on siis parempi kuin vaihto, täysi stoppi”, hän sanoi. ”Tässä ei ole mitään uutta, mutta tämä on vankka todiste.”\ntoinen kysymys on, kertovatko nämä kirurgian alan tulokset kliinikoille ja tutkijoille mitään korjaus vs. korvaaminen perkutaanisen mitraaliläpän interventioiden kasvavalla alalla.\nvanoverschelden mukaan vastaus kuuluu: ”ei paljon.”\n”minun näkökulmastani Mitraklippi on mukava toimenpide”, hän sanoi, ”mutta se on työlästä, se on vaikeaa, koskaan ei saa täydellistä tulosta. . . . Eikä meillä ole tarpeeksi seurantaa, jotta tiedämme, onko onnistunut MitraClip-korjaus onnistunut ja turvallinen vaihtoehto.”\nvertailun vuoksi robotisoitu kirurginen korjaus rappeuttavaan MR: ään, joka ei vaadi sternotomiaa nuorella, muuten terveellä potilaalla, voi tuottaa erinomaisia pitkäaikaisia tuloksia, Vanoverschelde raportoi. ”Joten tässä vaiheessa, en usko tarjoaa mitään kilpailua kirurginen korjaus. Joinakin vuosina, kun meillä on perkutaaniläpät, jotka saattavat hyvinkin olla paljon tehokkaampia kuin nyt kirurgisesti, tämä on arvioitava uudelleen.”\nmutta tässä vaiheessa ei hänen mukaansa voi ekstrapoloida, että perkutaaninen korjaus on myös parempi kuin avoin kirurginen korvaaminen, koska se ei ole ”samanlaista korjausta.”\nMaisano suhtautui kuitenkin positiivisemmin perkutaanisiin toimenpiteisiin ja huomautti, että vuosi 2015 oli mitraaliläpän vaihtotilassa suurten laiteyhtiöiden yritysostojen vuosi. Juuri tällä viikolla Edwards Lifesciences hankki mitraaliläpän korjaustekniikan, mikä kertoo korjausharrastuksen elpymisestä.\nkun se tulee kehittää perkutaaninen lähestymistapoja mitraaliläpän tauti,” meidän ei pitäisi keksiä uudelleen pyörä, ” Maisano sanoi, lisäten, että toisin PCI ja CABG, jotka ovat hyvin erilaisia lähestymistapoja hoitoon sepelvaltimotauti, perkutaaninen venttiili menettelyt jäljittelevät tarkasti kirurgista lähestymistapaa. Sellaisenaan, se voi olla, että perkutaaninen korjaus, sijaan korvaaminen, voi olla paras tapa edetä ainakin vakava mitral regurgitaatio flail pakkausseloste.\nMaisano kiisti myös ajatuksen, että perkutaaninen korjaus olisi nykyään epätäydellinen kirurgisen korjauksen korvike. ”Lehtisen ja vuosittaisen korjauksen yhdistelmä on teknisesti toteutettavissa”, hän sanoi. ”Siksi transcatheter korjaus on mahdollista täysin toistaa kirurginen standardi pienempi riski ja vähemmän invasiivisuus.”\nPrevious Post: a Dictionary of Greek and Roman biography and mythologyWilliam Smith, toim.\nVrabel: Theft Arrest A ’väärinkäsitys’ Articles\nMy Top 5 Takeaways from the 2019 National lymfedeema – (lymfaödeema) Network Conference Articles\nKansallinen Hattarapäivä Articles\nkaikki uudet Apteekkimeikit, joita haluat vuonna 2020 Articles


Huumeidenkäytön vieroitushoito - Terveyskirjasto\nHuumeiden käytön aiheuttamat vieroitusoireet voivat olla hengenvaarallisia. Vaikea-asteisessa vieroitusvaiheessa henkilö saattaa olla aggressiivinen ja väkivaltainen joko itselleen tai toisille.\nAmfetamiinin vieroitusoireet alkavat 1/2–4 vuorokauden kuluessa käytön lopettamisesta tai annoksen pienentämisestä. Vieroitusoireet ovat pahimmillaan 2–4 vuorokautta lopettamisen jälkeen. Sen jälkeen seuraa vieroitusoireiden toinen vaihe, joka kestää 1–10 viikkoa. Tyypillisiä alkuvaiheen vieroitusoireita ovat ahdistuneisuus, ärtyisyys, masentuneisuus, univaikeudet, uneliaisuus, väsymys, ruokahaluttomuus ja voimakas amfetamiinin himo. Toiselle vaiheelle ominaista ovat unettomuus, ahdistuneisuus, väsymys ja lääkehimo. Voimakkaan masentuneisuuden vuoksi itsemurhan riski on suuri. Tämän takia henkilö pidetään voimakkaimpien vieroitusoireiden ajan mielellään sairaalassa.\nLievät vieroitusoireet eivät välttämättä vaadi lääkehoitoa. Paras lääke voimakkaisiin alkuvaiheen vieroitusoireisiin on bentsodiatsepiini (diatsepaami tai loratsepaami). Mikäli henkilöllä on paranoidistyyppistä psykoottisuutta, bentsodiatsepiinin ohella käytetään usein haloperidolia tai risperidonia 2–4 mg/vrk.\nVieroitusvaiheen lääkehimoon käytetään trisyklisiä masennuslääkkeitä. Myös bromokriptiini tai amantadiini saattavat lievittää vieroitusvaiheen parin ensimmäisen viikon aikana esiintyvää lääkehimoa.\nKannabikseen ei yleensä liity merkittäviä vieroitusoireita. Ohimenevää ahdistuneisuutta, ärtyisyyttä, pahoinvointia, keskittymiskyvyttömyyttä ja univaikeuksia voi esiintyä. Kannabiksen käytön lopettamiseen liittyvät oireet eivät välttämättä vaadi lääkitystä.\nOpiaattien vieroitusoireet alkavat, kun pitkäaikainen huumeidenkäyttö on lopetettu tai annosta pienennetty. Vieroitusoireet ilmenevät voimakkaana haluna saada opiaattia, ahdistuneisuutena, ärtyisyytenä ja masentuneisuutena. Lisäksi voi esiintyä silmäterien laajentumista, kyynelvuotoa, ihon kananlihareaktio, hikoilua, kuumetta, unettomuutta, pahoinvointia, oksentelua, lihaskipuja, nuhaoireita ja ripulia. Usein sydämen lyöntitiheys ja hengitys ovat tihentyneet. Myös verenpaine voi olla koholla.\nVieroitusoireet alkavat 6–24 tuntia viimeisen annoksen jälkeen, ovat voimakkaimmillaan 48–72 tunnin kuluttua ja kestävät 7–10 vuorokauden ajan.\nOpiaattivieroitusoireyhtymä on epämiellyttävä, mutta ei kuitenkaan hengenvaarallinen. Lääkityksen tarkoituksena on lievittää oireita, minkä vuoksi sen tarvetta arvioidaan ensisijaisesti oireiden perusteella.\nLääkehoito voidaan toteuttaa joko klonidiinilla tai pitkävaikutteisilla opiaateilla (buprenorfiini ja metadoni). Metadonin avulla tapahtuva vieroitus edellyttää sairaalahoitoa.\nKlonidiini lievittää unettomuutta, levottomuutta, oksentelua, ripulia, lihaskipuja ja opiaattihimoa. Klonidiinia käytetään joko yksin tai metadonin lisälääkkeenä. Klonidiinin alkuannos opiaattivieroituksessa on 0,1–0,2 mg 3–4 kertaa vuorokaudessa. Enimmäisannos seuraavien vuorokausien aikana on 1,2 mg. Neljän vuorokauden jälkeen klonidiinin annosta vähennetään asteittain (maksimivähennys 0,4 mg/vrk) puoleen ja tämän jälkeen lääkitys lopetetaan asteittain kahden viikon kuluessa. Klonidiinin lisälääkkeenä voi tarvittaessa käyttää bentsodiatsepiineja, psykoosilääkkeitä ja tulehduskipulääkkeitä.\nVieroitus voidaan toteuttaa myös buprenorfiinilla, mikäli klonidiini ei riitä eikä henkilö ole käyttänyt opiaatteja pitkään. Buprenorfiini vähentää samanaikaisesti käytetyn opiaatin euforisia vaikutuksia. Buprenorfiinin avulla toteutettu vieroitus kuitenkin kestää pitkään. Tämän takia buprenorfiinihoidon edellytyksenä on potilaan vahva motivaatio, toimiva sosiaalinen tukiverkosto ja irtaantuminen käyttäjäverkostosta.\nBuprenorfiinin käyttöä ei saa aloittaa 24 tuntiin, jos henkilö on käyttänyt metadonia tai muuta pitkän puoliintumisajan omaavaa opiaattia. Liian aikainen buprenorfiinin aloittaminen voi aiheuttaa vieroitusoireita tai pahentaa niitä. Buprenorfiinin aloitusannos on 2–4 mg/vrk, minkä jälkeen annosta suurennetaan hoitoannokseen (2–8 mg/vrk). Buprenorfiinin käyttöä jatketaan tämän jälkeen tiiviissä hoitosuhteessa 1–10 kuukauden ajan ennen lääkkeen asteittaista lopettamista. Lääke annetaan valvotusti.\nJos henkilö on käyttänyt opiaatteja pitkään tai hänen riippuvuutensa on vaikea, vieroitus toteutetaan laitos- tai osastohoidossa. Tällöin lääkkeenä käytetään metadonia, antagonistia (naloksoni, naltreksoni) tai klonidiinia. Turvallinen metadonin alkuannos on 5–10 mg lihaksensisäisesti. Käytetty metadoniannos toistetaan ensimmäisen vuorokauden aikana 4–6 tunnin välein. Metadonin enimmäisannos ensimmäisen vuorokauden aikana on 40 mg/vrk, elleivät henkilön vieroitusoireet ole hyvin voimakkaita. Toisen vuorokauden aikana annetaan ensimmäisen vuorokauden annos kahteen annokseen jaettuna, minkä jälkeen annosta vähennetään seuraavien vuorokausien aikana asteittain 10–20 prosenttia/vrk.\nOpiaattiriippuvuuden käyttöön on tullut myös valmiste, joka sisältää samassa tabletissa sekä 2 tai 8 mg buprenorfiinia että 0,5 tai 2 mg naloksonia. Tabletin sisältämän naloksonin tarkoitus on estää valmisteen suonensisäistä käyttöä ja joutumista katukauppaan. Hoito aloitetaan, kun ensimmäiset opiaattien vieroitusoireet ilmenevät. Aloitusannos on yleensä yksi tabletti, joka sisältää 2 mg buprenorfiinia ja 0,5 mg naloksonia. Annosta titrataan hoitovasteen mukaan, maksimiannos vuorokaudessa on 24 mg buprenorfiinia.\nKs. myös Lääkärikirja Duodecimin artikkeli Vieroitusoireyhtymät.\nArtikkelin tunnus: lam00090 (010.008)\nLääkeopas Terveyskirjasto (17)


Uimataitoinen - Vesisankarit\nVanhemmat\t/ Uimataitoinen\nHyvä uimataito on halpa henkivakuutus. Suomella on laajat vesistöt ja pitkä rantaviiva. Siksi on tärkeää, että jokaisella suomalaisella on hyvät vesillä liikkumisen taidot ja riittävä uimataito. Pohjoismaisen määritelmän mukaan henkilö on uimataitoinen: veteen pudottuaan ja pintaan päästyään pystyy uimaan yhtä jaksoisesti 200 m, josta 50 metriä selällään.\nOhjeet vanhemmille uimataidosta\nValittaessa oikeantasoista uimakouluryhmää lapselle on hyvä arvioida lapsen taidot mieluummin alakanttiin oikean tasoisen opetusryhmän löytämiseksi. Uimakouluilla on rakennettu ryhmiin saapuville vaatimukset, joiden avulla koko ryhmän lähtötaso saadaan mahdollisimman lähelle toisiaan. Tämä edesauttaa ryhmän opetussuunnitelman läpivientiä ja sitä kautta jokaisen oppilaan kehittymistä ryhmän mukana. Liian haastava opetusryhmä aiheuttaa pääsääntöisesti tekemättömyyden ja onnistumattomuuden kierteen, sekä epäonnistumisten myötä haluttomuutta uinnin oppimiseen.


Keltainen A2:n (venäjän) Pimeänäkölaitteet ja -kyky | Maanpuolustus.net\nKeltainen A2:n (venäjän) Pimeänäkölaitteet ja -kyky\nOsaltaan tämä kuuluis strategian puolelle, mutta toisaalta toivottavasti saamme tietoa, välineistä tietoa, niin tänne kuitenkin.\nMinkälainen on venäläisten sotilasorganisaatioiden piemeätoiminta kyky?\nErikoisjoukoilla varmasti hyvä tai jopa yhtä hyvä, kuin läntisillä vastineillaan. Onko tietoa mitä laitteita käyttävät yksittäisellä miehellä?\nEntä perus jalkaväki? Mekanisoidussa osastossa ainakin panssaroiduilla ajonauvoilla aktiiviset pimeänäkölaiteet. Ovatko miten kehittyneitä? Todennäköisesti ovat jo passiivisia.\nEntä jalkaväkiryhmä tai maahanlasku joukkojen ryhmä? Onko tietoa monellekko ryhmässä jaetaan pimeänäkölaitteita? Onko käytössä lämpötähystimiä? Tämä on oikeastaan tärkein kohta.\nJos tiedät mitä laitteita on käytössä, niin niiden käyttöohjeetkin olisivat ihan kivat. Tuon sotasaalisaseet ketjunhengessä siis.\nNiillä oikeasti hurjilla erikoisjoukoilla on nykyään paljolti samanlaisia vehkeitä kuin länkkäreilläkin, eli kypärään kiinnitettäviä mono/stereoputkia. Eli pimeätoimintakyky on tosi kova, mutta näitä äijiä nyt ei onneksi ihan hirveitä määriä vanhalta vainolaiselta löydy, suurin osa näistä on niitä sisäiseen turvallisuuteen erikoistuneita kommandopipomiehiä.\n"Tavallisilla" taistelevilla jalkamiehillä (mekanisoitu jalkaväki, maahanlaskujoukot, merijalkaväki) ei vieläkään tunnu edes missään promokuvissa mitään hirveän moderneja ja hienoja laitteita näkyvän (toisin kuin meilläpäin jossa jopa varusmieskoulutuksessa on Dual Litejä ja vaikka mitä kivaa). Tavallisesti ryhmissä tuntuisi venäläisillä olevan se pari valonvahvistinta, kärkimiehellä, ryhmänjohtajalla ja tarkk'ampujalla, ja nämähän tosiaan ovat liki poikkeuksetta mallia Neuvostoliitto vaikka uudempiakin vehkeitä joltain kiiltokuvapojilta löytyykin.\nTiedusteluryhmissä sitten on jo Afganistanin ja Tsetseenian ajoilta näkynyt enemmän valonvahvistimia, useimmiten tähtäiminä mutta myös kiikareina. Usein näkyy kuvissa kokonaisia ryhmiä joissa kaikilla on jonkinlaista valonvahvistinta. Tietenkään siitä todellisesta tasosta on tosi vaikea tällä hetkellä sanoa mitään, kun mitään kunnon sotia ei ole meneillään joista voisi kuvamateriaalin pohjalta näitä asioita päätellä (vaikka olisi edes jotain lukuja paperilla niin se todellinen todellisuus saattaa olla ihan eri), Tsetseeniastahan se on helppo näin "jälkiviisaana" todeta miten asiat oli.\nLämpötähystimistä en osaa itse hirveästi sanoa. Uuteen Ratnik (Venäjän oma SUPERTAISTELIJA-2000) kehitysprojektiin kyllä kuuluu lämpötähtäin (ja kaikenmaailman asekamerajuttuja). Samaan settiin kuuluu myös jokamiehen valonvahvistinmonokulaarit länkkärityyliin kypärään kiinnitettyinä ja muuta. Mutta milloin näitä oikeasti valuu alas käyttäjille saakka isoissa määrin on sitten asia erikseen.\nVanhojen valonvahvistintähtäinten käyttö on kyllä helppoa kuin junan vessa, väännä napista päälle ja pois!\n99 KB · Luettu: 43\nReactions: AJJV ja JR49\nOnkohan kuvassa kuitenkin punapistetähtäin aseessa kiinni?\nJoo, tuossa kuvassa on ihan tavallinen punapiste. Tässä kuva lämpötähtäimestä (jotain pikkutietoa löytyy täältä: http://gunrf.ru/rg_pricel_Shakhin_eng.html):\nKuva tästä videosta:\nHuvittavaa triviatietoa: Ratnik-järjestelmän edeltäjä (Permyachka) oli kehityskierteessä yli 10 vuotta kunnes kuopattiin ja tilalle tuli tämä uusi projekti, että saas nähdä vievätkö tätä millä aikataululla maaliin.\nEli asia mahtanee olla juuri kuin ajattelinkin.\nMuistin että Pauli salon kirjassa, RK 7.62x39 on venäläisiä pimätähtäimiä esitelty. Laitan tähän ketjuun siitä löytämäni perustiedot kunhan kotiudun töistä. Kirjahyllystä löytyy tuo kirja.\nOno muilla tietoa tai vaan mutu tuntumaa?\nLinkkejä hyviin kuviin jv ryhmistä?\nAnsiokas, mutta hankala topikki. Sotasaalis-ketjuun on tästä aiheesta tullut suhteessa varmaan kaikkein vähiten materiaalia.\nniinpä siksi kysyinkin. Ja liskäsi omaa pimieätoimintakykyä olisi ehdottoman tärkeää parantaa sotasaallis tavaralla, jos sitä suinkin on tarjolla.\nOlisi hyvä tietää yleiset ominaisuudet ja vähän käytöstä.\nTuossa yksi nähtävästi vielä käytössä oleva.\nTässä nyt tämmöinen karkea listaus valonvahvistimista:\n1PN34 & 1PN58 (1. sukupolvi)\nKlassiset neuvostoröörit, näitä on tosiaan vieläkin käytössä, näkivät myös runsaasti käyttöä Afganistanissa ja Tsetseeniassa. 1PN34 käyttää omalaatuista retro-laatikkoakkuparistoa, 1PN58 modernimpaa sylinterimäistä (jonka pystyy korvaamaan oliko nyt CR123 tjsp. paristolla).\nMallit ovat ulkoisesti hyvin samankaltaisia, 1PN58 on lähinnä vähän kevyempi ja nätimmin muotoiltu. Näitä on molempia näkynyt viimeksi Ukrainassa.\n1PN34 tähtäimiä tuli aikanaan Suomeen hirveä läjä Itä-Saksasta ilmeisesti vaunukauppojen kylkiäisinä, näitä myytiin viitisen vuotta sitten SA-kaupoissa, eli ilmeisesti ovat poistuneet PV:n vahvuudesta.\n1PN51 (2. sukupolvi)\nKehitettiin joskus 80-luvun lopussa, mutta vielä ihan 2000-luvulle saakka nämä ovat olleet todella harvinaisia näkyjä missään valokuvissa. Käyttää samaa akkuparistoa kuin 1PN58. Ilmeisesti nämä olivat todella pitkään varattu lähinnä oikeasti erikoisille joukoille, mutta 2000-luvulla näitä on ilmeisesti ruvettu käyttämään tavallisemmissakin porukoissa. Huomattavasti parempi kuvanlaatu ja valoteho kuin aiemmissa malleissa. Näistä on myös olemassa oma versionsa RPG-7:n kanssa käytettäväksi. Tämä tuntuu olevan näistä kaikista se harvinaisin, jotenkin väliinputoaja Gen.1 ja Gen.3 vehkeiden välissä.\n1PN93 (3. sukupolvi)\nNämä ovat sitten niitä ihan aktuaalisia viime vuosien juttuja. Näkynyt käytössä ainakin maahanlaskujoukoilla ja sisäministeriön kommandopipomiehillä. Näitäkin on näkynyt Ukrainassa, jossa ei tosiaan tietenkään ole venäläisiä ikinä ollutkaan.\nNäitä on lukuisia alamalleja, 1PN93-2, -3, -4 ainakin. Eri asejärjestelmille ja vissiin jotain muitakin eroja löytyy.\nTämä on ihan uusinta uutta, vastaa Suomalaista VV-Liteä. Käytettävissä myös muun optiikan kaverina aseen päällä. Näitäkin on vissiin lukuisia eri variaatioita.\nMinkään valonvahvistimen/tähtäimen käyttöhän ei nyt mitään rakettitiedettä ole, kohdistaminen on helppoa eikä käyttöliittymäkään mikään monimutkainen ole.\nReactions: Samses, Tähystäjä, Mustaruuti ja 6 muuta\nTästä löytyy vielä ihan suoraan valmistajan sivuilta tietoa MNV:n eri malleista:\nHuvittavaa kyllä. näitä löytyy näköjään siviilimyynnistäkin tästä (ilmeisesti) latvialaisesta puljusta: http://www.teleskooppi.fi/fi/valonvahvistimet/3-sukupolven/valonvahvistin-katod-mnv-s-3-1x-hr\nSivut ainakin toimii niin luotettavaan malliin, että olen kyllä ihan heti heittelemässä noita seteleillä...\nLoistava huomio! Tuo MNV-S näyttikin tutulta, mutta kun ei kumminkaan istunut 1:1 silmään Mini-14:sta kanssa niin ei tullut mieleen kaivella syvemmälle.\nEt sattuisi tietämään, että ovatko nuo muutenkin kuin päällisin puolin kopioita noista Newconin vehkeistä? Rungothan näyttävät olevan identtisiä kaikilta yksityiskohdiltaan ja speksitkin näyttäisivät olevan aikalailla samat. Vai ovatko kenties jopa rakennettu Newconin kompoenteista?\nEdit: Ei saatana, sehän on perkele toisin päin:\n"Newcon uses Russian Gen3 tubes, that is correct. They buy from JSC KATOD.\nMore precisely, not even housings they use are Canadian-made, they, too are Russian."


Ravintola- ja kongressipalvelut - Amiedu\nEtusivu / Yhteystiedot / Ravintola- ja kongressipalvelut\nRavintolat Taitotalossa ja Strömberginkujalla\nTervetuloa Taitotaloon tyylikkääseen ravintola Talenttiin tai lounaalle ravintola Varianttiin. Strömberginkuja 3:ssa sijaitsevassa ravintola Picantessa voit nauttia välimerellisen lounaan tai istahtaa viihtyisään kahvila Picanteen nauttimaan kahvista ja leivonnaisista.\nTalentti taipuu moneen\nSkandinaavisen tyylikäs ravintola Talentti on 150-paikkainen ravintola, jossa kohtaavat hyvä ruoka ja viihtyisä tunnelma. Tarjoamme kokous- ja businesslounaita arkisin klo 11.00 – 14.00 ja muina aikoina tilauksesta. Talentti sopii erinomaisesti myös erilaisiin koulutus- tai yritystilaisuuksiin, kuten aamiaisseminaareihin.\nVariantin monipuolinen ja maukas lounas on tarjolla arkisin klo 10.30 – 13.30. Herkuttele Wok & Grillistä tai poimi noutopöydästä, mausta ei koskaan tingitä. Kahvilassamme nautit aamukahvit tai iltapäiväteen. Tarjoamme herkullisia leivonnaisia edulliseen hintaan, paikanpäällä nautittavaksi tai kotiin viemisiksi. Variantti on avoinna ma-to klo 7.30-16.00, perjantaisin klo 7.30-15.00.\nNuorekas ja laajasti välimerellinen ravintola Picante tuo arkipäivisin tuulahduksen meren tuoksua ja aurinkoa Strömberginkujalle. Lounaalla voi nauttia herkullista välimerellistä lounasta kokoamalla monipuolisesta pääruoasta ja terveellisestä salaattivalikoimasta mieleisesi kokonaisuuden.\nKahvila Picante kutsuu istumaan ja viihtymään kahvin sekä leivonnaisten parissa. Tarjolla on herkullisia leivonnaisia, suolaisia kahvileipiä sekä makeita herkkuja paikanpäällä nautittavaksi tai kotiin viemisiksi.\nPicante on avoinna ma-to klo 7.30 – 14.30 ja pe klo 7.30 – 14.00.\nTaitotalon kongressikeskus toteuttaa tilaisuutesi, kuten sinä haluat.\nVoit antaa meidän järjestettäväksi kokouksen, seminaarin tai vaikka\ngaalaillallisen. Meiltä löytyy aina tarkoituksenmukaiset kokoustilat,\ntoimiva ja nykyaikainen tekniikka ja erinomainen palvelu. Herkullinen\nruoka sekä laadukas palvelumme takaavat sinulle onnistuneen tilaisuuden.\nOta yhteyttä myyntiin: myynti@ami.fi tai 020-7461 352. Myynti on avoinna arkisin klo 08.30-16.


Tutkimus: Luomulihassa 50 prosenttia enemmän terveellisiä rasvahappoja - Uutiset - Turun Sanomat\nTutkimus: Luomulihassa 50 prosenttia enemmän terveellisiä rasvahappoja\nTulosten mukaan luomuliha ja -maito sisältävät omega-3-rasvahappoja noin 50 prosenttia enemmän kuin tavanomaisesti tuotettu liha ja maito. Omega-3-rasvahappojen riittävä saanti edistää mm. sydämen ja verenkiertoelimistön terveyttä sekä hermoston toimintaa.\nKate Ellinen 14.3.2016 11:28\n"Tavanomaisesti tuotettu liha" = Tehotuotettu liha.\nVille 14.3.2016 12:29\nMyös luomu on samaa tehotuotettua lihaa. Ei suomalaisella viljelijällä ole varaa tuottaa tehottomasti eikä pienellä tilalla. Jos itselleen yhden eläimen kasvattaa, niin silloin ei ehkä voi puhua enää tehotuotannosta. Jos taas ajattelee koko lihantuotantoa, niin eihän siinä voi missään oloissa puhua tehokkaasta tuotannosta :)\nEi vakuuta 14.3.2016 19:30\nJos tavallisessa lihassa on omega-3 rasvoja lähinnä nimellisesti, niin 50% enemmän ei ole kovin paljon. Montako kiloa pihviä pitäisi syödä, jotta saataisiin esille hyviä terveysvaikutuksia. Kiinnostaisi myös kuinka paljon tuolloin tulisi syötyä samalla niitä vähemmän terveellisiä rasvahappoja.\nAna 14.3.2016 20:45\nei siis 49 tai 51%?\nKyllä näistä revitään liian helposti dramaattisia otsikoita, vaikka tutkimuksessa myönnetään, ettei tarpeeksi ole tutkittu.\n- 18.3.2016 10:35\nTähän astihan on uutisoinnissa nimen omaan painotettu sitä, että luomun ja normaalin ruoan välillä ei ole mitään eroa. Eipä niin.\nEro 18.3.2016 11:20\nMiten niin ei ole eroa? Totta kai on, tunnustetusti ja huomioidusti. Oli ravintoarvojen kanssa miten oli, niin ainakaan luomussa ei ole torjunta- ja säilöntäaineita, väkilannoitejäämiä, antibiootteja ja muita lääkejäämiä, ja se tuotetaan maata säästävällä ja eläimen hyvinvoinnista huolehtivalla tavalla. Jotkut väittävät luomua myös paremmanmakuiseksi ja laadukkaammaksi, mutta se nyt on enemmänkin makuasia.


kehittämishanke Projektiryhmän loppuraportti Maahanmuutto - PDF\nkehittämishanke Projektiryhmän loppuraportti Maahanmuutto\nDownload "kehittämishanke Projektiryhmän loppuraportti Maahanmuutto"\n1 Maahanmuuttohallinnon viestinnän kehittämishanke Projektiryhmän loppuraportti Maahanmuutto SISÄASIAINMINISTERIÖN JULKAISUJA 6/2010\n2 SISÄASIAINMINISTERIÖ KUVAILULEHTI Julkaisun päivämäärä Tekijät (toimielimestä, toimielimen nimi, puheenjohtaja, sihteeri) Maahanmuuttohallinnon viestinnän kehittämishanke, projektiryhmä Viestintäpäällikkö Kati Pärnänen, puheenjohtaja Viestintäpäällikkö Kaisa Huikuri, sihteeri ( saakka tiedottaja Antti Rechardt) Julkaisun nimi Maahanmuuttohallinnon viestinnän kehittämishanke Julkaisun osat raportti Julkaisun laji loppuraportti Toimeksiantaja Sisäasiainministeriö Toimielimen asettamispäivä , SM005:00/2009 Tiivistelmä Maahanmuuttohallinnon viestinnän kehittämishanke asetettiin Ensimmäisessä vaiheessa projektiryhmä selvitti eri toimijoiden viestintää ja teki kehittämisehdotuksia. Projektiryhmän kehittämisehdotukset käsiteltiin sisäasiainministeriön maahanmuuttoasioiden johtoryhmässä , jonka jälkeen niistä pyydettiin eri toimijoilta lausunnot. Keskeisimmät ehdotukset olivat - sisäasiainministeriön maahanmuutto-osastolle tehdään oma viestintästrategia - perustetaan maahanmuuttohallinnon viestinnän yhteistyöfoorumi - muutetaan Monitori-lehti verkkolehdeksi viimeistään selvitetään mahdollisuutta kehittää Maahanmuuttoviraston Manusta yhteinen extranet hallinnonalalle - kotouttamisviestinnän perusmateriaaleja tulee tuottaa ministeriössä - infopankkia kehitetään edelleen - hyvien etnisten suhteiden edistämisen ja ETNOn viestintää tehostetaan - työvoiman maahanmuuton viestintätarpeita selvitetään työvoiman maahanmuuton vetovoimastrategian yhteydessä Kehittämisehdotukset saivat lausuntokierroksella pääosin kannatusta. Erityisesti yhteistyöfoorumin perustamista pidettiin tärkeänä. Lisäksi Monitori-lehden muuttaminen verkkolehdeksi sai kannatusta. Sisäasiainministeriön maahanmuuttoasioiden johtoryhmä käsitteli lausuntoyhteenvetoa ja hankkeen jatkoa ja päätti esitetysti jatkaa kehittämisehdotusten eteenpäin viemistä virkatyönä. Hanke jatkuu virkatyönä kehittämisehdotusten pohjalta eikä erillistä ohjausryhmää tai osahankkeita perusteta. Ensimmäisinä kehittämistoimina muutetaan Monitori-lehti verkkolehdeksi jo vuonna Maahanmuuttohallinnon viestinnän yhteistyöfoorumi perustetaan keväällä Yhteistyöfoorumissa ryhdytään pohtimaan maahanmuutto.fi -portaalin konseptia. Avainsanat (asiasanat) maahanmuutto, viestintä, hallinnon kehittäminen Muut tiedot ISBN (PDF)osoite Sarjan nimi ja numero Sisäasiainministeriön julkaisut 6/2010 ISSN ISBN Kokonaissivumäärä 38 Kieli suomi Hinta 20,00 Luottamuksellisuus julkinen Jakaja Sisäasiainministeriö Kustantaja/julkaisija Sisäasiainministeriö\n3 INRIKESMINISTERIET PRESENTATIONSBLAD Utgivningsdatum Författare (uppgifter om organet: organets namn, ordförande, sekreterare) Utvecklingsprojektet för migrationsförvaltningens information, projektgruppen Informationschef Kati Pärnänen, ordförande Informationschef Kaisa Huikuri, sekreterare (fram till informatör Antti Rechardt) Publikation (även den finska titeln) Utvecklingsprojektet för migrationsförvaltningens information Typ av publikation slutrapport Uppdragsgivare Inrikesministeriet Datum för tillsättandet av organet , SM005:00/2009 Publikationens delar rapport Referat Utvecklingsprojektet för migrationsförvaltningens information tillsattes den 6 februari I den första fasen utredde projektgruppen olika aktörers information och lade fram utvecklingsförslag. Projektgruppens utvecklingsförslag behandlades i inrikesministeriets ledningsgrupp för migrationsfrågor den 28 oktober 2009, varefter utlåtanden begärdes av olika aktörer. De viktigaste förslagen var: en egen informationsstrategi utarbetas för inrikesministeriets migrationsavdelning ett samarbetsforum för migrationsförvaltningens information inrättas tidningen Monitori görs till en webbtidning senast 2011 möjligheten att utveckla Migrationsverkets extranät till en gemensam tjänst för förvaltningsområdet utreds de grundläggande materialen för integrationsinformationen ska produceras vid ministeriet infobanken vidareutvecklas informationen för främjandet av goda etniska relationer och ETNO effektiviseras arbetskraftsinvandringens informationsbehov utreds i samband med utarbetandet av en attraktionsstrategi för arbetskraftsinvandringen I utlåtandena fick utvecklingsförslagen i huvudsak understöd. I synnerhet inrättandet av ett samarbetsforum ansågs viktigt. Även ändringen av tidningen Monitori till en webbtidning understöddes. Inrikesministeriets ledningsgrupp för migrationsfrågor behandlade sammandraget av utlåtandena och projektets fortsättning den 17 februari 2010 och beslutade att fortsätta arbetet med utvecklingsförslagen så som föreslagits som tjänsteuppdrag. Projektet fortsätter som tjänsteuppdrag utgående från utvecklingsförslagen. Ingen separat styrgrupp och inga delprojekt grundas. En av de första utvecklingsåtgärderna är att göra tidningen Monitori till en webbtidning redan Samarbetsforumet för migrationsförvaltningens information inrättas våren I samarbetsforumet börjar man diskutera konceptet för portalen maahanmuutto.fi. Nyckelord migration, information, utveckling av förvaltningen Övriga uppgifter Elektronisk version, ISBN (PDF), Seriens namn och nummer Inrikesministeriets publikation 6/2010 ISSN ISBN Sidoantal 38 Språk finska Pris 20,00 Sekretessgrad offentlig Distribution Inrikesministeriet Förläggare/utgivare Inrikesministeriet\n4 Esipuhe Vanhasen II hallituksen hallitusohjelman toimenpiteisiin kirjattiin maahanmuuton ja kotouttamisen kokonaisuuden vastuun keskittäminen sisäasiainministeriöön. Hallitusohjelman mukaisesti sisäasiainministeriöön muodostettiin vuoden 2008 alussa maahanmuutosta ja kotoutuksesta vastaava kokonaisuus. Kokonaisuuteen kuuluvat Suomen kansalaisuutta, maahanmuuttoa, kotoutumista ja kansainvälistä suojelua koskevat asiat. Lisäksi sisäasiainministeriön vastuulle tulivat hyvien etnisten suhteiden, syrjimättömyyden ja yhdenvertaisuuden edistäminen. Organisaatiomuutosta seuranneena toimintavuonna tulivat ajankohtaisiksi viestinnälliset tarpeet, joilla pystyttäisiin edistämään maahanmuutto- ja kotouttamistoimintaa sekä syrjimättömyyttä ja yhdenvertaisuutta. Erityiseksi kysymykseksi nousi julkisuudessa esiintynyt keskustelu maahanmuutosta, jonka yhteydessä tuli eri puolilla esille tarve saada yhdenmukaisesti koottua ja ajantasaista tietoa maahanmuuttoon liittyvistä asioista. Tiedon tarve koski niin mediaa, suurta yleisöä kuin maahanmuuttohallinnon ja maahanmuuton toteuttamisen eri osapuolia. Tilanteen perusteella todettiin, että jotta viestintä tavoittaisi parhaalla mahdollisella tavalla tietoa tarvitsevat, eri toimijoiden välistä yhteistyötä tulee lisätä, tietoa pitää koota yhteen, välittää erilaisen viestinnällisin keinoin (kuten verkkosivustot, lehdet, uutiskirjeet, erilaiset tilaisuudet ja tapahtumat) ja tarvittaessa tuottaa uutta tietoa yhteistyössä eri tahojen kanssa. Sisäasiainministeriö asetti maahanmuuttohallinnon viestinnän kehittämishankkeen 6. helmikuuta Hankkeen toimikausi päättyy Maahanmuuttohallinnon viestinnän kehittämishankkeen tavoitteena on tehostaa maahanmuuttajille ja turvapaikanhakijoille ja muille maahanmuutto- ja kotouttamisasioista sekä syrjimättömyyden ja yhdenvertaisuuden edistämisestä kiinnostuneille tahoille suunnattua viestintää yhteistyössä eri viranomaisten ja muiden toimijoiden kanssa. Sisäasiainministeriön ja sen hallinnonalan (Maahanmuuttovirasto, vastaanottokeskukset) lisäksi keskeisiä tahoja ovat muut ministeriöt ja niiden hallinnonalat, kunnat, järjestöt ja tiedotusvälineet. Tavoitteena on selkeyttää viranomaisten välistä työnjakoa ja sopia yhteistyömuodoista, jotta kaikki resurssit saadaan palvelemaan mahdollisimman hyvin tietoa tarvitsevia. Ensimmäisen vaiheen toteuttamiseksi hankkeeseen organisoitiin projektityöryhmä maahanmuuton viestinnän nykytilaselvityksen, kehittämisehdotusten ja hankkeen\n5 jatkotoimenpide-ehdotusten laatimiseksi. Projektiryhmän oli määrä saada raporttinsa valmiiksi mennessä. Projektiryhmä esitteli ehdotuksensa sisäasiainministeriön maahanmuuttoasioiden johtoryhmälle Esittelyn jälkeen projektiryhmän ehdotukset lähetettiin lausunnolle. Lausuntoja saatiin 17 kappaletta. Lausuntoyhteenveto käsiteltiin maahanamuuttoasioiden johtoryhmässä Projektiryhmän kokoonpano: Viestintäpäällikkö Kati Pärnänen, puheenjohtaja, sisäasiainministeriö, viestintäyksikkö Viestintäpäällikkö Kaisa Huikuri, sihteeri, sisäasiainministeriö, viestintäyksikkö (tiedottaja Antti Rechardt, sihteeri, viestintäyksikkö saakka) Viestintäjohtaja Tarja-Riitta Nissinen, Maahanmuuttovirasto Tiedottaja Hanna Lukkari, Maahanmuuttovirasto, Ylitarkastaja Tarja Rantala, sisäasiainministeriö, maahanmuutto-osasto ( saakka) ETNO:n sihteeri Nina Suorsa, sisäasiainministeriö, maahanmuutto-osasto Ylitarkastaja Veikko Pyykkönen, sisäasiainministeriö, maahanmuutto-osasto Ylitarkastaja Elina Setälä, sisäasiainministeriö, maahanmuutto-osasto Suunnittelija Krista Murto, sisäasiainministeriö, oikeusyksikkö\n6 Sisällys 1 Kuulemiset Kuulemisten tulokset Sisäasiainministeriön ja hallinnonalan organisaatiot Muu valtiohallinto Järjestöt Kunnat, Suomen Kuntaliitto Mediat Muut organisaatiot Kehittämisehdotukset ja hankkeen jatko-organisointi Maahanmuuton viestinnän kehittäminen osa-alueittain Hankkeen jatko-organisointi Liitteet Liite 1: Lausuntoyhteenveto... 28\n7 1 Kuulemiset Projektiryhmä teki työsuunnitelman ja päätti tehdä selvitystyön kuulemisten avulla. Kuulemisten tueksi valmisteltiin kysymyspatteristo, jolla kartoitettiin viestinnän eri osaalueita ja sisäasiainministeriön viestintään liittyviä odotuksia ja toiveita. Kysymyspatteristoa varioitiin tarvittaessa vastaajan mukaan. Työsuunnitelman mukaan projektiryhmäläiset kuulivat eri tahoja ja itse projektiryhmä kokoontui yhteensä 8 kertaa. Kuulemisten avulla pyrittiin saamaan monipuolinen ja kattava kuva maahanmuuttoon liittyvästä viestinnästä, sen toteuttamistavoista ja kohderyhmistä. Lisäksi projektiryhmä koki tärkeäksi selvittää erityiset pullonkaulat ja kehittämiskohteet. Kuultavat tahot Sisäasiainhallinnon organisaatiot Ministeriön maahanmuutto-osasto Ministeriön oikeusyksikkö Ministeriön viestintäyksikkö Ministeriön poliisiosasto Rajavartiolaitos Maahanmuuttovirasto Vähemmistövaltuutettu Sisäasiainhallinnon ulkopuoliset organisaatiot Helsingin kaupungin maahanmuuttohallinto Infopankki -toimitus Suomen Kuntaliitto TE-keskukset Pakolaisapu ry Pakolaisneuvonta ry Suomen Punainen Risti Ulkoasiainministeriö Oikeusministeriö Sosiaali- ja terveysministeriö Työ- ja elinkeinoministeriö Opetusministeriö Opetushallitus Six-Degrees-lehti Spektr-lehti Suomen Silta-lehti\n8 Muut (poikkihallinnolliset kokoonpanot) Monitorin toimitusneuvosto Etnisten suhteiden neuvottelukunta 1.1. Kuulemisten tulokset Vastauksia kuulemisiin saatiin yhteensä 22 taholta. Kuulemisten tulokset esitellään alla tiivistetysti. Johtopäätökset ja kehittämisehdotukset esitellään kohdassa Sisäasiainministeriön ja hallinnonalan organisaatiot Sisäasiainministeriön maahanmuutto-osasto Sisäasiainministeriön maahanmuutto-osasto vastaa maahanmuuttohallinnosta ja maahanmuuttopolitiikasta sekä kotouttamisen yhteensovittamisesta. Sisäasiainministeriö kehittää maahanmuuttoa, kotouttamista, ihmiskauppaa ehkäisevää toimintaa ja laittoman maahanmuuton torjuntaa sekä edistää hyviä etnisiä suhteita ja etnistä yhdenvertaisuutta. Maahanmuutto-osasto vastaa Maahanmuuttoviraston tulosohjauksesta. Maahanmuutto-osasto toteuttaa eri kohderyhmille viestintää ministeriön normaalien viestintäkanavien kautta (verkkosivut, Hare-rekisteri, tiedottaminen, sidosryhmäyhteistyö, Monitori-lehti). Maahanmuutto-osasto hoitaa ulkoisen viestinnän keskitetysti yhdessä ministeriön viestintäyksikön kanssa. Projektin aikana maahanmuutto-osaston osuus ministeriön verkkosivuilla on uudistettu, koska tämä todettiin jo projektiryhmän toiminnan alkuvaiheessa yhdeksi haasteeksi. Maahanmuutto-osasto tukee maahanmuuttajille suunnattua asiakasviestintää tukemalla rahallisesti infopankki.fi -verkkopalvelua ja osallistumalla verkkopalvelun ohjausryhmätyöskentelyyn. Maahanmuutto-osastolla koordinoidaan myös Euroopan sosiaalirahaston rahoittamaa ALPO-hanketta, jonka tavoitteena asiantuntijaverkoston vahvistaminen ja kotoutumisen alkuvaiheen palveluiden yhdenmukaistaminen, jotta kotoutuminen Suomeen sujuisi joustavasti ja tehokkaasti. ALPO toimii maahanmuuttajien alkuvaiheen ohjauspalvelujen ja osaamisen kehittämisen hankkeiden tukena. ALPO seuraa, tukee ja mallintaa alueellisen kehittämisen tuloksia yhteistyössä hankeverkoston asiantuntijoiden kanssa. ALPO kokoaa hyvät käytännöt ja kokemukset alkuvaiheen palvelumallin kehittämiseksi. Yhtenä osana ALPO-hanketta selvitetään maahanmuuttajien alkuvaiheen tiedontarpeita ja toimivia viestintäkanavia.\n9 Nykyisin maahanmuutto-osastolla viestintää hoidetaan muun virkatyön ohella. Osastolla on viestintäyhdyshenkilö. Kaikilla osaston yksiköillä oli yhteinen näkemys, että resurssit ja viestintäosaaminen eivät riitä vastaamaan nykytilanteen asettamiin haasteisiin ja että osastolle tulisi olla sijoitettuna päätoiminen viestintähenkilö. Yleisesti maahanmuutto-osaston mukaan nykyinen viestintä ei ole riittävää eikä tarpeeksi pro-aktiivista. Tarvittaisiin joustavampia keinoja ajankohtaiseen keskusteluun osallistumiseen sekä toimintamalleja ja koulutusta toimittajien kanssa toimimiseen. Ministeriön verkkosivut tulisi saada ajankohtaisemmiksi ja sivujen rakenne selkeämmäksi, jotta tietoa etsivä saisi hyvän kokonaiskuvan. Vaikka painomateriaalein tapahtuvaa viestintää ei nähty keskeiseksi, kotouttamiseen liittyvässä viestinnässä se nähdään tarpeelliseksi. Kotouttamista tekevät useat eri tahot ja maahanmuutto-osasto piti tärkeänä, että tiettyjä perusmateriaaleja tuotettaisiin keskitetysti ministeriöstä. Myös hallinnon sisäistä tiedonvaihtoa tulisi maahanmuutto-osaston mukaan terävöittää. Työministeriön aikana käytössä olleen Tiimifoorumi-järjestelmän tilalle ei ole saatu uutta järjestelmää, jonka kautta ajankohtainen tiedottaminen esimerkiksi TE-keskuksiin toimisi hyvin. Ministeriön viestintäyksikkö Ministeriön viestintäyksikkö vastaa ylimmän johdon viestinnästä, sisäisestä ja ulkoisesta viestinnästä ja verkkoviestinnästä, ministeriön ja ministeriön hallinnonalan yhteisten viestinnän kehittämishankkeiden valmistelusta ja toteuttamisesta, sidosryhmäviestinnästä, Monitori-lehden toimittamisesta, ministeriön julkaisutoiminnan kehittämisestä sekä Suomen lippua ja vaakunaa koskevasta valistus- ja tiedotustoiminnasta. Maahanmuutto-osasto vastaa maahanmuuttohallinnon viestinnästä. Viestintäyksikön toimitusvastuulla oleva Monitori-lehti on keskeinen maahanmuuttohallinnolle suunnattu ammattilehti. Monitori-lehti siirtyi työministeriöstä sisäasiainministeriöön vuoden 2008 alussa. Samalla sisäasiainministeriön viestintäyksikköön tuli työministeriöstä Monitori-lehden päätoimittaja. Päätoimittajan jäätyä eläkkeelle vuoden 2009 alussa päätoimittajan virka lakkautettiin. Monitori-lehden päätoimittajana on toiminut kesäkuusta 2009 lähtien määräaikainen viestintäpäällikkö. Monitori-lehti on maahanmuuttoasioiden ammattilehti, jonka ensisijainen kohderyhmä on maahanmuuttohallinnon työntekijät ja kotouttamisasioiden parissa työskentelevät henkilöt. Lehden painos noin kappaletta. Monitori-lehden toiminta rahoitetaan maahanmuutto-osaston vastuulla olevalta arviomäärärahamomentilta. Lehden koostaminen, pääosa artikkelien toimittamisesta ja\n10 toimitussihteerin työ kokonaisuudessaan ostetaan Unionimedialta. Lehden toiminnasta ja sisällöstä tehtävät suunnitelmat hyväksyy poikkihallinnollinen toimitusneuvosto, jota vetää maahanmuutto-osaston ylijohtaja Pentti Visanen. Ministeriön viestinnän tärkeimmät kohderyhmät ovat suuri yleisö ja media. Ministeriö tiedottaa aktiivisesti toiminnastaan tiedotusvälineiden kautta suurelle yleisölle ja internetsivujen kautta suoraan kansalaisille ja järjestöille. Tiedottamiseen liittyvät keskeisesti medialle suunnatut tiedotus- ja taustatiedotustilaisuudet. Verkkoviestinnässä on hajautettu päivitysvastuu eli verkkosivujen päivittämisvastuu on osastoilla ja yksiköissä. Verkkopäätoimittaja vastaa kokonaisuudesta. Viestintäyksikön toimittamat tiedotteet julkaistaan pääasiassa sekä suomeksi että ruotsiksi. Verkkosivut ovat suomeksi ja ruotsiksi pääosin yhteneväiset (lukuun ottamatta valmisteluasiakirjoja, jotka ovat vain suomeksi). Englanninkielinen verkkosivusto on muita kieliä suppeampi esitys ministeriön toiminnasta. Ministeriön viestintäyksikkö vastaa ministeriötä koskevien esitteiden ja vuosikertomuksen tekemisestä, mutta ei julkaise hallinnonalan toimintaa koskevia esitteitä tms. asiakasviestintämateriaalia. Viestintäyksikössä työskentelevä vakinainen viestintäpäällikkö vastaa maahanmuuttoja eurooppaministeri Astrid Thorsin vastuualueen ulkoisesta viestinnästä. Viestintäpäälliköllä on myös muita viestintään liittyviä tehtäviä. Määräaikainen Monitori-lehden päätoimittajana toimiva viestintäpäällikkö vastaa jatkossa maahanmuuttohallinnon viestinnän kehittämishankkeen eteenpäin viemisestä ja tukee maahanmuutto-osastoa mm. viestinnän suunnittelussa ja viestintäsuunnitelman toteuttamisessa. Maahanmuutto- ja kotouttamisasioissa ministeriön viestinnän näkökulmasta haasteena on ajankohtaiseen keskusteluun vastaaminen. Maahanmuuttopolitiikkaan ja kotouttamiseen liittyviä perus-/ydinviestejä tulisi selkeyttää yhteistyössä maahanmuutto-osaston kanssa, jotta tiedotusvälineille, järjestöille ja yksittäisille kansalaisille tulisi selkeämpi käsitys ministeriön tavoitteista. Kotouttamisasioiden viestinnässä tulisi kehittää uusia kanavia. Ministeriön tulisi myös nykyistä aktiivisemmin vaikuttaa Infopankin kehittämiseen, jotta siitä tulisi yhä selkeämmin kotouttamisen asiakasviestinnän portaali. Asiat tulisi esittää verkkosivuilla useilla kielillä ja selkeästi jäsenneltyinä. Monitori-lehti on palvellut erittäin hyvin lukijakuntaansa. Kolmen vuoden sisällä pitäisi rakentaa korvaava, hajautetusti ylläpidettävä verkkoviestintäkanava, koska määräaikaisen virkasuhteen päätyttyä, lehdelle ei enää ole päätoimista tekijää viestintäyksikössä.\n11 Ministeriön oikeusyksikkö Ministeriön oikeusyksikön maahanmuuttoon liittyvä viestintä on yhdenvertaisuus- ja syrjintäkysymyksiin painottuvaa tiedottamista. Pelkästään maahanmuuttoon/maahanmuuttajiin liittyvää viestintää on suhteellisen vähän, ja ne ovat mukana laajemmissa yhdenvertaisuus- ja syrjimättömyysasioissa. Oikeusyksiköllä on kuitenkin vastuullaan hankkeita, joissa keskitytään nimenomaan maahanmuuttajien yhdenvertaisuuskysymyksiin. Tiedottaminen painottuu ajankohtaisiin kehittämistoimiin ja hankkeisiin, syrjinnän seurantaan, EU:n syrjinnän vastaisen toiminnan kansalliseen toimeenpanoon sekä eri syrjinnän vaarassa olevien ryhmien yhdenvertaisuuskysymysten esille nostamiseen joko sisäasiainministeriön omassa tai muiden toimijoiden yleisessä yhdenvertaisuuden edistämistoiminnassa. Viestintä tapahtuu pääasiassa eri viranomais- ja järjestöverkostojen kautta ja yhteistyössä vähemmistöjä edustavien tahojen kanssa. Tärkeässä roolissa on verkkoviestintä (s-posti, -nettisivut) sekä tiedottaminen eri tilaisuuksissa. Oikeusyksikkö pyrkii myös järjestämään yhteistyössä sisäasiainministeriön viestintäyksikön kanssa tiedotustilaisuuksia medialle ja sidosryhmille. Lisäksi on julkaistu julkaisuja. Oikeusyksikön perustoiminnassa ei erillisiä resursseja viestinnälle, vaan viestintä tapahtuu virkamiesten normaalin työpanoksen puitteissa ja yhteistyössä viestintäyksikön kanssa. Kuitenkin eri hankkeiden/hankerahoitusten avulla viestintää pystytään toteuttamaan myös eri keinoin. Oikeusyksikkö katsoo, että viestinnän tavoitteena ei tulisi olla ainoastaan tiedon jakaminen, vaan pyrkimys vaikuttaa asenneilmastoon ja purkaa eri ryhmiin kohdistuvia stereotypioita. Tärkeänä nähdään, että perustettaisiin maahanmuuttoasioiden viestintäfoorumi, joka ylläpitäisi ja kehittäisi maahanmuuttoasioiden viestintää ministeriön eri osastojen kesken. Tämä parantaisi myös ministeriön sisäistä tiedonkulkua, johon oikeusyksikön mukaan pitäisi panostaa. Oikeusyksikön mukaan ministeriön eri osastot, ETNO sekä Maahanmuuttovirasto voisivat tehdä yhteistä maahanmuuttajajärjestöille suunnattua viestintää esim. 3-4 kertaa vuodessa ilmestyvällä sähköisellä selkokielisellä uutiskirjeellä, jossa viestittäisiin ajankohtaisista toimista maahanmuuttoon liittyen. Uutiskirjeessä voisi olla esim. niiden maahanmuuttajien puheenvuoroja, jotka ovat mukana ministeriön eri työryhmissä ja ajankohtaista faktatietoa.\n12 Ministeriön ensisijaisena roolina maahanmuuton viestinnän kokonaisuudessa olisi viestiä monipuolisesti ja käytännönläheisesti maahanmuuttopolitiikan ja kotouttamistoimien toteuttamisesta ja kehittämisestä. Ministeriön poliisiosasto Maahanmuuton kokonaisuudessa paikallispoliisi vastaanottaa lupahakemuksia maahanmuuttoasioissa sekä kansalaisuushakemuksia ja -ilmoituksia, myöntää tietyissä tapauksissa oleskelulupia sekä paluuviisumeita, pidentää viisumeita ja päättää ulkomaalaisen käännyttämisestä. Paikallispoliisi suorittaa myös EU-kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä osalta ulkomaalaislain mukaisen rekisteröinnin sekä oleskelukorttien myöntämisen. Poliisi ja Rajavartiolaitos selvittävät myös turvapaikanhakijan henkilöllisyyden ja matkareitin. Ministeriön poliisiosasto vastaa poliisin viestinnän kehittämisestä ja ohjeistuksesta. Vuoden 2010 alusta viestintä siirtyy osaksi uutta keskushallintoviranomaista Poliisihallitusta ja poliisin viestinnän operatiivinen vastuu, ohjeistus ja toteutus siirtyvät Poliisihallitukseen. Ministeriön poliisiosastolle ei jää viestintähenkilöstöä. Poliisiosaston viestintä hoidetaan jatkossa kokonaan ministeriön viestintäyksiköstä. Poliisin asiakasviestintä perustuu pääasiallisesti verkkoviestintään ja maahanmuuttajat on huomioitu verkkosivuilla englannin kieleen panostamalla. Poliisi.fi -sivuilla olevasta neuvontamateriaalista 90 % löytyy myös englanniksi. Lisäksi Suomen Poliisi -esite löytyy verkkosivuilta venäjäksi, viroksi, somaliksi, albaniaksi, kiinaksi, saksaksi, vietnamiksi, turkiksi, thaiksi, espanjaksi, ranskaksi, arabiaksi, kurdiksi ja persiaksi. Esite on pdf-muotoinen ja vuodelta Lisäksi erityisryhmänä on huomioitu naiset, joille on kohdennettu lähestymiskielto - esite löytyy pdf-muodossa sivuilta usealla eri kielellä (suomi, ruotsi, englanti, albaania, kurdi, arabia, persia, serbokroatia, somalia). Poliisi ei jaa erityistä esitemateriaalia maahanmuuttajille. Erityisesti maahanmuuttajiin tai maahanmuuttoasioihin kohdennettua viestintäresurssia ei ole. Poliisiosastolla ei ole tullut erityisiä paineita viestinnän tehostamiseksi maahanmuuttajille eikä asia ole muutenkaan noussut esiin. Poliisin viestintästrategiaa ollaan uudistamassa eikä siinä ole huomioitu maahanmuuttajia erityisryhmänä. Poliisiosasto on kiinnostunut viestinnällisen yhteistyön kehittämisestä eri osapuolien välillä. Rajavartiolaitos Rajavartiolaitos päättää eräissä poikkeustapauksissa viisumin myöntämisestä rajalla ja rajalla käännyttämisestä. Rajavartiolaitos ja poliisi selvittävät turvapaikanhakijan henkilöllisyyden ja matkareitin. Rajavartiolaitos ottaa myös vastaan\n13 turvapaikkahakemuksia. Rajavartiolaitoksen yksi tehtävä on torjua laitonta maahanmuuttoa. Rajavartiolaitos ei ole erityisesti suunnannut viestintäänsä maahanmuuttajille. Rajavartiolaitos tekee laittomaan maahanmuuttoon liittyvää viestintää, erityisesti tutkintaan liittyvää viestintää. Tässä Rajavartiolaitos pyrkii tasapuolisuuteen ja siihen, ettei mitään kansanryhmiä leimata. Rajavartiolaitos käyttää viestinnässään erityisesti verkkoviestintää ja tarvittaessa materiaalia toimitetaan useilla eri kielillä. Rajavartiolaitoksella on viestintäyksikkö, joka vastaa viestinnän toteuttamista. Tärkeimmät yhteistyökumppanit ovat ministeriön maahanmuutto-osasto ja Maahanmuuttovirasto. Rajavartiolaitos toivookin yhteistyökumppaneiden tuottavan kohderyhmien mukaan tarvittavaa tietoa sekä asiakkaille että viranomaisille. Maahanmuuttovirasto Maahanmuuttovirastolle kuuluu yksittäisen ulkomaalaisen maahantuloon, maassa oleskeluun, pakolaisuuteen ja kansalaisuuteen liittyviä asioita kuten oleskelulupa-, turvapaikka-, kansalaisuus-, matkustusasiakirja- ja maastapoistamisasiat, mutta viraston tehtävänä on myös tuottaa tietopalveluja mm. poliittisen päätöksenteon tueksi sekä kansallista ja kansainvälistä yhteistyötä varten. Maahanmuuttovirasto on asiantuntijaorganisaatio, joka toimii asiakaslähtöisesti. Hakijaasiakkaiden neuvonta ja informointi tähtää siihen, että he saavat asianmukaisesti ja ymmärrettävästi palvelut, joihin heillä on oikeus. Asiantuntijuus edellyttää eri tahojen laaja-alaista informointia. Koska maahanmuuttoon liittyvät tekijät vaikuttavat koko yhteiskuntaan ja aihepiiri on vilkkaan julkisen keskustelun kohde, virasto tuottaa analysoitua faktatietoa maahanmuuttoon vaikuttavista tekijöistä, ilmiöistä ja lukumääristä, mutta myös toiminnan yhteiskunnallisesta vaikuttavuudesta sekä julkiseen keskusteluun että yhteiskunnallisen päätöksenteon tueksi. Viestinnän kohderyhmiä ovat hakija-asiakkaat, media ja useat eri sidosryhmät (viranomaiset, työnantajat, oppilaitokset, järjestöt, neuvottelukunta, työryhmät, poliittiset päättäjät,). Toiminnan keskeinen tuki ja viestinnän kivijalka on sisäinen viestintä, johon panostetaan, jotta asiakkaita ja muita ryhmiä voidaan palvella mahdollisimman hyvin ja oikein. Asiakasviestintä. Hakija-asiakkaille on neuvontapuhelin sekä palvelupiste Helsingin toimitalossa henkilökohtaista asiakaskäyntiä varten. Neuvontaa tarjotaan sopimuspohjaisesti myös Helsingin kaupungin maahanmuuttajien neuvontapisteessä (yhteispalvelupiste).\n14 Internetsivustolla on hakija-asiakkaille suunnattuja lomakkeita, tietosivuja ja muuta informaatiota (esim. käsittelyajoista ja maksuista) sekä kaksi sähköistä palvelua: Muuttaisinko Suomeen ja Suomen kansalaiseksi. Lähes kaikki internetmateriaali on tarjolla suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi, osa useammallakin kielellä. Kaikkiaan verkkosivuilla on hakija-asiakkaille suunnattua tietoa 11 eri kielellä. Yleisviestintä. Internetsivustolla on myös muille kohderyhmille (media, asiantuntijat, suuri yleisö) tarkoitettua tietoa maahanmuuttohallinnosta, maahantulon perusfaktoista ja tilastoista. Mediaviestintään on panostettu enenevästi. Medialle lähetetään tiedotteita, pidetään tausta- ja ajankohtaisinfoja, joissa hyödynnetään mm. viraston tutkijoita ja muita asiantuntijoita. Sisäisessä viestinnässä viestintäkanavana on intranet. Poikkihallinnollisessa viestinnässä ekstranet eli toimintakäsikirja Manu ja sen sähköinen uutiskirje ovat viestintäkanavia, jotka palvelevat myös sisäistä operatiivista viestintää. Maahanmuuttovirasto ylläpitää Suomi.fi -verkkosivustolla Migrin toimialueelle kuuluvia tietoja: Maahan- ja maastamuutto (lupa-asiat) sekä Laki ja oikeusturva (kansalaisuusasiat). Myös hakemuslomakkeet ovat saatavilla Suomi.fi:ssä. Maahanmuuttoviraston viestinnässä on neljä vakinaista virkaa. Asiakaspalveluyksikössä on asiakaspalvelujohtaja sekä viisi puhelinpalvelussa toimivaa vakinaista työntekijää. Lisäresurssina on Helsingin kaupungin kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti Itäkeskuksessa toimiva yhteispalvelupiste, josta saa palvelua 10 kielellä. Useiden toimijoiden määrä maahanmuuttoasioissa aiheuttaa sen, että eri tahoille (asiakkaat, media, viranomaiset, suuri yleisö, erilaiset intressiryhmät yms.), ei aina ole täysin selvää, mistä asioista eri organisaatiot ovat vastuussa. Sisäiseen viestintään ja koulutukseen tulisi kiinnittää huomiota sekä laatia yhteiseen käyttöön tarkennettuja tehtäväkuvauksia ja erilaisia yhteystietolistoja. Tilasto- ja muu vertailutieto kiinnostaa jatkuvasti. Eri toimijoiden tilastojen (mm. kuntiin sijoittuminen, ulkomainen työvoima yms.) kokoaminen yhteen paikkaan palvelisi tiedonetsijöitä. Samaan paikkaan olisi hyvä saada myös kansainvälisiä tilastoja sekä muuta vertailutietoa. Maahanmuuttovirasto katsoo, että asiakkaan olisi saada lupa-asioihin ja kotoutumiseen liittyvä materiaali samasta paikasta. Esimerkiksi www-portaali, jossa eri hallinnonalat ovat oman osionsa päivittämisvastuussa, voisi olla yksi ratkaisumalli. Ratkaisuja etsittäessä tulisi hyödyntää jo olemassa olevia palveluja (Suomi.fi, Infopankki).\n15 Käännöstoiminnassa yhteisen terminologian käytön vakiinnuttaminen olisi tarpeellista. Vähemmistövaltuutettu Vähemmistövaltuutetun perustehtävänä on edistää etnisten vähemmistöjen ja ulkomaalaisten asemaa, yhdenvertaisuutta ja oikeusturvaa sekä hyviä etnisiä suhteita Suomessa. Viestinnällä on keskeinen merkitys erityisesti hyvien etnisten suhteiden edistämisessä. Tavoitteena viestinnässä on myös perusoikeustiedon levittäminen maahanmuuttajien keskuudessa. Kohderyhmät ja erityisryhmät Vähemmistövaltuutetun suurena viestinnän kohderyhmänä on tällä hetkellä suuri yleisö. Erityisryhmille ei ole tarkkaan suunniteltua viestintää, vaan heille viestiminen tapahtuu tapaamisten, seminaarien ja raporttien muodossa. Sidosryhmäyhteistyössä tavoitteena on sidosryhmien valtakunnallisesti kattava/kattavampi saavuttaminen (paikalliset monikulttuurisuustalot, maahanmuuttajajärjestöt, paikalliset viranomaiset, neuvontapisteet ja niiden luominen jne.). Tämä tarkoittaa lähinnä sitä, että tulisi kartoittaa vähemmistövaltuutetun kohderyhmät mahdollisimman monesta eri niin sisällöllisesti kuin viestinnällisestikin tärkeästä näkökulmasta. Vähemmistövaltuutetun tavoitteena on saavuttaa kokonaisvaltainen ja valtakunnallinen lähestymistapa suhteessa kohderyhmiinsä. Vähemmistövaltuutettu ehdottaa uusiksi yhteistyötavoiksi mm. yhteistyötä kuntatason, vapaaehtoisjärjestöjen ja maahanmuuttajajärjestöjen kanssa. Lisäksi voisi ennaltaehkäisevänä toimenpiteenä jakaa esitteitä ja hyödyntää muuta tiedonvälitystä jo lähtömaissa esim. lähetystöissä, jolloin Suomeen muuttavilla olisi jo alkuvaiheessa riittävästi tietoa perusoikeuksistaan Muu valtiohallinto Ulkoasianministeriö Maahanmuuton kokonaisuudessa ulkoasiainministeriö vastaa viisumipolitiikasta ja viisumien myöntämisestä. Ulkoministeriön edustustot ottavat vastaan oleskelulupahakemuksia ja kansalaisuusilmoituksia. Suomen edustustoilla on tärkeä viestinnällinen rooli maahanmuutossa, eritoten työvoiman maahanmuuton edistämisessä. Maahanmuuttoon liittyvissä asioissa ulkoasiainministeriö on keskittynyt erityisesti työperäisen maahanmuuton edistämiseen, jota silmällä pitäen pyritään tarjoamaan ajantasaista tietoa. Viestintä kohdistuu lähinnä niihin maihin, joissa on Suomen edustusto.\n16 UM:n maahanmuuttoon liittyvässä viestinnässä verkkoviestintä on ylivoimaisesti tärkein kanava. Edustustojen verkkosivuja on noin 30 kielellä. Painettuja esitteitä on myös jonkin verran ja edustustot antavat paljon asiakasneuvontaa Kussakin edustustossa on verkkosivuista oman työnsä ohella vastaava henkilö ja myös maahanmuuttoasioita hoitavat henkilöt vastaavat omalta osaltaan viestinnästä. UM:ssä on muun muassa edustustojen verkkoviestintää tukeva ja ohjaava kolmihenkinen tiimi. Tärkeimmät yhteistyökumppanit viestinnässä ovat Maahanmuuttovirasto ja UM:n passija viisumiyksikkö. Ulkoasiainministeriön mielestä viestinnälle pitäisi saada ohjeet ja tavoitteenasettelut sisäasiainministeriöstä ja tätä kautta muodostuisivat selkeät yhteiset tavoitteet. Ulkoasiainministeriö haluaa tiivistää yhteistyötä sisäasiainministeriön kanssa maahanmuuton viestintäkysymyksissä. Maahanmuuttajille tulisi ensisijaisesti jakaa UM:n kautta tietoa viisumi- ja oleskelulupakäytänteistä. Tärkeää olisi myös realistinen kuva Suomen oloista, työvoimantarpeesta, koulutus- ja kielitaitovaatimuksista. Ulkoasiainministeriön mukaan edustojen verkkosivut ovat hyvä viestintäkanava työperäisen maahanmuuton edistämisessä. Sisäasiainministeriöltä toivotaan mm. ajankohtaisartikkeleita Suomen työmarkkinatilanteesta ja maahanmuutosta. Työ- ja elinkeinoministeriö Työ- ja elinkeinoministeriö osallistuu hallituksen maahanmuuttopolitiikan kehittämiseen ja toimeenpanoon yhdessä eri ministeriöiden kanssa. TEM:llä ei enää ole maahanmuuttoasioiden päävastuuta, poikkeuksena TEM:n koordinoima Eures. Eurooppalaisen työvälitysverkoston, Euresin, viestinnän ensisijaiset kohderyhmät ovat EU/ETA-alueelta Suomen töihin pyrkivät sekä Suomessa toimivat työnantajat, jotka haluavat rekrytoida työvoimaa EU/ETA-maista. Ulkomaalaisille työntekijöille suunnattu mol.fi/finnwork -sivusto on edelleen käytössä, joskin TEM ei enää vastaa työperusteisesta maahanmuutosta. Euresin viestintäkeinoja ovat mm. verkkoviestintä, esitteet, asiakasneuvonta ja tilaisuudet. Käytössä ovat ministeriön verkkosivut, TE-hallinnon verkkosivut sekä yrittäjyyttä koskevat yrityssuomi.fi -sivut. TEM julkaisee myös tilastoja ja tutkimuksia ulkomaalaisista työnhakijoista ja maahanmuuttajista. Eures-viestintää tekevät Eures-neuvojat (30 henkilöä), Eures-vastaava ja Eures-koordinaattori. Mol-sivuista vastaa kaksi henkilöä ja yksi henkilö vastaa finnwork-osiosta. TEM:n mukaan maahanmuuttoviestintää tekevien tulisi kokoontua säännöllisesti, jotta päällekkäiseltä ja pirstaleiselta tiedolta vältyttäisiin ja resurssit tulisivat tehokkaaseen\n17 käyttöön. Hallinnon muutoksen jälkeen kokonaisvastuu viestinnästä, mm. verkkopalveluista ja esitteiden laatimisesta ja päivittämisestä ei ole kokonaisuudessaan toteutunut. Oikeusministeriö Oikeusministeriö ylläpitää ja kehittää oikeusjärjestystä ja oikeusturvaa sekä huolehtii demokratian rakenteista ja kansalaisten perusoikeuksista. Maahanmuuton kokonaisuudessa oikeusministeriö huolehtii mm. vaaleihin, kansalaisten perusoikeuksiin ja demokratiaan ja politiikkaan liittyvästä viestinnästä. Oikeusministeriön mukaan tiedotus perusoikeuksista ja osallistumismahdollisuuksista erityisesti maahanmuuttajille on tärkeää, mutta kohderyhmää on vaikea tavoittaa. Vaaleista oikeusministeriö on tuottanut useilla kielillä verkkosivustot ja lisäksi esimerkiksi vuoden 2008 kunnallisvaaleista lähetettiin esite niille Suomessa asuville ulkomaalaisille, joilla on äänioikeus. Demokratian tietopankki (kansanvalta.fi) on kahdeksalla eri kielellä. Poliittisista oikeuksista ja osallistumismahdollisuuksista on tuotettu monikielinen tiedotusvihko. Demokratiaa ja politiikkaa koskevaa tiedotusta on julkaistu kohdennetusti maahanmuuttajille suunnatuissa lehdissä ja kortti- ja radiokampanjan avulla. Oikeusministeriö pitää tärkeänä monikielistä viestintää, jotta tietoa esim. perusoikeuksista saadaan myös maahanmuuttajaväestölle. Oikeusministeriön mielestä suomi.fi -portaalin mainostus keskistettynä viestintäkanavana olisi yksi keino viestinnän tehostamiseksi. Opetushallitus Maahanmuuton kokonaisuudessa opetushallitus suunnittelee, organisoi ja tukee maahanmuuttajille kohdennettua koulutusta ja julkaisee opetusmateriaalia. Opetushallituksella ei ole erillistä suunnitelmaa maahanmuuttajille kohdennetusta viestinnästä, vaan ne sisältyvät yleisempiin julkaisusuunnitelmiin. Maahanmuuttajia koskevia asioita koordinoi Monikulttuurisuus -tiimi, jossa on edustajia useista eri asiantuntijayksiköistä. Viestintä on sisällytetty osaksi virkamiestyötä. Yleisen maahanmuuttajien koulutusta koskevien asioiden osalta tärkein kohderyhmä on koulutuksen järjestäjät, kielitutkinnoissa kansalaisuutta hakevat maahanmuuttajat. Opetushallitus panostaa verkkoviestintään, tekee esitteitä, neuvoo asiakkaita puhelimitse, järjestää tilaisuuksia ja informoi mediaa. Viestintä on pääasiassa suomeksi ja ruotsiksi, osa esitteistä myös englanniksi, venäjäksi ja saksaksi. Oman äidinkielen opetuksesta on materiaalia useilla kielillä (mm. arabia, viro, somali, vietnam ja kurdi). Oppimateriaalia on (esim. ammatillisia sanastoja) useilla eri kielillä.\n18 Opetushallituksessa koetaan haasteena maahanmuuttajaryhmien monenlaisuus ja erilaiset tarpeet, jolloin materiaalia on vaikea tuottaa. Asioiden esittäminen kansantajuisesti, mutta kuitenkin yksiselitteisesti on vaikeaa. Tarvittaisiin lisää materiaalia eri kielillä, esim. koulutusjärjestelmän kuvaus olisi sellainen. Viranomaisten välisestä tehtävänjaosta tulisi olla selkeämmin tietoa tarjolla, myös eri kielillä. Opetushallituksen mukaan sisäasiainministeriön tulisi koordinoida eri hallinnonalojen välistä yhteistyötä ja tarjota viranomaisten välisestä tehtävänjaosta selkeää tietoa, myös eri kielillä. Opetushallituksen toiveena on, että Maahanmuuttovirasto loisi maahantuloon ja oleskelulupiin liittyviä palveluita oppilaitoksille (esimerkiksi liittyen toimeentuloon ja asiakirjojen aitouteen). TE-keskukset Viestintä on osa TE-keskusten toimintaa kokonaisuudessaan ja TE-keskuksilla on viestintäsuunnitelmat, joissa on huomioitu osin myös maahanmuuttajanäkökulmaa. Usein maahanmuuttajien erityisryhmiä huomioidaan viestinnässä erilaisten projektien yhteydessä. TE-keskuksissa koetaan erityiseksi haasteeksi tällä hetkellä ajankohtaisen viranomaistiedon saaminen. Aiemmin työministeriön ylläpitämät järjestelmät eivät enää sisällä maahanmuuttoon liittyvää tietoa, kun vastuuministeriö on vaihtunut sisäasiainministeriöksi. TE-keskukset kaipaavat ajantasaista verkkosivustoa tai vastaavaa toimintatapaa, josta tieto olisi helposti haettavissa ja se pysyisi ajantasaisena. TE-keskukset pitivät tärkeänä tietolähteenä Monitori-lehteä. Myös maahanmuuttajille on kehitelty erilaisia verkkosivustoja osin alueellisesti, osin valtakunnallisesti. TE-keskusten mukaan olisi parempi panostaa yhteen hyvään maahanmuuttajien kotouttamiseen keskittyvään sivustoon, jotta samaa työtä ei tehtäisi eri paikoissa moneen kertaan. TE-keskusten mukaan myös viestinnällinen foorumi yhteisten linjausten tekemiseen, tiedonvaihtoon ja parhaiden käytäntöjen jakamiseen olisi tarpeen. TE-keskukset esittivät myös, että kuntapaikkojen saamiseksi pakolaisille tulisi sisäasiainministeriön tehdä selkeä informaatiopaketti kunnille, jota TE-keskukset voisivat käyttää työn tukena. TE-keskusten organisointi muuttuu vuoden 2010 alusta, kun uudet elinkeino-, liikenneja ympäristökeskukset aloittavat toimintansa. Sosiaali- ja terveysministeriö Sosiaali- ja terveysministeriöstä ei pyynnöstä huolimatta saatu kirjallisesti vastausta. Suullisesti saadun vastauksen mukaan sosiaali- ja terveysministeriö ei ole viestinnässään erityisesti huomioinut maahanmuuttajia kohderyhmänä.\n19 Opetusministeriö Opetusministeriöstä ei pyynnöstä huolimatta saatu vastausta kuulemiseen Järjestöt Pakolaisneuvonta ry Pakolaisneuvonnan toiminta jakautuu kahteen osa-alueeseen. Yhtäältä järjestö tuottaa turvapaikanhakijoille oikeusapupalveluita, joista pyritään tiedottamaan mahdollisimman selkeästi eri kielillä. Toisaalta Pakolaisneuvonta on asiantuntija- ja vaikuttajajärjestö, joka toimii lausuntojen antajana lainvalmistelussa ja osallistuu turvapaikkapoliittiseen keskusteluun. Tavoitteena viestinnässä on toimia asiantuntevasti, asiallisesti ja johdonmukaisesti pakolaisten oikeuksia puolustavassa roolissa. Oikeusapupalveluista tiedottamisen ensisijainen kohderyhmä ovat Suomessa olevat turvapaikanhakijat sekä heidän parissaan työskentelevät viranomaiset ja muut ammattilaiset. Turvapaikkapoliittisen vaikuttamis- ja tiedottamistoiminnan kohderyhminä ovat joukkoviestimet, maahanmuuton viranomaiset ja tutkijat, poliittiset päättäjät ja suuri yleisö, mukaan lukien Suomessa asuvat maahanmuuttajat. Pakolaisneuvonta tuottaa oikeusapupalveluista esitteitä (12 kielellä), ylläpitää verkkosivuja ja järjestää infotilaisuuksia. Turvapaikkapoliittisen viestinnän keinot sisältävät mm. asiantuntijalausunnot ja -kuulemiset, lehdistötiedotteet, verkkosivut, erilliset tiedotusprojektit, järjestöjen yhteiset vetoomukset, yhteistyö toimittajien kanssa mm. juttuaiheiden ja haastateltavien etsimisessä. Pakolaisneuvonnan mukaan tosiasioille rakentuva keskustelu maahanmuutosta, pakolaisista ja turvapaikkapolitiikasta on sekä viranomaisten että kansalaisjärjestöjen intressissä. Pakolaisneuvonta esittää yhteistyötä ministeriön kanssa esimerkiksi kampanjoinnissa sekä koulutustilaisuuksien järjestämisessä toimittajille. Suomen Punainen Risti SPR:n viestinnässä yhtenä tavoitteena on pakolaistietoisuuden lisääminen järjestön sisällä ja ympäröivässä yhteiskunnassa. Tavoitteena on tuoda esille nimenomaan faktatietoa. Viestinnän pääkohderyhmät ovat järjestön oma henkilökunta sekä vapaaehtoiset ja jäsenet. Niiden kautta on mahdollista tavoittaa lähes koko Suomen kansa. Media sekä yhteistyöverkostot ovat myös tärkeitä kohderyhmiä. Turvapaikanhakijoille ja henkilötiedustelun asiakkaille kohdennetaan omaa viestintää.\n20 Lisäksi turvapaikka- ja pakolaisasioissa (myös kriisiviestinnän osalta) kohderyhmiä ovat muun muassa vastaanottokeskusten ympäristön asukkaat ja media sekä yhteistyökumppanit (mm. ministeriöt, MIGRI ja TE-keskukset sekä muut järjestöt). SPR:llä ei ole kohdennettua viestintää maahanmuuttajien erityisryhmille. SPR:n toiminnasta pyritään viestimään esimerkiksi internetsivujen ja jäsenlehden avulla niin, että viesti tavoittaa eritaustaiset ihmiset tasavertaisesti ja motivoi heitä osallistumaan SPR:n toimintaan. SPR:n viestinnän toteuttamisessa keskeisiä ovat järjestön paikallisosastot tuhansine vapaaehtoisineen, koko jäsenistö sekä ulkoiset yhteistyöverkostot. Valtakunnallista viestintää koordinoi viestintätiimi keskustoimistossa. SPR:llä on erityisiä palveluita muualta muuttaneille, joista tiedotetaan pääasiassa internetsivuston sekä verkostojen kautta. Tällaisia palveluja ovat mm. henkilötiedustelupalvelu (tracing) turvapaikanhakijoille sekä maahanmuuttajien tukihenkilöpalvelu. SPR:n mukaan maahanmuutto- ja pakolaisasioiden hoitaminen tuntuu olevan muutoksessa, eivätkä roolit ole aina ihan selvillä viranomaisille tai kansalaisille. SPR:n mielestä useilla hallinnon aloilla maahanmuuttoasioista viestiminen on heikkoa. SPR näkee, että sisäasiainministeriön tulisi koordinoida maahanmuuttoviestintää ja siihen liittyvää yhteistyötä. Lisäksi sisäasiainministeriön tulisi aktiivisesti tiedottaa ajankohtaisista asioista. Myös koordinoivalle ja eri tietoja keräävälle verkkosivustolle on tarvetta. Pakolaisapu ry Suomen Pakolaisapu on kansainvälisen pakolaistyön asiantuntija. Pakolaisavun tavoitteena on jakaa paikkansa pitävää faktatietoa kohderyhmille, erityisesti toimittajille, opettajille, koululaisille, opiskelijoille, päättäjille sekä suurelle yleisölle. Pakolaisavun ensisijaisia viestintäkanavia ovat verkkosivut ja neljä kertaa vuodessa ilmestyvä Pakolainen-lehti. Lisäksi Pakolaisapu tiedottaa medialle säännöllisesti. Joidenkin kampanjoiden tai tilaisuuksien osalta käytetään myös verkon sosiaalisia yhteisöjä. Esitteitä tehdään tarpeen mukaan eri hankkeille ja yksiköille. Pakolaisavun mukaan olisi tärkeää analysoida maahanmuuton eri puolia myös pitkällä aikavälillä ja vertailla eri maiden lukuja (historiasta muistuttaminen, verrata EU-maita keskenään esimerkiksi pakolaisten ja muiden maahanmuuttajien määrien osalta).\n21 1.1.4 Kunnat, Suomen Kuntaliitto Helsingin kaupungin maahanmuuttohallinto Helsingin kaupungin tiedottamisen tavoitteena on antaa kaupunkilaisille sekä muille sidosryhmille oikeat ja riittävät tiedot kaupungin palveluista, päätöksenteosta ja toiminnasta. Tavoitteen mukaan viestinnän tulee olla avointa, ajankohtaista, aktiivista ja oma-aloitteista sekä tasapuolista. Suomen- ja ruotsinkielisen väestön rinnalla merkittävä osa helsinkiläisistä puhuu äidinkielenään jotain vierasta kieltä. Myös heille on kyettävä tiedottamaan kaupungin palveluista ja päätöksenteosta mahdollisuuksien mukaan heidän omalla äidinkielellään. Kaupungin omilla verkkosivuilla on kotimaisten kielten lisäksi englanti, saksa, ranska ja venäjä. Viestinnän keinona on ensisijaisesti verkkoviestintä ja toissijaisesti painettu materiaali, kaupungin asukaslehti ja Helsingissä ilmestyvät muunkieliset lehdet englanti ja venäjä. Kaupungin kulttuuritoimi ylläpitää Infopankki.fi -portaalia, jossa on tietoa suomalaisesta yhteiskunnasta 15 kielellä. Kaupungin henkilöstökeskuksen maahanmuutto-osaston keskeiset viestinnän välineet ovat verkkosivut ( sekä neljä kertaa vuodessa ilmestyvät uutiskirje asiakkaille, sidosryhmille ja kuntalaisille. Yleisenä haasteena Helsingin kaupunki näkee maahanmuuttajaviestinnän riittävyyden. Helsingin seudun ja erityisesti pääkaupunkiseudun kaupunkien (Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen) hyvä ja toimiva yhteistyö on avainasemassa. Infopankkiyhteistyössä mukana on myös pääkaupunkiseudun ulkopuolisia kuntia, ja hyvällä yhteistyöllä on siten myös valtakunnallista merkitystä. Maahanmuuttajaviestintä ei saa olla julkilausumatehtailua, vaan käytännön työtä, jolla varmistetaan olennaisen kaupunkia ja sen palveluja koskevan tiedon perillemeno myös ulkomaalaistaustaiselle väestölle. Sisäasiainministeriön tehtävänä olisi maahanmuuttaja- ja ulkomaalaistaustaista väestöä koskevasta lainsäädännöstä ja valtion viranomaistoiminnasta tiedottaminen, maahanmuuttajien oikeuksia ja velvollisuuksia koskeva tiedottaminen, maahanmuuttoon liittyvistä menettelytavoista tiedottaminen, yleinen maahanmuuttoa koskevan tilasto- yms. tiedon välittäminen. Tämän voisi toteuttaa hyvällä ja kattavalla tietopalvelulla. Infopankki.fi Infopankki on verkkopalvelu, jonka tavoitteena on tarjota selkeää, luotettavaa, ymmärrettävää ja ajantasaista tietoa Suomesta ja suomalaisen yhteiskunnan palveluista maahanmuuttajille, Suomeen muuttoa suunnitteleville ja maahanmuuttoasioissa\n22 työskenteleville. Infopankkia rahoittavat Helsingin, Espoon, Vantaan, Kauniaisten kaupungit sekä sisäasiainministeriö, opetusministeriö, Kela ja työ- ja elinkeinoministeriö. Myös jäsenkaupungit täydentävät rahoitusta vuosijäsenmaksulla. Infopankin materiaali julkaistaan 15 kielellä (suomi, ruotsi, englanti, ranska, viro, venäjä, serbokroatia, somali, turkki, arabia, persia, kiina, kurdi, espanja ja albania). Infopankkia rahoittavat Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupungit, sisäasiainministeriö ja opetusministeriö. Rahoitus on nyt sovittu kolmeksi vuodeksi ja tuen lisääntymisen myötä verkkopalvelu on uudistumisvaiheessa. Verkkopalvelun kehittämisen lähtökohtana on käyttäjälähtöisyys. Käyttäjien tarpeita selvitetään koko uudistusprosessin ajan muun muassa kävijätutkimuksen ja käyttäjäraadin avulla. Määrällisenä tavoitteena on kaksinkertaistaa Infopankin kävijämäärä vuoteen 2013 mennessä. Palvelun kohderyhmänä ovat Suomessa asuvat maahanmuuttajat maahantuloperusteesta riippumatta, Suomeen muuttoa suunnittelevat ja maahanmuuttotyötä tekevät. Verkkopalvelussa on tietoa erityisryhmille kohdennetuista palveluista. Verkkopalveluuudistuksessa maahanmuuttajanuorille tuotetaan uusia kohdennettuja sisältöjä. Naiset on ajateltu palvelussa piilokohderyhmäksi, joka pidetään mielessä kaikkien uusien sisältöjen tuottamisen yhteydessä Infopankki-tiimissä on vuonna 2009 seitsemän henkilöä, vuodesta 2010 kuusi henkilöä, vuodesta 2011 viisi henkilöä. Lisäksi on tiedottajan tehtäviin käytössä ½ työvuotta. Infopankin toimitus näkee tarpeelliseksi hajanaisen maahanmuuttajatiedotuksen koordinaation lisääminen sekä sidosryhmien sitouttaminen tiedotuksessa ja sisällöntuotannossa. Ongelma on myös se, että infopankki toimii projektirahoituksella. Infopankki odottaa sisäasiainministeriöltä valtakunnallista maahanmuuttoasioiden koordinointia ja viestintää. Sisäministeriötä pyydetään nimeämään jokaiselta osastoltaan vastuuhenkilöt, joihin Infopankkitoimitus voi olla yhteydessä substanssi- ja viestintäasioihin liittyen. Lisäksi toivotaan perustettavaksi SM:n ja Infopankkitoimituksen yhteinen neuvottelu/työryhmä, joka kokoontuisi säännöllisesti. Suomen Kuntaliitto Maahanmuuttoon liittyvä viestintä on perusajatukseltaan Suomen Kuntaliitossa samanlaista kuin muukin viestintä. Viestinnän avulla Kuntaliitto toteuttaa ydintoimintojaan: edunvalvontaa, palvelua ja kehittämistä. Kuntaliitto viestii ennakoivasti, avoimesti ja luotettavasti, nopeasti ja ymmärrettävästi. Kuntaliiton ulkoisen viestinnän pääkohderyhmä on liiton asiakaskunta eli kunnat ja kuntayhtymät: luottamushenkilöt, kuntajohtajat ja muu virkamiesjohto sekä\n23 asiantuntijat. Ruotsinkieliset asiakkaat ovat kussakin ryhmässä erikseen huomioitava kohderyhmä. Keskeisiä viestinnän kohderyhmiä ovat myös liiton sidosryhmät: valtionhallinto, yliopistot ja tutkimuslaitokset, järjestöt, kuntapalveluja tuottavat yritykset, puolueet ja media. Kuntaliitolla on oma maahanmuuttokoordinaattoreiden verkosto, jolla viestitään säännöllisesti ja joka kommunikoi asioista myös sähköisen ryhmätyötilan avulla. Viestintäkanavat ovat: verkkosivustot (kunnat.net, kommunerna.net), sähköiset uutiskirjeet, sähköpostilistat (kuntakirjeet, suositukset, tiedotteet), sähköiset ryhmätyötilat, sähköiset asiakaspalautekanavat. Liitto on kaksikielinen ja keskeinen viestintämateriaali tuotetaan sekä suomeksi että ruotsiksi. Kansainvälistä viestintää toteutetaan ruotsin ohella tarvittaessa englanniksi, saksaksi, ranskaksi ja venäjäksi. Kuntaliiton mukaan maahanmuuttajat tulisi nähdä yhtenä asiakasryhmänä kehitettäessä kaikille kansalaisille tarkoitettua viestintää. Julkishallinnon yhteistyö asiakaspalvelussa lisää sekä palvelun laatua, saatavuutta että kustannustehokkuutta. Suurissa kaupungeissa ja muilla maahanmuuttajatiheillä alueilla voi olla perusteltua toteuttaa yhteispalvelua räätälöidysti. Tällainen räätälöity, erityisesti ulkomaalaisten maassa olon alkuvaiheeseen kohdistuvaan palveluun erikoistunut yhteispalvelutoimisto voisi tarjoa palveluitaan laajemmallekin alueelle ja muille yhteispalvelutoimistoille koko maassa esimerkiksi puhelinpalveluita tai videoyhteyksiä hyödyntäen. Kuntaliiton mukaan maahanmuuttajan kyky käyttää uutta teknologiaa ei saisi vaikuttaa saadun tiedon tasoon, vaan tiedon saatavuus pitäisi pystyä turvaamaan riippumatta siitä, osaako maahanmuuttaja käyttää esimerkiksi verkkosivustoja hyväkseen Mediat Six-Degrees-lehti/ Helsinki Times SixDegrees on kulttuuri-ja tapahtumapainotteinen lehti, jonka tavoitteena on olla sillan rakentaja maahanmuuttajien ja suomalaisten välillä. HelsinkiTimes puolestaan kansainvälinen konseptilehti. Molempien kieli on englanti. HelsinkiTimes on tilattava, maksullinen lehti ja SixDegrees ilmaisjakelulehti. SixDegrees tavoittaa selvästi HelsinkiTimesiä nuorempia. Painettujen lehtien lisäksi molemmilla on verkkosivustot. Ensisijaisena kohderyhmänä molemmista lehdissä ovat maahanmuuttajat. Lehtien avulla on myös mahdollista tehdä tutkimuksia ja kyselyitä maahanmuuttajille ja näin osallistaa heitä keskusteluun.