EKONOMIJA I MENADŽMENT Archives - Konsalting Info\nCentralni registar faktura. VAŽNO!\nPosted by Konsalting tim on Jan 27, 2018\nMinistarstvo finansija sprovodi mere i aktivnosti u vezi sa kontrolom preuzetih obaveza u javnom sektoru što između ostalog podrazumeva evidentiranje, praćenje i izveštavanje o neizmirenim obavezama. Za obavljanje pomenutih aktivnosti ustanovljena je potreba za postojanjem centralnog registra faktura (CRF). CRF realizuje jedinstveni digitalni informacioni sistem u kome se evidentiraju sva potraživanja: javnog sektora prema javnom i privatnom sektoru i građanstvu privatnog sektora prema javnom sektoru Šta to znači u praksi? Počev od 1. Marta 2018. godine, kada počne primena ove odredbe, privredni subjekti koji budu ispostavljali fakture prema javnom sektoru odnosno javnim preduzećima moraće pre ispostavljanja fakture, da u Centralnom registru faktura CRF registruju fakturu, nakon čega će moći da ispostave ispravnu fakturu sa ispravnim instrukcijama za plaćanje dužniku. Javna preduzeća, odnosno direktni ili indirektni korisnici javnih sredstava, Republika i lokalna samouprava biće u obavezi da provere da li je faktura koja im je ispostavljena registrovana u CRF i da, samo ukoliko registracija postoji, izvrše plaćanje po zadatoj instrukciji koju dostavlja poverilac. Za registrovane fakture generiše se jedinstveni broj IDF koji se mora navesti u instrukciji za plaćanje. Registrovanim fakturama se može trajno pristupati putem odgovarajuće internet adrese https://www.crf.gov.rs od strane ovlašćenih institucija pravnog lica koje je registrovalo fakturu (poverilac) i pravnog lica koje je izmiruje (dužnik). Plaćanja se realizuju nalozima za prenos koristeći predefinisane šifre plaćanja i Uprava za trezor ih u okviru JAFIN platnog prometa registruje u CRF sistemu. Uprava za trezor automatski, na osnovu informacija na nalogu za prenos, ustanovljava na koju registrovanu fakturu se plaćanje odnosi i asocira plaćanje za ovu fakturu tako da nakon uspešnog izvršenja uplate korisnici mogu videti listu uplata registrovanih na njihovim fakturama. Kada se sumarni iznos svih registrovanih uplata izjednači sa dinarskim iznosom fakutre ona postaje izmirena i dalja plaćanja nisu moguća. Uplate koje će se odnositi na fakture koje neće biti registrovane u CRF sistemu ili na fakture koje su već izmirene biće odbijene u platnom prometu. Konsalting Aktiv grupa Vaša knjigovodstvena...\nBez pečata u banci\nPosted by Konsalting tim on Sep 11, 2017\nU petak, 8. septembra, dočekala nas je lepa vest. Naime, od 1.oktobra privredni subjekti koji ne žele više da u poslovima platnog prometa sa poslovnim bankama koriste pečat, mogu, uz prethodno podnet zahtev, da isti prestanu koristiti. Istovremeno, svi privredni subjekti koji od oktobra podnesu zahtev za otvaranje tekuceg računa nisu u obavezi da koriste pečat u svakodnevnim poslovima sa bankom, a prevashodno u poslovima platnog prometa. Da, ovo je odlična vest i delom pokazuje da određena doza promena i prelaska sa birokratskog načina poslovanja na savrememo poslovanje postoji. Ali, da li možemo svi zajedno činiti veće korake i naše društvo brže i bolje menjati?Zašto ovo kažem? Naime jos 2012. godine Zakonodavac je donošenjem Zakona o privrednim društvima predvideo mogućnost da privredni subjekti nisu u obavezi da u svom poslovanju koriste pečat (član 25 Zakona o privrednim društvima). Tada je to za Srbiju bilo ‘revolucionarno’. Svi smo se pitali, da li je moguće da ne koristimo pečat i da li sada ako odemo do Poreske uprave ili poslovne banke možemo završiti posao bez upotrebe pečata? Naravno, bilo je pokušaja od strane privrednih subjekata nakon usvajanja pomenutog Zakona da se podnesu poreske prijave ili zahtev upute Poreskoj upravi, ali jedno vreme je Poreska uprava odbijala da primeni Zakon, iako je isti organ koji je predložio Zakon ujedno i organ koji rukovodi Poreskom upravom. Čekali smo više od jedne godine preporuku Ministarstva finansija tačnije tada resornog ministra da donese obavezujuću naredbu (Objašnjenje u vezi obaveze upotrebljavanja pečata u dokumentima koji se koriste u poreskopravnom odnosu od 22.07.2013.) da moraju da prime svaki zahtev ili prijavu iako nije sa pečatom društva. Čini mi se da se vremenom, prećutno, zaboravilo na pomenutu obavezujuću uputstvo u radu Poreske uprave! Potez Narodne banke Srbije pozdravljam i siguran sam da će dosta doprineti savremenom poslovanju bez pečata, iako se kasni godinama sa primenom Zakona o privrednim društvima. Hajde da svi učinimo što više možemo kako bi pospešili poslovanje u Srbiji, a najmanje sto možemo je: kada se već donese dobar Zakon – da ga primenimo odmah po donošenju! Da Poreska uprava ne čeka godinu dana, a Narodna banka pet. Igor Jelić predsednik Konsalting Aktiv grupe član odbora za knjigovodstvo Privredne komore Srbije član Parlamenta privrednika Privredne komore...\nHome » EKONOMIJA I MENADŽMENT\nMinistarstvo finansija sprovodi mere i aktivnosti u vezi sa kontrolom preuzetih obaveza u javnom sektoru što između ostalog podrazumeva evidentiranje, praćenje i izveštavanje o neizmirenim obavezama. Za obavljanje pomenutih aktivnosti ustanovljena je potreba za postojanjem centralnog registra faktura (CRF). CRF realizuje jedinstveni digitalni informacioni sistem u kome se evidentiraju sva potraživanja: javnog sektora prema javnom i...\nU petak, 8. septembra, dočekala nas je lepa vest. Naime, od 1.oktobra privredni subjekti koji ne žele više da u poslovima platnog prometa sa poslovnim bankama koriste pečat, mogu, uz prethodno podnet zahtev, da isti prestanu koristiti. Istovremeno, svi privredni subjekti koji od oktobra podnesu zahtev za otvaranje tekuceg računa nisu u obavezi da koriste pečat u svakodnevnim poslovima sa bankom, a prevashodno u poslovima platnog...\nU Beogradu je juče otvoren Poljoprivredni klub, a tom prilikom ambasador Ruske Federacije u Beogradu Aleksandar Čepurin izjavio je da je u poslednjih pet godina uvoz poljoprivrednih proizvoda u Rusiju dvostruko smanjen, ali je uvoz iz Srbije u Rusiju u istom periodu povećan skoro dva puta. Na otvaranju Poljoprivrednog kluba u Beogradu, Ministar poljoprivrede Branislav Nedimović istakao je da će ovaj, kao i drugi klubovi koji će biti...\nU Beogradu je danas otvoren Poljoprivredni klub, a tom prilikom ambasador Ruske Federacije u Beogradu Aleksandar Čepurin izjavio je da je u poslednjih pet godina uvoz poljoprivrednih proizvoda u Rusiju dvostruko smanjen, ali je uvoz iz Srbije u Rusiju u istom periodu povećan skoro dva puta. Na otvaranju Poljoprivrednog kluba u Beogradu, Ministar poljoprivrede Branislav Nedimović istakao je da će ovaj, kao i drugi klubovi koji će biti...\nInternet je naveći medij ikada koji ima moć da poveže milione ljudi širom sveta. Internet marketing predstavlja skup aktivnosti koji imaju za cilj usmeravanje tokova proizvoda i usluga od proizvođača prema potrošaču putem interneta kao kanala poslovne komunikacije. Takođe je poznat i kao online maketing i predstavlja proces promocije brenda, proizvoda ili usluge putem interneta. Postoje različiti tipovi internet marketinga: SEO (...\nGostovanje u emisiji “Biznis monitor” na RTV1\nEmisija “Biznis monitor” koja se emituje na Radio-televiziji Vojvodine 1 bavi se aktuelnim temama iz sveta finansijskog poslovanja. Zašto je u Srbiji, ali i u ostatku sveta, danas isplativije ulagati novac u zlato nego u biznis ili banke? Šta bi preduzetnici radili da su ministri i može li se, ipak, uspeti u Srbiji? U emisiji koja se emitovala 8.maja, gostovao je i Predsednik UO Konsalting Aktiv grupe g.Igor Jelić. ...


Novi Sad dobija akva park kod Spensa 2018. godine - Novosti - Turistički svet\nNovi Sad dobija akva park kod Spensa 2018. godine\nNovosadska vlast nije odustala od izgradnje akva parka kod Spensa, a procenjena vrednost ove investicije je preko 600 miliona dinara.\nNaime, prilikom poslednjih izmena planova poslovanja Spensa, kada su izdvojena dodatna sredstva za uređenje sadržaja na Sajmištu, u planu je napomenuto da se u 2017. godini planira izdvajanje prvih šest miliona dinara za projektovanje akva parka. U istom aktu se navodi da bi izgradnja akva parka trebalo da počne 2018. godine.\nU 2018. godini planiraju se sredstva od 600 miliona dinara za izgradnju akva parka u skladu sa ciljem, misijom i vizijom razvoja Spensa, a u želji da zabavno rekreativni sadržaji budu dostupni građanima Novog Sada i drugim posetiocima grada, navodi se u planu poslovanja Spensa.\nZanimljivo je i da se iz ovoga vidi da lokalna vlast planom za akva park nije odustala od Spensa kao sportskog i poslovnog centra iako je pre samo nekoliko meseci pored ovog objekta prodala plac namenjen za gradnju tržnog centra znatno većeg od Spensa.\nPoslednjim izmenama u planu poslovanja Spensa za ovu godinu iz budžeta Grada dato je šest miliona dinara za Sajmište i to konkretno za projektovanje revitalizacije celog tog prostora, odnosno odbojkaških i fudbalskog terena i staze za trčanje, gradnju prve faze teretane na otvorenom i rekonstrukciju dečijeg igrališta.


Turska čeka podršku NATO-a u Siriji - Sputnjik Srbija\n06:27 12 Avgust 2020\nTurska čeka podršku NATO-a u Siriji\n17:14 10.02.2020 (osveženo 17:29 10.02.2020) Preuzmite kraći link\nTurska očekuje podršku NATO-a u vezi sa situacijom u sirijskom Idlibu, saopštio je portparol vladajuće Partije pravde i razvoja Turske Omer Čelik.\n„Konstantno smo u kontaktu sa NATO-om, konsultujemo se s njima, između ostalog, i na temu Sirije. Čekamo da nam se NATO pridruži u borbi protiv terorizma uopšte. NATO treba da se solidariše s Turskom“, rekao je Čelik, odgovarajući na pitanje novinara da li Turska očekuje podršku Alijanse u vezi sa zaoštravanjem situacije u Idlibu.\nRanije je televizija NTV saopštila da je pet turskih vojnika poginulo, a da je još toliko ranjeno nakon napada na njihovu osmatračnicu u Idlibu.\nIdlib, sirija, Turska, NATO


Bez struje više hiljada domaćinstava u FBiH\nZbog obilnih snježnih padavina proteklih dana, 3.000 potrošača električne energije na području Kladnja, Banovića i Čelića u Tuzlanskom kantonu nemaju električnu energiju, saopšteno je iz “Elektroprivrede BiH”.\nU Zeničko-dobojskom kantonu bez napajanja električnom energijom još je 3.800 potrošača u Zenici, Zavidovićima, Olovu i Varešu, a u Srednjobosanskom kantonu još postoje manji kvarovi na distributivnoj mreži.\nEkipe “Elektroprivreda BiH” neprekidno su na terenu i rade na otklanjanju kvarova.\nZa mještane sela na području od Mostara prema Nevesinju koja su bez električne energije tokom dana biće omogućeno alternativno snabdijevanje.\nNa ostalim područjima u nadležnosti “Elektroprivrede BiH” snabdijevanje je uredno.


Novi zakoni prema potrebi i prema osobi!? | Trebinje Live\nNovi zakoni prema potrebi i prema osobi!?\nNova afera potresa Republičku upravu za geodetske i imovinsko–pravne odnose Republike Srpske.\nPrivatne geodetske firme se žale kako na namještanje tendera i višemilionskih poslova samo određenim osobama, tako i na novi zakon koji je nedavno usvojen, Zakon o katastrima. Upravo taj zakon je svrstao jednu državnu instituciju u red geodetskih organizacija, pa je tako Republička uprava za geodetske poslove osim što se bavi nadzorom rada svih geodetskih preduzeća, postala i sama geodetsko preduzeće koje obavlja ove poslove.\nZoran Gavrić, direktor geodetske firme „GeoAstor“ iz Banja Luke, kaže da je potpuno nezamislivo da neko bude i izvođač poslova i da sam sebe kontroliše, a i da bude nadzor svojoj konkurenciji. Kako kaže, Geodetska uprava im je odjednom konurencija, a kako ne plaća PDV mora biti i jeftinija na tržištu.\nTakođe, on tvrdi da je ovaj postupak usvojen po hitnom postupku, kao i da Udruženje geodeta Republike Srpske nije imalo uvid u ovaj Zakon. "Kada su ga dobili, naravno da su reagovali na njega, ali do glavnih promjena nisu uspjeli da dođu", kaže Gavrić. Takođe, Gavrić se žali i na nadoknade koje moraju da se plate upravo toj istoj Geodetskoj upravi, a nisu ni sigurni na šta se one odnose. Tako se za troškove dostavljanja informacija i korištenja tih istih informacija uplaćuje čak 1054 marke, a nije ni precizirano šta toliko košta. Privatnim firmama to je problem, pa se sve odražava na klijente. On procjenjuje da bi geodetske usluge, ako se ovako nastavi, mogle da poskupe za 200 odsto. U Republičkoj geodetskoj upravi sve to negiraju i tvrde da je se zakon normalno implementira i da sve dobro funkcioniše na terenu.\nPosljednja optužba koja je vezana za ovu državnu instituciju jeste da namješta sve poslove jednoj privatnoj firmi, „Geoinženjeringu“ iz Banja Luke, u vlasništvu Todora Panića. Panić je u kratkom telefonskom razgovoru, naravno, negirao, i okrivio javnost da se bez razloga obrušila na njega. U Geodetskoj upravi tvrde da „Geoinženjering“ daje najbolje ponude, kao i da sve zavisi od grupacije do grupacije. Takođe, kažu da velikih poslova nije ni bilo još od 2009. godine, osim onih koje je raspisala Svjetska banka. A igrom slučaja je i te poslove uglavnom radila firma „Geoinženjering“. Ove probleme potvrđuju i u geodetskoj firmi „Georad“ iz Trebinja.\nMomčilo Fržović, direktor firme „Georad“, kaže da je Panić prvenstveno radio kao zamjenik u mandatu sadašnjeg direktora Geodetske uprave, Tihomira Gligorića. On je tada bio protivnik privatne prakse, pa se odjednom pokupio iz državnog sektora, i počeo da radi velike poslove upravo preko svoje privatne firme.\nNa ovaj način jedna državna institucija postaje privatna firma, i veliki kapital i velike pare se prebacuju sa bankovnog računa na račun samo nekolicine ljudi. Ali, naravno, Republička geodetska uprava sve negira, iako su jedva i bili raspoloženi da pošalju nekoga da prokomentariše cjelokupnu situaciju. Tihomir Gligorić, direkotor Uprave, i najviše optuživani, nekoliko minuta je istovremeno bio i na sastanku i na putu, pa do njegovog komentara nismo došli.


O nama - ISF - Inter Sport Friends - ISF – Inter Sport Friends\nISF je fudbalska menadžerska agencija, čija je delatnost zastupanje i savetovanje igrača, sportski menandžment i konsalting fudbalskih timova u Republici Srbiji , BiH i Crnoj Gori.\nOsnivač agencije je Milan Čabrić, Čabra nekada i sam igrač, sportski radnik u nekoliko klubova od kojih se posebno ističe rad u FK Vojvodina , Novi Sad. Ogromno iskustvo i znanje sada je stavljeno u funkciju sportskog menadžerstva na teritoriji Republike Srbiji, BiH, Crne Gore i zemalja Evrope.\nDirektor ISF je Đerđ Balaton, dugogodišnji član UO FK Vojvodine, Novi Sad i istaknuti novosadski privrednik i vlasnik jednog od najsavremenijih štamparskih preduzeća Foto OKO i Balaton Štampa iz Novog Sada.\nMenadžer agencije, zadužen za igrače iz BiH, je Bane Kukolj, bivši fudbaler, specijalista za otkrivanje mladih talentovanih igrača. Živi u Banja Luci, oženjen.\nPoslovni sekretar ISF je Sanja Trivić, sportski radnik sa ogromnim iskustvom stečenim višegodišnjim radom na mestu generalnog sekretara u FK Vojvodina , Novi Sad.\nInter Sport Friends ( ISF ) ima za cilj da podrži razvoj karijere mladih i talentovanih ali i afirmisanih seniorskih igrača, pravilno ih usmeri i savetuje prilikom donošenja ključnih i važnih odluka i time im osigura stabilnu i blistavu budućnost fudbalskih igrača.\nPosebnu pažnju poklanjamo igračima sa prostora Republike Srbije, BiH i Crne Gore i njihovom daljem razvoju i napretku u klubovima širom Evrope.


Sve spremno za početak nove školske godine | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Sve spremno za početak nove školske godine\nU Srednjoškolskom centru “Pale” obezbijeđeni su svi materijalni i kadrovski uslovi za početak nove školske godine, rečeno je na sastanku predstavnika grada Istočno Sarajevo i opštine Pale sa rukovodstvom ove škole.\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva Nenad Samardžija rekao je da je današnji sastanak u Srednjoškolskom centru “Pale” bio prilika za upoznavanje sa uslovima u kojima radi ovaj centar.\n“Na moje zadovoljstvo dobili smo informacije i lično se uvjerili da je sve spremno za početak nove školske godine”, rekao je Samardžija nakon sastanka.\nOn je dodao da je razgovarano i o planovima Srednjoškolskog centra “Pale” o eventualnim investicijama i načinima za njihovo obezbjeđivanje.\n“Dogovorili smo se da se utvrde prioriteti na nivou grada i da se obezbijede sredstva za njihovu realizaciju”, rekao je Samardžija.\nDirektor Srednjoškolskog centra “Pale” Dragomir Jovanović rekao je da ova obrazovna ustanova ne može biti nezadovoljna tretmanom kada je u pitanju briga lokalne zajednice, prvenstveno grada Istočno Sarajevo koji po zakonu brine o materijalnim uslovima za rad srednjih škola.\n“Sredstva koja dobijamo redovna su i mi se pokušavamo ponašati u okviru raspoloživog”, istakao je Jovanović.\nKada je riječ o planovima za budućnost Srednjoškolskog centra “Pale“, Jovanović je rekao da je potrebno stvoriti uslove i obezbijediti opremu za pojedinu kabinetsku nastavu, a da su uvijek aktuelne i građevinske intervencije kako zgrada ne bi propala.\nNačelnik Pala Miodrag Kovačević istakao je da lokalna zajednica imaju dobru saradnju sa svim školama na području opštine, pa tako i sa Srednjoškolskim centrom.\n“Obaveza je grada da obezbjeđuje materijalne uslove, a naša da pomažemo đake“, rekao je Kovačević i dodao da opština želi da pomogne i izađe u susret gdje god je to moguće.\nSastanku je prisustvovao i predsjednik Skupštine grada Istočnog Sarajeva Miroslav Lučić.\nSrednjoškolski centar “Pale” pohađa oko 900 učenika.\nPrethodni članakBjelica: Novi dom – trajno rješenje za studente\nNaredni članakZablistali mladi guslari


FK Crvena zvezda - SD Crvena zvezda\nCrvena zvezda danas predstavlja svojevrstan mit, kao najbrojniji, najpopularniji i najtrofejniji sportski kolektiv na ovim prostorima. Uostalom, od samog početka Zvezdu je pratio kult velike sportske porodice koja se prepoznatljivom harizmom i uspešnim rezultatima iz dana u dan širila, sticala popularnost i povećavala armiju pristalica i navijača. Prevazišla je sportske okvire, odavno postavši jedan od tri simbola srpskog identiteta, zajedno sa Pravoslavnom crkvom i dnevnim listom Politika.\nKako je rođena Crvena zvezda? Ideja o osnivanju krenula je na inicijativu Gradskog odbora USAOS-a Beograda. Tokom februara 1945. godine omladinci, članovi Ujedinjenog saveza antifašističke omladine Srbije, počeli su pripreme za osnivačku skupštinu jednog omladinskog fiskulturnog društva, sa ciljem da bude sastavljeno od raznih sportskih sekcija.\nPosmatrajući vreme od šest decenija, Sportsko društvo Crvena zvezda prošla je pet osnovnih perioda u svom razvoju.\nPrvi, od osnivanja do 1948. godine, period formiranja sekcija kao organizacionih formi sportskog društva. Karakterističan je i po fuziji sa Studentskim fiskulturnim društvom »Student«, 12.oktobra 1946. godine, čime Crvena zvezda postaje Omladinsko-studentsko fiskulturno društvo. To vreme upamćeno je po masovnom okupljanju radničke, školske i studenstske omladine.\nDrugi period, od 1948. do 1963. godine, period formiranja klubova i njihovih osamostaljivanja, ali sve manje povezanosti unutar Sportskog društva u čemu su se javljale sporadične i pojedinačne tendencije otcepljenja pojedinih klubova i gašenja sportskog društva. Taj period karakterističan je i po nerešenom problemu finansiranja sporta.\nTreći period, od 1963. do 1967. godine, upamćen je kao period reafirmacije Sportskog društva, u kome su preovladala shvatanja jačanja sportske zajednice. U tom periodu značajna je i težnja da se preovladaju finansijske teškoće sistemskim rešenjima.\nČetvrti period, od 1967. godine do 1992. godine, period dalje afirmacije Zvezdine sportske porodice. Precizirani su odnosi klubova i Sportskog društva, uveden je profesionalizam i potvrđena orijentacija stremljenja ka vrhunskim sportskim dometima.\nPoslednji, peti period, od 1992. godine do danas, biće upamćen po otežanim uslovima funkcionisanja klubova i Sportskog društva usled ekonomske i političke nestabilnosti u zemlji. Istovremeno biće upamćen po čvrstoj nameri da se koliko je to moguće prate evropski i svetski trendovi i ne odustaje od cilja, da Crvena zvezda ostane sinonim uspešnosti, uzor ostalim klubovima, što je na ovim prostorima u potpunosti uspela.\nPosmatrajući Zvezdin životni vek, od skromnog početaka do laganog izrastanja u sportskog giganta, tokom kojeg je prolazila kroz razne periode teškoća i uspeha, poraza i pobeda, sa ponosom se može reći da se ime Crvene zvezde i danas izgovara sa poštovanjem i uvažavanjem u celom svetu.\nPored fudbalskog, sportsko društvo čine i sledeći klubovi crveno-bele porodice:\nKošarkaški, odbojkaški, rukometni, atletski, vaterpolo, teniski, veslački, streljački, mačevalački, šah, džudo, boks, stonoteniski, hokejaški, kik-bokserski, plivački, automobilski, biciklistički, skijaški, rvački, kuglaški, tekvondo, klizački, bridž i klub dizanja tegova.


Rukomet - Dinamo na novom ispitu\nNapisano u kategoriji Rukomet, 15 marta, 2014\nRukometaše Dinama u nedelju, 16.3.2014.godine od 18 sati očekuje novo gostovanje koje će dati pravu sliku koliko su momci trenera Igora Šulovića spremni za najviše ciljeve. U 17. kolu protivnik će im biti ekipa Titel Dzon Dira, koji se nalaze na devetom mestu tabele Prve lige Sever, ali mogu da butu izuzetno nezgodan rival svakom timu u prvenstvu.\nTo su i pokazali u prvom susretu sa Dinamom, kada su Pančevci na domaćem prvenstvu u izuzetno neizvesnoj završnici slavili sa 26:25, što treba da im posluži kao opomena da u Titelu moraju da odigraju maksimalno ozbiljno, jer samo tako mogu da dođu do veoma vredne pobede. To je potvrdio i trener žuto-crnih, Igor Šulović:\n„Ekipa Titela je jako neugodna kod kuće, koriste igrače Jugovića koji kada su slobodni mogu da igraju za njih, dugo su zajedno zajedno i dosta zavise od levog beka Ivkovića. Ali ako njega budemo zaustavili, a i ostale mlade igrače sprečimo da se rastrče, mislim da nećemo imati problema. Moramo da svim silama i snagama da uđemo u utakmicu ako mislimo da pobedimo.“


Kosovo i Sjeverna Makedonija prevazilaze trgovinske prepreke | Kosovo | Al Jazeera Balkans\nTrgovinska i svaka druga vrsta saradnje između Kosova i Sjeverne Makedonije treba se proširitiAnadolija\nMinistar trgovine i industrije Kosova Endrit Shala i ministar ekonomije Sjeverne Makedonije Kreshnik Bekteshi dogovorili su u utorak mjere za prevazilaženje prepreka u trgovinskoj razmjeni određenih proizvoda između dvije zemlje.\nZbog taksi koje je Sjeverna Makedonija u junu uvela Kosovu na uvoz ribe i ribljih proizvoda, prošle sedmice je Kosovo, kao recipročnu mjeru, zabranilo uvoz meda i krompira iz Sjeverne Makedonije.\nTo je bio povod da u utorak u Prištini boravi delegacija Sjeverne Makedonije, prenosi Anadolija.\nKosovo šalje dodatne garancije\nMinistar Shala je na konferenciji za novinare nakon dvosatnog sastanka izjavio da se s kolegom Bekteshijem složio da Agencija za veterinu i hranu Kosova pošalje dodatne garancije Sjevernoj Makediniji u vezi spornih proizvoda, iako takve obaveze Kosovo nema prema drugim zemljama potpisnicama CEFTA sporazuma.\nShala je objasnio da će Agencija za veterinu i hranu Kosova do petka obezbijediti program aktivnog nadgledanja ribe i ribljih jaja, koje Kosovo izvozi u Sjevernu Makedoniju, s ciljem da Makedoniji bude lakše da poslije trguje s tim proizvodima na tržištu Evropske unije.\n"Dogovorili smo se da će do kraja ove sedmice Agencija za veterinu i hranu Kosova izvršiti svoje zadatke i nakon toga će Veterinarska agencija Sjeverne Makedonije ukloniti barijeru koju ima s Kosovo", rekao je Shala.\nMinistar Bekteshi je kazao je da je iznio argumente zašto je Sjeverna Makedonija uvela takse te da su te mjere uvedene ne samo Kosovu, nego svim zemljama koje ne nadgledaju ribu i riblja jaja (ikru), a s ciljem da njegova zemlja može aplicirati za izvoz u zemlje EU-a.\nProširiti trgovinsku saradnju\n"Složili smo se sa ministrom Shalom da u narednom periodu Agencija za veterinu i hranu Kosova pripremi program nadgledanja proizvoda koje smo pomenuli i kada ta agencija posvjedoči da je počela s provedbom tog programa, svakako da ćemo mi, kao Vlada ili Agencija Sjeverne Makedonije, dozvoliti uvoz tih proizvoda u našu zemlju", rekao je Bekteshi.\nOba ministra su se složila da se trgovinska, ali i svaka druga vrsta saradnje, između Kosova i Sjeverne Makedonije treba proširiti.


Nabavka vakcina: Tim Vlade FBiH razgovarao sa ambasadama SAD, Rusije i Kine\nPregovarčki tim Vlade Federacije Bosne i Hercegovine (FBiH) obavio je razgovore sa ambasadama Kine, Rusije i Sjedinjenih Američkih Država (SAD) u Bosni i Hercegovini za direktnu nabavku vakcina protiv COVID- 19 koje se proizvode u ovim zemljama, rekla je za Radio Slobodna Evropa (RSE) ministrica okoliša i turizma (FBiH ) Edita Đapo.\nVlada Federacije BiH na sjednici u četvrtak, 25. marta je oformila Pregovarački tim za nabavku vakcina protiv korona virusa za potrebe građana Federacije BiH, jednog od dva bosanskohercegovačka entiteta, u kojem je ministrica Đapo.\nTim predvodi premijer Federacije Fadil Novalić, a članovi su federalni ministar zdravstva Vjekoslav Mandić, federalna ministrica okoliša i turizma Edita Đapo i direktor Zavod za javno zdravstvo FBiH Davor Pehar.\n“Od Ambasade Kine smo dobili upute da je potrebno dobiti pismo namjere, odnosno pismo sa zahtjevom u kojem se navodi količina, a potom će nam oni poslati sporazum o čuvanju povjerljivosti, ugovor, koji trebamo izanalizirati i potpisati. Potrebno je da dođe do uvoza, da damo tu dozvolu za uvoz vakcina i da obezbijedimo logistiku vakcina”, rekla je Đapo za RSE.\nKoličine vakcina potrebno je da odrede ministar zdravstva Federacije BiH, te direktor Zavod za javno zdravstvo FBiH Davor Pehar.\n“Bilo bi dobro učestvovati u regionalnom projektu s obzirom da se kupuje veća količina, pa i samim tim i niža cijena”, objasnila je ona.\nPrema njenim riječima, Vlada Federacije BiH će informirati Vijeće ministara BiH o svim poduzetima aktivnostima.\nVlada Federacije BiH je za nabavku vakcina odvojila 12 miliona KM (oko 6 miliona eura). Đapo je istakla je da su odvojena još dodatnih dva I pol miliona maraka (1,25 miliona eura) za pregovore sa veleprometnike za nabavku vakcina.\n"Vlada Federacije ima novca, građani Federacije ne treba da brinu. Mi smo oko 150 miliona računali kao pomoć privredi, ali sada je potrebnije staviti u funkciju nabavke vakcina. Vidjećemo naravno koliko koštaju mi sada ne znamo koje su cijene vakcina”, rekla je Đapo.\nNakon propalog pokušaja nabavke 500.000 Sputnik V vakcina, Vlada Federacije BiH je na sjednici 25. marta naglasila kako neće odustati od bilo kojeg veleprometnika lijekovima, te će i dalje svi biti pozvani da pomognu u nabavci vakcina, ali sa garancijom za isporuku od proizvođača.\nVlada FBiH je 16. marta, nakon ponovljenog roka za dostavu ponuda za nabavku vakcina protiv COVID-a 19, odabrala kompaniju Medimpex d.o.o. i naložila entitetskom Zavodu za javno zdravstvo da sa ovom firmom potpiše ugovor za nabavku 500.000 Sputnik V vakcina.\nMeđutim, ruski dobavljač nije u roku dostavio traženu dokumentaciju, te je Zavod za javno zdravstvo FBiH konstatovao da nisu ispunjeni uslovi iz Ugovora o nabavi vakcina.\nKompanija Medimpex je objavila da odustaje od nabavke vakcina za ovaj entitet. U saopštenju su dodali da objavljivanje informacija da vakcine trebaju stići za tri dana od dana potpisivanja ugovora "predstavljaju očigledan pritisak na ponuđača i sve učesnike u ovom postupku".\nUprkos tome, Vlada Federacije BiH u četvrtak, 25.marta je saopštila da je opredijeljena da ostavi dodatni rok za izvršenje obaveza po ovom ugovoru, nakon što je zaprimila informaciju Zavoda za javno zdravstvo o dopisu agenta koji posreduje u nabavci vakcina u ime Ruskog fonda za direktne investicije (RDIF).\n“Vlada je opredijeljena da se ostavi dodatni roka, iz razloga više sile, te promijenjenih okolnosti na koje nije bilo moguće uticati,” saopšteno je iz Vlade FBiH.\nPrvi kontingent vakcina protiv korona virusa, koje je BiH naručila kroz COVAX mehanizam, stigle su na Međunarodni aerodrom Sarajevo u četvrtak, 25. marta.\nRadi se o 23.400 doza Pfizer/BioNtech vakcina, 26.400 doza vakcina AstraZeneca.


Kakve su zadatke od nove administracije dobile gradske institucije i ustanove: Direktori se više moraju uključiti u potragu za novcem - Srpskainfo\nTakav zaključak mogao se izvući nakon razgovora sa pojedinim rukovodiocima javnih ustanova i organizacija u gradu. Svi oni su nedavno bili na sastanku sa predstavnicima Grada, a u međuvremenu su pojedini imali i individualne posjete gradonačelnika Draška Stanivukovića.\nGrad u blokadi bez budžeta: Pomoć nude i iz REGIONA\n“Vrijeme štapa i kanapa je davno zaboravljeno” Ministarstvo PONIŠTILO RJEŠENJE Grada Banjaluka za rušenje “Kajak terase”\nPRIPREMNI RADOVI Sutra odvoženje otpada sa prostora kina “Kozara”\nU gradskoj kasi planiran novac za idejno rješenje: Prvi korak ka izgradnji Centralnog spomen-obilježja palim borcima\nVeliki projekti se očekuju i od Turističke organizacije, ali oni za sada nisu bili raspoloženi da iznose detalje. Direktor Turističke organizacije Banjaluka Irena Radojević tvrdi da su Gradu dostavili spisak ideja sa kojima bi mogli konkurisati za eksetrno finansiranje, a koje bi, kako kaže, trebale omogućiti razvoj te organizacije, ali i oblasti kojom se bave. – Tu smo naveli projekte na kojima radimo kao što je projekat Tangram, koji predviđa uređenje mapiranje i zaštititu od urbanizacije zelene oaze Banj brdo, čija realizacija se prenosi od prošle godine i još neki projekti o kojima će javnost biti obaviještena naknadno – kazala je ona.\nBanjaluka direkotriGRADSKA PREDUZEĆAGradska uprava Banjalukajavne ustanove\n"PADAJU" FUNKCIJE Imenovani novi direktori javnih ustanova u Gacku


Agencija za lijekove i medicinska sredstva BiH uzeće određene količine kako bi izvršila kontrolu kvaliteta i dala dozvolu za upotrebu\nPrva tura od 23.400 doza vakcina Pfizer za borbu protiv Covid-19 iz Covax mehanizma dolazi u srijedu, a one će odmah biti distribuirane krajnjim korisnicima, nadležnim zdravstvenim vlastima entiteta i Brko distrikta, kazali su za BHRT iz Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine.\nAgencija za lijekove i medicinska sredstva BiH uzeće određene količine kako bi izvršila kontrolu kvaliteta i dala dozvolu za upotrebu.\nDostavljenih 23.400 doza biće raspodjeljeno: Republika Srpska 7578 doza, Federacija BiH 15 210 doza i Brčko distrikt 612 doza.Planove cjepljenja izradili su nadležni ograni entiteta i Brčko ditrikta i oni mogu dati precizne informacije o tome ko će biti cijepljen, saopšteno nam je.\nMinistarstvo trenutno ne raspolaže informacijama o daljem toku isporuka vakcina iz Covax sistema.\nImajući u vidu da su svi uvjeti ispoštovani, o čemu govori i prva isporuka koju očekujemo u naredna dva dana, očekujemo da je proces konačno otkočen i da će naručene i plaćene količine stuzati prihvatljivom dinamikom.\nJoš jednom napominjemo da tempo isporuke zavisi isključivo od COVAX mehanizma.\nPodsjetimo, ministrica vanjskih poslova BiH Bisera Turković najavila je kako će u BiH 23. marta stići 24.300 doza Pfizer cjepiva, dok će 29. marta BiH dobiti 36.000 doza cjepiva AstraZeneca. Naredna isporuka cjepiva u okviru Covax programa, prema riječima Turković, očekuje se 22. aprila, kada bi trebalo da stigne 76.000 cjepiva AstraZeneca.


RWE stigao na Drinu\nPredrag Klincov 27.09.2012 17:11\nRepublika Srpska i "Elektroprivreda RS" ušle su u strateško partnerstvo s njemačkom kompanijom RWE na projektu izgradnje četiri hidroelektrane na gornjem slivu Drine okvirne investicione vrijednosti 460 miliona evra.\nNjemački energetski gigant izabran je na drugom tenderu, na kojem su učestvovale i kompanije iz Kine i Grčke, koje, međutim, nisu ispunile tražene uslove za otpočinjanje pregovora s predstavnicima Ministarstva energetike RS. Dvije godine od objave prvog javnog poziva, RS je izabrala RWE, jednu od pet vodećih evropskih energetskih kompanija s vrhunskom tehnologijom, ogromnom finansijskom moći i višedecenijskim iskustvom u realizaciji hidroenergetskih projekata. Projekat HES Gornja Drina predviđa osnivanje zajedničke firme RWE i ERS, s vlasničkim udjelom od 60 naprema 40 odsto u korist njemačkog investitora. Ukupna instalisana snaga hidroelektrana Buk Bijela, Foča, Paunci i Sutjeska iznosiće 260 megavata uz planiranu godišnju proizvodnje struje od 760 gigavat-časova, što čini sedmi dio ukupne postojeće proizvodnje u RS. S obzirom na to da je projektno-tehnička dokumentacija za dvije hidroelektrane na Drini skoro kompletirana i izvršen otkup zemljišta, a za preostale dvije u poodmakloj fazi, za očekivati je da će RWE i prije septembra 2014. godine započeti izgradnju Buk Bijele.\nEkonomski izlazak Nijemaca na Drinu, koji stiže nakon što su to već osigurali i Italijani u projektu HES Srednja Drina, važan je i zbog proširenja broja zemalja i kompanija koje su spremne za ulaganje u naš energetski sektor, kako ne bi bili oslonjeni samo na Istok i Rusiju, kao ubjedljivo najvećeg investitora.


Vučić: Važno da budemo ujedinjeni i da čuvamo svoju zemlju - Raski Portal\nMarko Aćimović March 20, 2022\t0 Komentara\nPredsednik Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić rekao je na predizbornom skupu u Raški da će tri osnovne škole u toj opštini biti rekonstruisane, da će se država potruditi da u tu opštinu dovede još jednog investitora da bi problem nezaposlenosti bio rešen, kao i da će naći sredstva za izgradnju brze saobraćajnice od Novog Pazara preko Raške do Kraljeva.\nVučić je naveo da će biti rekonstruisane tri škole i to Osnovna škola “Raška”, Osnovna škola “Sutjeska” u Stupnju i Osnovna škola “Josif Pančić” u Baljevcu, i istakao da su škole važne za obrazovanje dece i njihovu dalju budućnost.\nDodao je da država ima novca za to, jer su, kako je rekao, javne finansije naše zemlje stabilne i zahvalio se svima što su pre sedam godina izdržali teške reforme koje su dovele do toga da naše javne finansije danas budu stabilne.\nVučić je naveo da je srpska ekonomija u prethodne dve godine bila najbrže rastuća u Evropi, da se trenutno gradi deset auto-puteva i brzih saobraćajnica, kao i da su primanja mnogo veća nego što su bila ranije.\nObećao je da će prosečne plate do kraja 2026. godine biti 1.000 evra, a penzije 500 evra.\n“Mislim da je to veliko, važno, ozbiljno i odgovorno obećanje”, rekao je Vučić. Naveo je da će se država potruditi da u Rašku dovede još jednog većeg investitora i još jednog manjeg investitora u Baljevcu kako bi problem nezaposlenosti bio rešen.\nVučić je ukazao i na značaj izgradnje brze saobraćajnice koja bi išla od Novog Pazara prema Raški do Kraljeva, dodajući da će se država potruditi da nađe sredstava za izgradnju te saobraćajnice.\nDodao je da je ona važna kako bi investitori želeli da dođu u tu opštinu. Govoreći o političkoj situaciji u zemlji i svetu, Vučić je istakao da u narednom periodu očekuje teške pritiske oko Kosova i Metohije, dodajući da je on do sada izdržao sve pritiske i iz Brisela i iz Bele kuće i istakao da nikada nije potpisao i da nikada neće potpisati nešto što je na štetu Srbije i srpskih interesa.\nU ovim teškim i izazovnim vremenima, zbog ukrajinsko-ruskog sukoba, Vučić je rekao da će država pronaći “najbolju vodu, bez velikih virova, kako bi sačuvala naš mali čamac”.\n“Jasno je koliko pažljivo moramo da biramo svoje poteze, da ih merimo i da se ponašamo odgovorno”, rekao je Vučić. Ponovio je da su izazovi svakog dana sve veći i po pitanju gasa i nafte.\n“Plašim se jer svi pričaju da žele mir, a kada ih slušam vidim da svi žele poraz one druge strane. Oni žele mir, ali pod njihovim uslovima, a onda shvatate da taj mir neće skoro doći”, naveo je Vučić.\nNaglasio je da je važno da se Srbija skloni od sukoba i da u miru nađe sreću, snagu i budućnost.\nGovoreći o tome da pojedini savetuju da uđemo u NATO, Vučić je rekao da Srbija ne treba i da neće ući u NATO, jer ne zaboravlja da je taj NATO ubijao naše vojnike, policajce, našu decu.\n“Spremni smo da sarađujemo, možemo i da oprostimo, ali ne da zaboravimo”, ponovio je Vučić.


Da li trenirate vaše zglobove? - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nZglobove često zaboravljamo i sigurni smo da je malo vas koji ove delove tela trenirate. Da biste bili snažni i jaki, potrebno je da svi delovi vašeg tela budu snažni i utrenirani. Mnogi pažnju usmeravaju samo na jačanje bicepsa i tricepsa, ali ako su vam zglobovi slabi, onda podizanje velikih težina neće biti moguće, jer zglobovi jednostavno neće izdržati.\nZato vam predstaljvamo jednostavanu vežbu koju povremeno morate raditi, jer će vam on omogućiti da ojačate vaše zglobove.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Rumunsko mrtvo dizanje - sjajna vežba za one koji se plaše klasičnog mrtvog dizanja


Skandal u Britaniji oživeo dilemu — da li je istina preča od savezništva sa Amerikom – Krstarica Skandal u Britaniji oživeo dilemu — da li je istina preča od savezništva sa Amerikom\nA. J. - 11.07.2019 - Foto: Serge Baillargeon – CC BY 2.0\nNajnoviji incident u Britaniji, koji će biti i predmet istrage Skotland jarda, izbio je pre nekoliko dana, kada se u britanskom listu „Dejli mejl“ pojavio članak u kome je citirana sadržina telegrama, koje je britanski ambasador poslao u London i gde žestoko kritikuje Donalda Trampa.\nŠef Bele kuće burno je na to reagovao na Tviteru, a britanski Forin ofis i Dauning strit izrazili su žaljenje povodom curenja informacija, kao i nadu da će britansko-američki odnosi uspešno prevazići incident. Zamenik ministra spoljnih poslova Velike Britanije Alan Dankan rekao je da „diplomate plaćaju danak za iskrenost“.\nSkandal podseća na situaciju od pre skoro deset godina, kada su se u novembru 2010. godine na sajtu „Vikiliks“ pojavile kopije depeša, koje je američki Stejt department slao u ambasade širom sveta. Dokumenti su sadržali iskrene i često negativne kritike, koje su američke diplomate pisale o stranim liderima i njihovoj politici. To se nije odnosilo samo na protivnike, nego i na saveznike i partnere SAD.\nTadašnja reakcija Vašingtona slična je trenutnoj reakciji Velike Britanije, navodi se u komentaru agencije RIA Novosti. Konkretno, ambasador u Nemačkoj izvinio se za to „što su objavljeni tajni dokumenti, ali ne i za kolege iz Ministarstva spoljnih poslova“.\nSukob slobode medija i nacionalnih interesa\nAko ostavimo po strani zlonamerne šale o još jednom raskolu unutar zapadnih elita, važno je obratiti pažnju i na ideološki i moralni problem, koji leži u samim temeljima zapadnog sistema.\nReč je o sukobu između slobode štampanih medija i nacionalnih interesa. Dilema „štampati ili ne“ stoji ispred svakog lista, u čije ruke dospeju poverljive informacije.\nZapad, koji je stvorio koncept slobode govora i štampe u modernom smislu, nije dao nedvosmislen odgovor na to pitanje, nego je formirao određene smernice. Glavni orijentir se svodi na to da je objavljivanje tajnih informacija opravdano, kada je javna korist od toga veća nego moguća šteta za državu. To su obično nezakonite, moralno upitne, sumnjive odluke ili koraci koje vlasti preduzimaju, a koje garantuju nezadovoljstvo javnosti.\nNa primer, trenutno se u Australiji raspravlja o članku koja je zasnovan na tajnim dokumentima o zločinima australijskih vojnika u Avganistanu. U očima medija, članak se svrstava u grupu „građani imaju pravo da znaju“ i ne odobravaju se koraci koje vlast u zemlji preduzima kako bi prikrila takve informacije. Ali u čemu se sastoji javni interes od objavljivanja službenih prepiski ambasadora, koji čine rutinski deo njegovog posla?\nSajt „Vikiliks“ oduvek se otvoreno pozicionirao kao antisistemska, antiglobalistička sila, a otkrivanje poverljivih informacija pratilo je njegove ciljeve u borbi protiv svetskog sistema zla, nasilja, laži i licemerja, kakvim ga smatra osnivač Džulijan Asanž i njegovi istomišljenici.\nToksične i destruktivne metode\nZa razliku od njih, britanski „Dejli mejl“ tradicionalno se odlikuje patriotizmom. Objavljivanjem prepiske zvaničnika iz svoje zemlje, list je dao razlog svojoj publici da ismeva spoljnopolitičku situaciju i zakomplikovao odnose zemlje sa glavnim saveznikom u veoma teškom periodu.\nNema sumnje da će postojati brojne verzije o tome ko je i zbog čega uticao na curenje dokumenata i pojavljivanje članka. Na kraju, to je članak koji je beskoristan za društvo i štetan za državu, koji je zbog interesa određenih snaga u britanskom establišmentu, sistema državne uprave i medija, žrtvovao nacionalne interese Velike Britanije.\nPoslednjih godina postala je uobičajena tvrdnja da je Zapad počeo da u unutrašnjoj politici primenjuje previše toksične i destruktivne metode koje su ranije primenjivane isključivo prema spoljnim protivnicima i konkurentima.\nAli sada je Velika Britanija načinila sledeći korak i u borbi protiv same sebe pozajmila praksu ekstremnih globalista iz „Vikiliksa“. Teško da je i Džulijan Asanž, koji u engleskom zatvoru čeka odluku o svojoj daljoj sudbini, mogao da se nada takvoj sofisticiranoj autodestrukciji Londona.


Dolazimo kad potpišete 131 * Režim progoni moju porodicu131 * Ako vlast neće, narod će stopirati tajkune131 * Izgubili 10 miliona zbog kineskog kredita131 * Opozicione opštine ostaju i bez poreza131 * Penzioneri sve lošije žive131 * Čobeljić: Vojna policija provalila u Sindikat - MO: Podmeće penzionisani potpukovnik\nEkonomija - datum: 2018-12-23 PODACI MINISTARSTVA FINANSIJA ZA KRAJ TREĆEG KVARTALA\nDržavna garancija od 20 miliona za CGES Dug za garancije 276 miliona eura âIznos povučenih sredstava po osnovu ugovorenih garancija, koje je Vlada izdala do kraja trećeg kvartala 2018. godine, iznosi 455 miliona eura, dok stanje duga na kraju navedenog perioda, po garancijama izdatim domaćim i stranim kreditorima, iznosi 276,15 miliona eura, što predstavlja 5,99 odsto BDP-a\nUkupno ugovorene državne garancije, na 30. septembar, iznosile su 528,58 miliona eura ili 11,48 odsto BDP-a. Od navedenog iznosa, oko 467,72 miliona eura ili 10,16 odsto BDP-a iznosile su spoljne garancije, dok su domaće garancije iznosile 60,86 miliona eura, što je 1,32 odsto BDP-a, pokazuju podaci iz nacrta Programa ekonomskih reformi 2019–2021. U 2018. godini, kako je navedeno, nije bilo aktiviranih državnih garancija, a takođe nije zaključena nijedna nova garancija.\n– âIznos povučenih sredstava po osnovu ugovorenih garancija, koje je Vlada izdala do kraja trećeg kvartala 2018. godine, iznosi 455 miliona eura, dok stanje duga na kraju navedenog perioda, po garancijama izdatim domaćim i stranim kreditorima, iznosi 276,15 miliona eura, što predstavlja 5,99 odsto BDP-a. Angažovani iznos garancija koje je Vlada izdala za zajmove kod ino-kreditora iznosi oko 394,15 miliona eura, dok je stanje duga po istim 234,7 miliona eura ili 5,1 odsto BDP-a. Zakonom o budžetu za 2018. godinu predviđeno je izdavanje državne garancije Crnogorskom elekroprenosnom sistemu (CGES) u iznosu od 20 miliona eura za potrebe realizacije kreditnog aranžmana između CGES-a i Njemačke razvojne banke, za projekat „Crnogorsko primorje: Razvoj područja Luštice“. Aktivnosti vezane za realizaciju pomenute garancije finalizovane su krajem oktobra – piše u dokumentu koji je trenutno na javnoj raspravi.\nGarancije koje su izdate u prethodnih nekoliko godina najvećim dijelom se odnose na kredite kojima su realizovani različiti infrastrukturni projekti, putevi, željeznice, vodovod i kanalizacija, električna energija, obezbijeđena podrška razvoju malih i srednjih preduzeća ili restrukturiranje.\n– Takođe, Zakonom o budžetu za 2018. godinu predviđeno je izdavanje garancije u vrijednosti od sedam miliona eura za kreditni aranžman koji je zaključen u martu 2017. godine između Željezničke infrastrukture Crne Gore i Evropske investicione banke (EIB), za projekte koji se odnose na rekonstrukciju i unapređenje željezničke infrastrukture, u ukupnom iznosu od 20 miliona eura. Međutim, postoji realno očekivanje da ova garancija neće biti izdata u 2018. godini, pa će ista biti planirana Zakonom o budžetu za 2019. godinu – piše u dokumentu Vlade.\nU narednoj godini Vlada je planirala da izda 83 miliona eura garancija državnim preduzećima – EPCG, Regionalnom vodovodu i Željezničkoj infrastrukturi.


Nacionalni Savet Vlaha - Vesti - Promocija prvih izdanja na vlaškom jeziku\nU Negotinu će, u petak, 15. februara 2013. godine, sa početkom u 19 sati, na Maloj sceni Doma kulture „Stevan Mokranjac“, u organizaciji Nacionalnog saveta Vlaha i Udruženja za očuvanje identiteta, kulture, tradicije i jezika Vlaha, „Gergina“ biti promovisana prva štampana izdanja na vlaškom pismu, koje je u zvaničnoj upotrebi od 24. januara 2012. godine.\nTada ćemo, posredstvom multimedijalnog prikaza, pod nazivom „Prvo pisanje i čitanje“ publici predstaviti štivo za najmlađe, pod nazivom „Panda uči gung fu“, dok smo za one starije priredili „Šaljive vlaške priče“, a za sve uzraste je namenjen specifičan rečnik izraza i fraza „Govorim vlaški“. Može se reći da je ovo, na neki način, kruna svega onoga što je u prethodnih godinu dana radio Nacionalni savet Vlaha, a u čemu mu je pouzdani partner bilo Udruženje „Gergina“. Tako da smo mi, zajedničkim snagama, nešto više od godinu dana nakon usvajanja vlaškog pisma, čemu su svoj pečat dali i Odbor za zvaničnu upotrebu jezika i pisma Nacionalnog saveta Vlaha, ali i članovi Udruženja „Gergina“, uspeli da odštampamo prva tri izdanja upravo na tom pismu – kaže primarijus dr Siniša Čelojević, član Izvršnog odbora NSV i predsednik Odbora za službenu upotrebu jezika i pisma i predsednik UO Udruženja „Gergina“.\nAutor štiva za najmlađe „Panda uči kung fu“, u kome će mališani za sebe pronaći pesmice ali i omiljene bojanke, kao i priručnika „Govorim vlaški“ je profesor iz Beograda, Slobodan Golubović, Koordinator projekta za pripremu udžbenika za izvođenje nastave na vlaškom jeziku.\nŠaljive vlaške priče koje promivišu lik Elvisa Čobanovića, kroz čiju vizuru će one i biti predstavljene javnosti napisala je Dragana Filčić Vojinović, iz Prahova, koja živi u francuskom gradu Morto, gde obavlja funkciju potpredsednika opštine. Ono što čini posebnu zanimljivost je podatak da će svi oni koji budu imali primerak šaljivih priča o Elvisu Čobanoviću moći da osim čitanja, u njima uživaju i tonski, pošto je sastavni deo izdanja CD na kome su, u audio izdanju, sve ove priče predstavljene i u bravuroznoj glumačkoj interpretaciji.\nSva tri pomenuta izdanja biće predstavljena na Maloj sceni Doma kulture „Stevan Mokranjac“ u Negotinu (sala bioskopa), kroz multimedijalni program pod nazivom „Prvo pisanje i čitanje“, koji je scenski pripremila i režirala Milomirka Cica Jovović.\nUdruženje ,“Gergina“ ovakvim sadržajima i vrednovanjem izvornog kulturnog nasljeđa Vlaha vrlo mudro, vizionarski i vešto doprinosi svemu civilizacijskom što definiše vlašku populaciju u meri u kojoj na to opominje prošlost, upućuje sadašnjost i obavezuje budućnost – kaže Milomirka Cica Jovović, članica Udruženja „Gergina“ i scenograf i režiser programa „Prvo pisanje i čitanje“.\nOsim autora, pred negotinskom publikom će u ovom multimedijalnom programu učestvovati i vokalni solista Vionera Paunović, uz pratnju orkestra Mileta Paunovića i Izvorna pevačka grupa „Gergina“ iz Negotina, Kulturno-umetničko društvo „Mokranjac“ i solista na fruli Dragi Nikolić, iz Mokranja i najmlađi kazivači stihova Jelena Dragomirović, Ana Balucić i Marija Šamić, dok će prezenteri programa biti Jovanka Vanja Stanojević i Dušan Oprić.\nDeo štampanog materijala, koji će posredstvom multimedijalnog programa „Prvo pisanje i čitanje“, biti predstavljen Negotincima, kao pomoćna literatura, biće u upotrebi već od naredne školske godine, kada će, tamo gde za tim ima interesovanja, u obrazovni sistem Srbije, biti uveden predmet „Vlaški jezik sa elementima nacionalne kulture“.


Američka ambasada: SAD dugogodišnji partner građanima BiH\nFoto: usembassy.gov | Sjedinjene Američke Države dugogodišnji partner građanima BiH\nN.N. 20.11.2020 18:06\nSjedinjene Države su pouzdan partner i prijatelj Bosne i Hercegovine u posljednjih dvadeset pet godina.\nObezbijedile su oko dvije milijarde dolara pomoći od 1995. godine za rekonstrukciju, humanitarnu pomoć, modernizaciju odbrambenog sektora, ekonomski razvoj i obrazovanje. Ova pomoć nastavila se i tokom pandemije COVID-19 u obliku medicinskih sredstava i sredstava za dezinfekciju, te ulaganja više od 3,7 miliona dolara u podršku laboratorijskim sistemima i javnom zdravstvu.\nI dalje okrenuti ka budućnosti, dajemo ovdje samo pregled načina na koje Sjedinjene Države nastavljaju svoj angažman u podršci građanima Bosne i Hercegovine:\nPodrška mladim liderima\nAmbasada je u novembru 2019. godine pokrenula projekat BOLD (Bh. omladinski lideri) kojim je naša podrška proširena na sljedeću generaciju lidera. BOLD je sada mreža od preko dvije i po hiljade mladih ljudi od 18-35 godina starosti spremnih da daju svoj doprinos budućnosti BiH. BOLD daje podršku ovim liderima kroz stipendije u Sjedinjenim Državama, grantove koji su podrška njihovim projektima, mentorstvo, radionice u BiH, itd.\nPodrška ekonomskom razvoju\nUSAID je u avgustu 2020. godine pokrenuo petogodišnji Projekat razvoja održivog turizma u Bosni i Hercegovini, poznat pod nazivom Turizam, kroz koji će se obezbijediti dvadeset miliona dolara za podršku razvoju turizma u BiH. USAID je takođe pokrenuo aktivnosti s ciljem jačanja lokalnog civilnog društva u BiH kroz pet inicijalnih grantova lokalnim organizacijama, u opsegu od petsto hiljada do dva miliona dolara za svaku. LocalWorks/ Snaga lokalnog promovira održivi razvoj tako što pomaže lokalnim zajednicama da identificiraju i riješe svoje probleme. Sve do kraja 2022. godine, Biro za energetske resurse američkog State Departmenta (Ministarstva vanjskih poslova) nastavit će davati pomoć u jačanju kapaciteta Federacije Bosne i Hercegovine da bi se obezbijedio efikasan pregled ranih istraživanja i razvoja u novom hidrokarbonskom sektoru zemlje, ostvarili potencijalni prihodi od razvoja gasnog i naftnog sektora, te poboljšala zaštita okoliša i zajednica koje se nalaze u regijama eksploatacije nafte. USAID daje podršku energetskoj sigurnosti BiH kroz tehničku pomoć reformama u oblasti zakona o energiji i gasu da bi se BiH integrisala u Evropsku energetsku zajednicu, kao i kroz studije izvedivosti za gasovod Južne interkonekcije prema Hrvatskoj.\nINL, Agencija za međunarodnu borbu protiv trgovine narkoticima i provedbu zakona pri State Departmentu (Ministarstvo vanjskih poslova SAD), svake godine ulaže 3 miliona američkih dolara za podršku vladavini prava i borbi protiv korupcije u BiH. Program za međunarodni razvoj, pomoć i obuku za tužilaštva pri američkom Ministarstvu pravde pruža obuku i pomoć tužiocima na državnom nivou u radu na predmetima korupcije, a INL dopunjava ovu obuku kroz program grantova za organizacije civilnog društva u svrhu jačanja svijesti o korupciji. Posredstvom programa JACA (Program za borbu pravosuđa sa korupcijom), USAID takođe pruža podršku odabranim institucijama iz sektora pravosuđa za jačanje borbe protiv korupcije, privrednog i organizovanog kriminala, te radi na osnaživanju i promociji civilnog društva kao najkredibilnijeg aktera za borbu protiv korupcije u zemlji, tako omogućavajući značajne aktivnosti usmjerene protiv korupcije.\nNedavno je State Department dodijelio Bosni i Hercegovini 2,5 miliona američkih dolara posredstvom instrumenta za vojno finansiranje (Foreign Military Financing) s ciljem unapređenja kapaciteta komunikacione mreže u Ministarstvu odbrane BiH. Sjedinjene Američke Države učestvuju sa 34 miliona američkih dolara u nabavci helikoptera Huey-2 (UH-2) koju provodi Ministarstvo odbrane BiH, a koja će omogućiti Oružanim snagama BiH pružanje prijeko potrebne podrške civilnim vlastima u slučaju prirodnih katastrofa. Oružane snage Bosne i Hercegovine (OSBiH) biće domaćin bilateralne vojne vježbe između OSBiH i evropskih trupa Vojske SAD u maju 2021. godine. Oko 800 američkih vojnika učestvovaće u vježbi “Neposredni odgovor 21” koja će se izvoditi na tri lokacije u BiH. Ovo će biti najveća ikad bilateralna vježba čiji su domaćin OSBiH.\nAmerička agencija za zaštitu okoliša (EPA) pruža zvanične podatke o kvaliteti vazduha, u stvarnom vremenu, kako bi informisala kreatore politika i civilno društvo o najboljim praksama u oblasti redukovanja uzročnika zagađenosti vazduha i ublažavanja posljedica po zdravlje ljudi. Sjedinjene Američke Države pružaju pomoć BiH u naporima koje čini u pravcu provedbe Državne strategije za BiH za borbu protiv trgovine ljudima, obezbjeđuju sredstva za finansiranje obuke sudija, tužilaca i pripadnika službi za provedbu zakona u oblasti pružanja pomoći i zaštite žrtava, kao i gonjenje onih koji se bave ovim gnusnim kriminalom. Sjedinjene Američke Države jedini su donator za projekat Sarajevo bez mina, koji će biti okončan u prvom dijelu naredne godine. Do danas, Sjedinjene Američke Države finansirale su deminiranje više od 35,7 miliona kvadratnih metara zemljišta koje je na taj način vraćeno lokalnom stanovništvu u Bosni i Hercegovini.\nAmbasada SAD u BiH SAD Sjedinjene Američke Države


Vlada u Ribnik u posljednih 10 godina uložila 25 miliona KM\nPredsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović poručila je da je jako važno da se nastavi razvoj opštine Ribnik, naglasivši da je Vlada Srpske u posljednjih desetak godina za te potrebe izdvojila više od 25 miliona KM.\nCvijanovićeva je rekla novinarima da su ta sredstva izdvojena kao znak podrške za izgradnju lokalne putne i komunalne infrastrukture.\n"Rješavali smo i probleme školstva i zdravstva. To ćemo nastaviti, a podržaću u finansijskom smislu ovdašnji projekat za izgradnju vrtića, jer za to postoji potreba", istakla je Cvijanovićeva, koja je danas u Ribniku razgovarala sa rukovodstvom ove opštine i posjetila centralnu Osnovnu školu "Desanka Maksimović" gdje je započeta rekonstrukcija.\nOna je naglasila da je vlast Srpske na primjeru Ribnika pokazala da postoji čvrsta sprega između Vlade i lokalnih zajednica.\n"Da toga nije bilo ova opština bi sigurno bila osuđena na propast i ne bi bilo osnovnih uslova za život", ukazala je Cvijanovićeva.\nOna je rekla da će se u ovoj opštini raditi na onome što bi predstavljalo osnovu za ekonomski rast, a to je turizam, za šta će trebati dobri i adekvatni programi.\n"Cilj je da od toga napravimo sigurna radna mjesta i popularizujemo ovu opštinu koja je prelijepa i ima resurse koje želimo da stavimo u funkciju dodatnog zapošljavanja. Opština će u tom smjeru imati podršku republičkog nivoa vlasti. Vjerujem u razvoj ovog kraja i cilj je da zajedno pravimo uslove za bolji život svih građana opštine", rekla je Cvijanovićeva.\nZamjenik načelnika Ribnika Nebojša Karać rekao je da su zahvaljujući Vladi Srpske i kabinetu predsjednika izgrađene dvije nove škole - Osnovna škola "Nikola Mačkić" u Previji i Srednjoškolski centar "Lazar Đukić".\n"Sada se radi sanacija Osnovne škole `Desanka Maksimović` u vrijednosti od oko 400 hiljada KM, a upoznali smo predsjednicu o projektu vodosnabdijevanja platoa Manjača, što je gorući problem stanovništva, a u šta je Vlada lani uložila više od 700 hiljada KM", rekao je Karać.\nDirektor centralne Osnovne škole "Desanka Maksimović" u Ribniku Slavica Miljanović zahvalila je vlastima Srpske što su izdvojile oko 400 hiljada KM za rekonstrukciju te obrazovne ustanove, koju, uključujući područne škole, pohađa ukupno 185 učenika.\n"Nadam se da će uskoro biti završeno postavljanje toplotne izolacije i fasade, kao i zamjena krova i spoljne stolarije. Time će učenici i nastavnici imati daleko bolje uslove za rad", rekla je Miljanovićeva.\nRibnik Željka Cvijanović podrška\nCvijanović: Zajednički nastup svih srpskih stranaka je neophodan\nO realizaciji projekata\nSastanak predsjednice Srpske i rukovodstva opštine Ribnik FOTO\nDodik obećao Ribniku više od 700.000 KM


Potrošnja energije u regionu Balkana velika Pogledaj specijal Toggle navigationNaslovna NaslovnaNajnovije vijestiNovo u rubrikamaČitani nasloviKolumneNezavisni stavNovosti NovostiBiHGradoviBanjalukaDruštvoObrazovanjeEx -YuSvijetHronikaIntervjuPosao PosaoPrivredaTržišteAnalizeSport SportFudbalKošarkaRukometTenisAtletikaZimski sportoviSportovi na vodiOstali sportoviOlimpijske igreIzbor sportisteKultura Kultura MuzikaPozornicaKnjiževnostVizuelna umjetnostFilmŽivot i stil Život i stilZdravljeŽivotLjepotaHrana i pićeKuće i vrtPutovanjeSvijet životinjaRecept danaMagazin MagazinJet setLjubav i seksTVZanimljivostiNN među poznatimaAuto-moto Auto-motoNovostiRecenzijeMogućnostiMoto sportNauka i tehnologija Nauka i tehnologijaNaukaSvemirOkolinaInternetHardwareProgramiGadgets Naslovna Posao PrivredaTržišteAnalize Analize\nPotrošnja energije u regionu Balkana velika\nPotrošnja energije u regionu Balkana velika Srna 20.06.2012 17:41 BEOGRAD - U regionu Balkana potrošnja energije je velika u odnosu na bruto domaći proizvod, dok Srbija potroši dva do tri puta više energije od prosjeka u EU – istaknuto je u Beogradu na skupu o finansiranju u oblasti energetike Balkana.\nNa skupu je koji je organizovala agencija "Intelidžent investment in imerdžing markets" iz Londona, istaknuto je da problem u regionu predstavlja i subvencionisana cijena struje, kao i okruženje koje nije naklonjeno investitorima, a poseban izazov predstavlja nedovoljno razvijena svijest građana i kompanija o prednostima ulaganja s ciljem uštede energije, kao i nedostatak stručnjaka.\nNa skupu je ocijenjeno da u regionu postoji veliki energetski intenzitet, a da su standardi niski, ali da postoje i mogućnosti za ulaganje u tu oblast – prenosi portal EurActiv.rs /EurActiv.rs/.\nU kontekstu pridruživanja EU važno je, naglašeno je na skupu, da se domaća preduzeća pripreme kako bi nakon pristupanja bila konkurentna na velikom evropskom tržištu u oblasti usluga i tehnologija koje donose energetske uštede.\nVršilac dužnosti direktora Agencije za energetsku efikasnost Srbije Bojan Kovačić rekao je da Srbija ne troši u ukupnoj količini puno energije, ali je problem energetska efikasnost.\nOn je na skupu naveo da se u nekim zgradama u Srbiji troši i 100 odsto više energije nego što je potrebno, a da je renovirano više od 100 javnih zgrada u posljednjih pet godina, uključujući dva bolnička centra, u Nišu i Beogradu.\nKovačić je rekao da je energetski intenzitet Srbije veliki ne samo zbog potrošnje energije, već i zbog toga što je njen BDP mali te ocijenio da će povećanje privredne aktivnosti smanjiti energetski intenzitet Srbije.\nOn je izrazio nadu da će u Srbiji biti stvoren snažan institucionalni okvir, koji podrazumijeva i uvođenje energetskih menadžera u opštinama, kao i stabilno finansiranje.\n"Treba da se ugledamo na najrazvijenije zemlje, poput skandinavskih zemalja, Nemačke ili Japana. To ne znači da možemo preko noći da budemo kao oni, ali možemo da usvojimo sistemske mere i to je naš cilj", rekao je Kovačević.


M. P. 12. decembra 2018. 20:25\nAgencija Asošijeted pres objavila je opširan tekst o planu Kosova da formira vojsku u kojem detaljno analizira moguću reakciju Srbije i stav NATO.\nPostavlja se i pitanje pitanje legitimiteta tog poteza Prištine.\nPribližavanje Kosova formiranju regularne vojske dovoljno je naljutilo Srbiju da govori o vojnoj intervenciji, piše AP.\nUz upozorenje na moguću vojnu intervenciju srpska premijerka Ana Brnabić je prošle nedelje rekla da se nada da „nikad nećemo morati da upotrebimo našu vojsku“ ali da je to „trenutno jedna od opcija na stolu“.\nAP postavlja pitanje koliko je ozbiljna srpska pretnja, ocenjujući da je to, po svoj prilici, „prazna pretnja“, i dodaje da je krajnje neverovatno da će Srbija preduzeti vojnu akciju, iako je „pojačala svoje zveckanje oružjem“.\nTo bi, dodaje se, izazvalo direktnu konfrontaciju sa oko 4.600 mirovnjaka NATO, uključujući američke vojnike stacionirane na Kosovu od 1999.\nTo bi takođe skoro sigurno izazvalo sankcije Zapada i izolaciju Srbije, dodaje AP.\nAko Kosovo nastavi, rekao je Stoltenberg, „NATO će morati da preispita nivo svog angažovanja sa Kosovskim bezbednosnim snagama“, podseća AP.\nKosovski zvaničnici kažu da će ona biti angažovana u operacijama reagovanja na krize i civilne zaštite što, ističe AP, u suštini već rade postojeće paravojne snage – Kosovske bezbednosne snage.\nNATO i SAD su pomogli obuku trenutnog KBS.\nSAD podržavaju formiranje nove vojske kroz dug proces koji vodi ka multietničkoj zastupljenosti, počev od promene Ustava u kojem se ne pominje armija.\nOvo bi, međutim, zahtevalo podršku srpskih poslanika koji se tome snažno protive, navodi AP.\nU tekstu se ističe i dva faktora – ruski i američki. Rusija snažno podržava Srbiju „svog jedinog pravog saveznika u Evropi“ i smatra da formiranje kosovske vojske može dovesti do najtežnih posledica ne samo po Srbe u regionu, već i za bezbednost celog Balkana.\n„Ali nije verovatno da će se Moskva pridružiti Srbiji u bilo kakvoj vojnoj akciji protiv NATO na Kosovu. Štaviše, ruska vojska nema realan pristup Srbiji i Kosovu koji su praktično okruženi državama članicama NATO“, ističe AP.\n„Trebaće puno međunarodnog lobiranja da se restartuju razgovori koji su ključni za obe zemlje u njihovim nastojanjima da se pridruže EU“, zaključuje AP.


17.06.2009., 23:24 #1\nPredsednik Alijanse za budućnost Kosova (AZBK) Ramuš Haradinaj optužio je danas premijera Hašima Tačija i Ministarstvo saobraćaja i telekomunikacija za zloupotrebu budžetskih para za finansiranje ilegalnih struktura partijske obaveštajne službe i manipulaciju tenderima.\nNa konferenciji za novinare Haradinaj je rekao da je kvalitet izgrađenih puteva na Kosovu veoma loš i da na njima nastaju rupe, a da nije prošlo ni godinu dana od izgradnje. Lider AZBK je rekao da je stav njegove partije da je vlada loša i da, suprotno zakonu, zloupotrebljava sredstva.\n"Veliki je skandal ugovaranje puta od Kosova Polja do Slatine. Izvršeno je na desetine manipulacija cenom, korupcijom", rekao je Haradinaj dodavši da je cena od 34 miliona evra za izgradnju te saobraćajnice preterano visoka.\nOn je rekao da Ministarstvo saobraćaja finansira "obaveštajnu službu Demokratske partije Kosova".\n"Vlada je zadužila zamenika ministra saobraćaja Adema Grabovcija da plaća te grupe koje će stvarati prednost DPK i nanositi štetu drugim partijama", rekao je Haradinaj.\nOn je optužio Vladu i da nezakonito i nenamenski troši sredstva budžeta Kosova.\n17.06.2009., 23:26 #2\n17.06.2009., 23:29 #3\n17.06.2009., 23:32 #4\n17.06.2009., 23:32 #5\n17.06.2009., 23:34 #6\n17.06.2009., 23:35 #7\n17.06.2009., 23:35 #8\n17.06.2009., 23:38 #9


Niška televizija » Radulović: Novi zakon o radu početkom sledeće godine\nTagovi: Novi zakon o radu, Sasa Radulovic\nKada će se novi zakon o radu naći u skupštinskoj proceduri zavisi od razgovora predstavnika vlasti sa socijalnim partnerima, ali se, kako najavljuje ministar privrede Saša Radulović, njegovo usvajanje očekuje početkom sledeće godine. Rešavanje problema u javnim preduzećima biće jedan od prioriteta u 2014, osnivanje investicionih fondova krajem marta, najavio Radulović.\nRadulović je rekao danas, na skupštinskom Odboru za finansije, da nacrt tog zakona postoji u Ministarstvu rada, da termin kada će se on naći u skupštinskoj proceduri zavisi od razgovora sa sindikatima i drugim vžnim učesnicima u tom procesu, i da očekuje da će novi zakon o radu biti usvojen početkom 2014.\nOn je istakao da je proces izrade novog zakona težak, da je „potrebno mnogo objašnjavanja“, ali da je cilj da se omogući privredni rast i novo zapošljavanje.\nReforma javnih preduzeća prioritet u 2014.\nRešavanje problema u javnim preduzećima biće jedan od prioriteta u 2014. godini, najavio je Radulović, dodajući da nema razgovora o privatizaciji tih preduzeća. Radulović je rekao da javna preduzeća treba prvo postaviti na „zdrave noge“ i u zavisnosti od toga doneti konkretan plan.\nPrvi korak je, kako je naveo, da se utvrdi čime ta preduzeća raspolažu, i da se reši pitanje profesionalizacije menadžmenata, što će biti urađeno novim zakonom o javnim preduzećima. Nema rokova za rešavanje tih problema, a ministar očekuje pomake u njihovom rešavanju u 2014. godini.\nRadulović je izjavio da će dve milijarde dinara biti izdvojeno za aktivne mere zapošljavanja za ljude koji će ostati bez posla u preduzećima u restrukturiranju. Tim amandmanom koji je predložila vlada, a prihvatio skupštinski Odbor za finansije, predviđeno je da se sredstva biti preusmerena iz Trazicionog fonda.\nOd ukupno 20 milijarde dinara, 18 milijardi dinara biće izdvojeno za isplatu plata i otpremina, a preostali novac je namenjen za aktivne mere zapošljavanja.\nRadulović je rekao da na programu aktivnih mera zapošljavanja radi Ministarstvo rada. On je dodao i da će se do kraja godine znati koliko će tačno novca biti potrebno za isplatu plata i otpremnina za radnike u preduzećima u restrukturiranju, ali da je prema projekcijama, ovaj iznos od 18 milijardi dinara maksimalan.\nPoslanici opozicije kritikovali su što se ta sredstva nalaze na razdelu Ministarstva privrede, a ne Ministarstva rada, dok je ministar Radulović odgovorio da je to zbog toga što su sredstva namenjena preduzećima u restrukturiranju.\nPoslanik DS Božidar Đelić imao je primedbu na to što je za aktivne mere zapošljavanja radnika preduzeća u restrukturiranju izdvojeno dve milijarde dinara, dok je za ostalih 760.000 nezaposlenih u Srbiji namenjeno samo 200 miliona dinara.\nPoslanik LDP-a Bojan Đurić smatra da prvo treba primeniti postojeći zakon o javnim preduzećima i raspisati konkurse za direktore, sa čim se Radulović složio, ocenjujući da je moglo više da se uradi na promeni postojećeg zakonskog akta, ali da je „to političko pitanje i da ne želi u to da ulazi“.\n„U nekim konkursima u javnim preduzećima postavljeni su takvi uslovi da su možda mogli da navedu i ime i prezime,“ rekao je ministar i dodao da je potrebno postaviti jasna pravila i kriterijume.\nĐelić kazao je da su pred stupanje na snagu novog zakona o javnim predućima postavljeni direktori kompanija „Pošta Srbije“ Milan Krkobabić i Srbijagasa Dušan Bajatović i upitao Radulovića da li garantuje da će oni do polovine sledeće godine biti promenjeni.\nMinistar privrede je rekao da je javni sektor katastrofalno vođen godinama, ali da postoji volja i želja da se to promeni.\n„Ministarstvo će u 2014. godini pokušati da uradi maksimum i to će biti ocenjivano“, naveo je Radulović, dodajući da je reforma javnih preduzeća težak problem, ali da mora da se reši.\nRadulović je izjavio je da očekuje da će prvi investicioni fondovi „venture capital“ u Srbiji biti osnovani krajem prvog ili početkom drugog kvartala 2104. godine.\nPrvi javni pozivi investitorima za učesće u tim fondovima biće objavljeni u januaru ili februaru sledeće godine, kazao je Radulović novinarima u pauzi sednice Odbora za finansije. Radulović je ukazao da su već razgovarali sa invetsitorima i da postoji zainteresovanost, kao i da je bitno napraviti plan projekata u koje bi se ulagalo.\nOn je podsetio da je vlada predvidela četiri milijarde dinara za podršku osnivanju tih fondova i dodao da bi ukupna dostupna stredstva za investicije mogla biti oko 100 miliona evra u 2014. godini.\nRadulović je objasnio da taj model predviđa da država koinvestira 20 do 40 odsto kapitala, kao i da je taj fond namenjen inovacijama.\nOdobreno plaćanje lečenja dece u inostranstvu


Lični stav Danijela Holtgena: Eskalacija antisemitizma - Savez jevrejskih opština Srbije\nVi ste ovde: Naslovna Antisemitizam Lični stav Danijela Holtgena: Eskalacija antisemitizma\nPoslednjih nedelja zabeležen je alarmantan porast antisemitizma u nekoliko evropskih zemalja, u vezi sa izraelsko-palestinskim sukobom. Jevrejske organizacije i predstavnici vlada, na primer u Nemačkoj i Britaniji, izrazili su zabrinutost zbog do sada nezapamćenih nivoa mržnje prema Jevrejima na ulicama i na internetu. Sinagoge su vandalizovane, a izraelske zastave spaljivane. Ovi incidenti predstavljaju povećanu pretnju jevrejskom životu u Evropi i jevrejski građani i dalje strahuju za svoju sigurnost.\nPotrebna je odlučna akcija kako bi se sprečili dalji talasi nasilja i agresije povrh ove rastuće plime antisemitizma. Na nacionalnom nivou, neke vlade su preduzele različite mere, poput pojačane policijske zaštite jevrejskih zajednica. Na međunarodnom nivou, vlade bi trebalo da pojačaju saradnju kako bi se suočile sa novim talasima antisemitizma koji prelaze nacionalne granice. Dve ključne oblasti delovanja su borba protiv nedozvoljenog govora mržnje na internetu i sprečavanje antisemitizma kroz podučavanje o Holokaustu i sećanje na njega.\nSloboda izražavanja je jedno od najvažnijih osnovnih prava zaštićeno članom 10 Evropske konvencije o ljudskim pravima. Ali ovo pravo nije neograničeno, posebno u pogledu poricanja Holokausta, rasizma i podsticanja na nasilje. Pretnje smrću, poput onih koje su masovno objavljivane protiv Jevreja poslednjih nedelja, posebno su opasne jer se eksponencijalno šire i na kraju mogu dovesti do nasilja i ubijanja, poput napada na sinagogu u Haleu u Nemačkoj, 2019.godine. Antisemitski govor mržnje na internetu mora biti kažnjen na isti način kao što bi fizički zločini bili kažnjeni, a internet platforme bi trebalo da uklanjaju nedopuštene antisemitske i rasističke sadržaje i to brzo i sistematski. To očigledno još uveknije slučaj, što pokazuje tekuća pravna bitka u Francuskoj između Unije jevrejskih studenata (UEJF) i Tvitera. UEJF se žali da Tviter nije uklonio nedozvoljeni sadržaj u roku od 3 do 5 dana od kada su ga korisnici prijavili. Prema UEJFu, samo oko 20% očigledno antisemitskih ili rasističkih objava je izbrisano poslednjih meseci. UEJF takođe kritikuje Tviter zbog toga što nije bio transparentan u pogledu toga kako i sa kojim ljudskim i digitalnim resursima moderira nedozvoljeni sadržaj. Ročište o ovom slučaju održano je protekle nedelje u sudu u Parizu (Tribunal Judiciaire de Paris), a odluka se očekuje kasnije ove godine.\nNekoliko vlada planira novo ili ažurirano zakonodavstvo za borbu protiv nedozvoljenog govora mržnje onlajn. Na nivou Evropske unije, Akt o digitalnim uslugama Evropske komisije predlaže da internet platforme preuzmu veću odgovornost za sadržaj koji šire. U isto vreme, Savet Evrope priprema sveobuhvatnu preporuku za svojih 47 vlada o tome kako se boriti protiv govora mržnje iz perspektive ljudskih prava. Vodič će se nadovezati na relevantnu sudsku praksu Evropskog suda za ljudska prava iposvetiće posebnu pažnju onlajn okruženju. Nivo i priroda antisemitizma i izražavanja antisemitizma znatno se razlikuju među evropskim zemljama, ali postoji široki konsenzus da borba protiv antisemitizma treba da obuhvati sve delove društva, uključujući medije, sport, omladinski rad i obrazovanje.\nPravno neobavezujuća radna definicija antisemitizma, koju je 2016. godine usvojila Međunarodna alijansa za sećanje na Holokaust (IHRA), pokazala se kao praktično i korisno sredstvo koje daje primere savremenih manifestacija antisemitizma i time pomaže u podizanju svesti. Evropska komisija treba da predstavi prvu strategiju EU posvećenu borbi protiv antisemitizma do kraja ove godine, koja je namenjena dopunjavanju i podršci naporima država članica EU. Stoga Savet Evrope takođe radi na preporuci vladama koja ima za cilj promociju nastave i učenja o istoriji Holokausta i održavanje sećanja na nacističke zločine i njihove žrtve. Trebalo bi da učinimo sve što možemo da sprečimo ponavljanje stravičnih izražavanja antisemitizma koje smo videli u poslednje dve nedelje. Zaštita Jevreja i jevrejskog života deo je naših zajedničkih evropskih vrednosti.\nAutor je specijalni predstavnik generalnog sekretara Saveta Evrope za antisemitizam, antimuslimanstvo i druge oblike verske netolerancije i govor mržnje.\nIzvor za fotografiju: Coe.int\nKratka biografija Daniela Holtgena\nDr Daniel Holtgen je od 2004. godine bio šef komunikacija Evropske agencije za vazduhoplovnu bezbednost u Kelnu. Pre toga je radio kao šef odnosa s javnošću u Saveznom ministarstvu saobraćaja u Berlinu, i kao portparol u Saveznom ministarstvu unutrašnjih poslova. Doktorirao je teritorijalnu organizaciju proizvodnje, na odeljenju geografije Univerziteta u Kembridžu, i profesionalno se bavi novinarstvom.


Projekat “Izaberi Evropu” održan na opštini Vračar – PRONI Centar za omladinski razvoj\nProjekat “Izaberi Evropu” održan na opštini Vračar\nU periodu od 9. do 12. maja 2019. godine realizovan je projekat “Izaberi Evropu” koji je podržan od strane programa Evropske unije – Evropa za građane i građanke, a koji je na opštini Vračar kroz brojne aktivnosti okupio ukupno preko 300 učesnika iz Bosne i Hercegovine, Severne Makedonije, Slovenije, Belgije i Srbije. Kroz interaktivan i dinamičan program, ovaj projekat je nastojao da uključi učesnike i građane sa lokala u EU izborne diskusije and omogući im da steknu uvid u sve benefite koje bi imali ili imaju kao građani EU.\nU svetlu izbora za Evropski parlament, debate i diskusije širom Evrope, uključujući i zemlje koje su izvan EU, otvorile su pitanje „Zašto nam je potrebna Evropska unija“. U potrazi za odgovorom na ovo pitanje, Izaberi Evropu projekat je iskoristio ovaj momentum i prebacio ovo pitanje na lokalni nivo i među mlade ljude, omogućavajući građanima da se uključe u\ndiskusiju o načinu funkcionisanje EU, njenim demokratskim procesima i aktuelnim temama pred naredne parlamentarne evropske izbore. Kroz program sastavljen od različitih događaja, aktivnosti, radionica i diskusija, učesnici su zajedno sa građanima opštine Vračar imali priliku da istraže značaj EU i predstojećih izbora za mlade i građane na lokalu kroz prizmu\nrazličitih tema poput zapošljavanja, otvorenih granica, obrazovanja, migracija, socijalne politike, mobilnosti i sl., omogućavajući im sagledaju sve benefite evropskog građanstva.\nDogađaj u Beogradu je zvanično otvoren konferencijom za medije na kojoj su se mladima obratili ambasador i šef EU Delegacije u Srbiji, g-din. Sem Fabrici, predsednik Skupštine opštine Vračar, g-din. Mihailo Grupković i predsednik UG Libero, Ivan Despotović. Polazeći od želje da ohrabre mlade ljude da da učestvuju u procesu donošenja odluka, svaki govornik je mladima predstavio svoju perspektivu značaja učešća mladih na izborima i sličnim procesima kojima uređuju svoje društvo i život. Nakon serije radionica i diskusija otvorenih za sve građane, učesnici su diskusiju premestili na Trg Nikole Pašića u okviru manifestacije „Grad Evrope“ koji je realizovala EU Delegacija u Srbiji. Učesnici su razgovarali sa građanima o izborima za Evropski parlament i temama koje su u sklopu tih izbora otvorene, pozivajući ih nakon toga da pošalju poruku svojim prijateljima u EU da učestvuju na izborima, u vidu personalizovane razglednice napravljene na Izaberi Evropu Foto butu.\nIzaberi Evropu projekat je realizovao UG Libero u partnerstvu sa Gradskom opštinom Vračar, Proni centrom za omladinski razvoj i opštinom Bijeljina iz Bosne i Hercegovine, organizacijom Interkultura i opštinom Butel iz Makedonije, javnim zavodom Mladi Zmaji grada Ljubljane iz Slovenije, i organizacijom Connect International iz Brisela, Belgije.


Rusija će se potruditi da produži Sporazum o smanjenju naoružanja - 08.10.2019, Sputnik Srbija\nRusija će uložiti sve napore da produži Sporazum o smanjenju strateškog oružja koji ističe, rekao je novinarima direktor odeljenja za neširenje i kontrolu oružja... 08.10.2019, Sputnik Srbija\n21:58 08.10.2019 (Osveženo: 22:08 08.10.2019)\n„Mi ni na šta ne stavljamo krst. Optimistično gledamo na rešavanja svih međunarodnih bezbednosnih problema“, rekao je Jermakov, govoreći o izgledima za produženje Sporazuma.\n„Naravno, do trenutka prestanka ovog sporazuma u februaru 2021. godine činićemo sve moguće napore da se sa Sjedinjenim Američkim Državama dogovorimo o nekakvom mehanizmu: bilo privremenog produženja, ili produženja kako je predviđeno sporazumom, na pet godina. U svakom slučaju, ovaj sporazum je u ovom trenutku fundamentalan. Naprosto, ne postoji ništa drugo u oblasti realnog nuklearnog razoružanja“, naglasio je on.\nJermakov je dodao da će Rusija u okviru Prvog komiteta Generalne skupštine UN podneti svoj nacrt rezolucije o jačanju i razvoju sistema sporazuma o kontroli naoružanja, razoružanju i neširenju oružja.\nU tom nacrtu rezolucije biće objavljen poziv svim državama da se vrate na razmatranje rešenja najvažnijih problema kontrole naoružanja.\nSporazum o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja, koji je potpisan 2010. godine, ostaje jedini aktuelni ugovor o ograničavanju naoružanja između Rusije i Sjedinjenih Američkih Država. Njegovo dejstvo ističe u februaru 2021. godine i za sada Vašington nije objavio da li namerava da ga produži. Savetnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Džon Bolton rekao je da je malo verovatno da se ovaj sporazum produži, jer ima nedostataka. Rusija je izjavljivala da je spremna da o tome razgovara.


Država i informaciono društvo | | PC Press\nInformaciono ili, savremenije rečeno, „digitalno društvo“ se razvija i u Srbiji. To se vidi po stopi rasta primena Interneta, digitalizaciji poslovanja u pojedinim kompanijama, razvoju eUprave, primeni eBankarstva, proizvodnji i izvozu aplikativnog softvera… Kako se država odnosi prema ovom očitom napretku?\nU stručnoj javnosti postoji mišljenje da je većina ostvarenih uspeha rezultat pre svega pojedinačnih zalaganja i da bi rezultata bilo mnogo više da na nivou države postoje osmišljene i koordinirane aktivnosti na razvoju informacionog društva u celoj zemlji, kako je to uobičajeno u Evropskoj uniji i mnogim razvijenim državama. U Srbiji su nadležnosti za oblast informacionog društva podeljene između više državnih organa i službi i ne postoje ovlašćeni organ za ukupnu koordinaciju, objedinjavanje aktivnosti i razvoj informacionog društva u celini. Na primer, za informaciono društvo je nadležno ministarststvo za trgovinu, turizam i telekomunikacije, a za eUpravu je nadležno Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu.\nUnapređivanje administrativnog kapaciteta\nU Izveštaju Evropske unije o napretku Srbije u procesu pristupanja Evropskoj uniji, već nekoliko godina se ukazuje na potrebu unapređivanja administrativnog kapaciteta za rad u oblasti razvoja informacionog društva. Istraživanja Republičkog zavoda za statistiku ukazuju da je u 2015. godini samo 16,2 odsto kompanija sa više od 10 zaposlenih imalo informacione sisteme sa odgovarajućim ERP‑om. Samo 22,9 odsto kompanija prima porudžbine za robu ili usluge preko Web sajta odnosno mobilne aplikacije. Takođe, samo 3% kompanija prima porudžbine za proizvode i usluge putem EDI tipa poruke. Domaće IT tržište po finansijskom obimu stagnira od 2008. godine i to se negativno odražava na opremanje privrede i javnog sektora i položaj domaćih IT kompanija.\nSvi ovi podaci govore, da je u najvećem delu naše privrede nivo informatizacije poslovanja nizak, i da je za povećavanje konkurentnosti i opstanak u savremenim uslovima neophodno bitno unaprediti nivo informatizacije (digitalizacije) poslovanja. U svetu se jasno ispoljava trend masovne digitalizacije poslovanja, a kod nas je mali broj kompanija i javnih službi spreman da se u to uključi. Šta više, Srbiji preti digitalni jaz između malog broja informatički razvijenih i mnoštva informatički nerazvijenih sredina. Za izlazak iz domaće privredne krize, povećanje stope privrednog razvoja i ukupni društveni razvoj, potrebno je stimulisati informatizaciju poslovanja i ukupnu informatizciju u društvu. Evropska unija i mnoge zemlje su informatizaciju postavile kao cilj i metod razvoja i u tome postigle zapažene uspehe.\nIskustva razvijenih zemalja\nDržava treba da razmotri stanje i sagleda kojim merama može da stimuliše brži i organizovaniji proces informatizacije privrede, javnih službi i društva u celini. Na osnovu iskustava iz drugih zemalja mogu se pomenuti neke mere kao što su: krediti za opremu, poreske olakšice za investiranje u informatizaciju, standardizacija aplikacija za masovnu upotrebu, stimulisanje kadrova da ostanu u zemlji… Za osmišljen, organizovaniji i koordiniran rad na uspešnijoj informatizaciji potrebni su stručnjaci i kompetentno rukovođenje. U Srbiji postoje naučni i stručni radnici koji dobro poznaju trendove razvoja informacionog društva i potrebno je njihovo veće angažovanje.\nPotrebno je da se integralno obuhvate i organizovano unapređuju sve sfere razvoja informacionog društva i to od uprave, preko javnih službi i privrede sve do informatizacije svakodnevnog života građana. Stručna udruženja, naučne institucije, pojedine regionalne privredne komore i druge asocijacije ukazuju godinama na potrebu da se unapredi i bolje organizuje rad u oblasti razvojazbor jedne od mnogobrojnih prilika koje vam se nude na svakom koraku. Samo odlučite gde će vam biti najbolje!\nAuthor Bojan StanojevićPosted on 27. June 2016. 25. June 2016. Categories NewsTags digitalno društvo, eUprava, informaciono društvo\nPrevious Previous post: Kingston kripto disk\nNext Next post: Najsavremeniji Data centar u regionu


Obeležen veliki jubilej zaječarske biblioteke | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Ritam grada / Obeležen veliki jubilej zaječarske biblioteke\nObeležen veliki jubilej zaječarske biblioteke\nMatična biblioteka „Svetozar Marković“ u Zaječaru pred prepunom salom zaječarskog pozorišta juče je proslavila svoj veliki jubilej – 150 godina postojanja.\nProgram obeležavanja ove velike godišnjice počeo je otvaranjem izložbe „Biblioteka i proteklo vreme“, na kojoj su bile izložene knjige periodike i različite publikacije.\nNakon toga je organizovan koktel u prostorijama Biblioteke, a program obeležavanja godišnjice je nastavljen svečanom akademijom u Pozorištu “Zoran Radmilović” u Zaječaru sa bogatim kulturnim programom.\n„Naša biblioteka jedna od najstarijih u Srbiji, danas je veliki dan kako za biblioteku, tako i za grad Zaječar“ , rekao je na svečanoj akademiji Boban Đorđević, direktor Matične biblioteke „Svetozar Marković“.\nU pozorištu je, u okviru obelezavanja jubileja, prikazan i film o zaječarskoj biblioteci, nastupio je hor “Lavirint”, kao i dramska grupa Dečijeg centra.\nPored predstavnika crkve i gradske uprave, akademiji su prisustvovali i predstavnici Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije i Narodne biblioteke Srbije.


Milorad Dodik: Nisam prepreka NATO-u – Balkanekspresrb.rs\nMilorad Dodik izjavio je Bjeljinskoj TV da on nije prepreka NATO-u, nego da samo reprezentuje stav i volju svog, srpskog naroda, koji je Alijansa bombardovala osiromašenim uranijumom.\n– U posljednje vreme čak objašnjavaju kako osiromašeni uranijum nije opasan po zdravlje, a ovde je od najtežih bolesti umrlo na hiljade ljudi. Moraju da znaju da Srbi u Republici Srpskoj i Srbiji žive u uverenju da je to bombardovanje bila odmazda prema Srbima”, rekao je Dodik.\nDodik je poručio da u Srpskoj nema ruskog uticaja, kako tvrde na Zapadu, ali da zato “ima uticaja Engleza koji su za smanjenje navodnog ruskog uticaja nekim medijima i nevladinim organizacijama dali ogromna sredstva”.\nDodik je istakao da su 40 engleskih obavještajaca, koji su došli u BiH, visoko specijalizovani pripadnici britanskih vojnih službi, koji su došli da destabilizuju situaciju preko medija, društvenih mreža i na druge načine.\nŠto se tiče pritiska Amerikanaca, Dodik ističe da se to i dalje odnosi na staru američku administraciju, a da u administraciju predsednika Donalda Trampa ima poverenja.\nOn ističe da je u Republici Srpskoj stabilna političko-bezbednosna situacija.\n”Savez za promene pokušao je da satanizuje Republiku Srpsku pričama o paravojnim formacijama kojih nikad nije ni bilo, navodnom nezakonitom naoružavanju i nekim skrivenim namerama. O tome se više ne govori, kao ni o mnogim drugim lažima, koje su pale u vodu”, rekao je Dodik.(BNTV)♦


Već godinama unazad svedoci smo da je vazduh u Srbiji sve zagađeniji, podaci o aerozagađenju su alarmantni, neumoljivi i nedvosmisleni, a učesnici ovog panela su u današnjoj diskusiji pokušali da odgovore na pitanja odakle zagađenje dolazi, ko su zagađivači i kako izgleda borba za čistiji vazduh na lokalu.\nUčesnici panela Antoan Avinjon, programski menadžer za životnu sredinu i borbu protiv klimatskih promena iz delegacija Evropske unije, Mirjana Jovanović iz Beogradske otvorene škola u ime Koalicije 27 i Dragan Nedeljković iz organizacije Protok 21, ukazali su da aerozagađenje nije samo “sezonski” problem Srbije, vezan za grejnu sezonu, nego da postoji tokom cele godine zbog više različitih izvora, među kojima su naročito problematički elektro-energetski sistem naše zemlje, kao i pojedini industrijski kompleksi, pre svega u Smederevu i Boru.\nTo, između ostalog, pokazuju i podaci Agencije za zaštitu životne sredine Srbije iz publikacije “Životna sredina u Srbiji 2004-2019”, a koji kao dominantne izvore emisije polutanata navode toplane snage manje od 50 megavata i individualna ložišta sa 57, a industrije sa 13 posto učešća.\nIsključivanje uglja ključno\n- Na žalost, u poslednjih godinu dana nema tako dobrih vesti iz Srbije po pitanju borbe protiv aerozagađenja. Ipak, Srbija je u januaru ove godine počela pregovarački proces u komisiji EU za zaštitu životne sredine što je ključna stvar, jer „zelena agenda“ koju sprovodi EU za cilj ima „dekarbonizaciju“, odnosno smanjenje emisije ugljen-dioksida na celom Zapadnom Balkanu – rekao je Antoan Avinjon.\nPo njegovim rečima, isključivanje uglja kao energenta za idustriju i grejanje, ključni je korak i to, kako je istakao, treba da bude zastupljeno u nacionalnoj strategiji Srbije u borbi za čistiji vazduh.\n- U Srbiji su uzročnici zagađenja poznati - ugalj, industrijsko zagađenje i saobraćaj, i sa svim tim problemima mora se suočiti frontalno. Ponekad je samo jedan industrijski objekat u gradu dovoljan da zagadi čitav region. Što se tiče elektro-energetskog sektora, jedno od rešenja jeste da EPS investira u prečišćavaće svojih izvora emisije polutanata. Što se tiče grejanja, gas se u svim gušćim urbanim sredinama pokazao kao rešenje – predložio je predstavnik delegacije EU za životnu sredinu i borbu protiv klimatskih promena.\nEU napušta politiku fosilnih goriva kao izvora za stvaranje energije\nAvinjon je podsetio da sve veći broj zemalja EU napušta politiku fosilnih goriva kao izvora za stvaranje energije i upozorio da zbog toga “za Srbiju nije dobar put da gradi nove termoelektrane na ugalj“.\nGrad jezivo izgleda kada je pun smoga\n- EU mora da pogura Srbiju i ceo Zapad Balkan da se udalje od uglja. Znam da će za to trebati godine i to će biti velika bitka. Jer, moraju se sačuvati radna mesta i ekonomija i da se tranzicija na „zelenu energiju“ izvede najbezbolnije moguće – zaključio je on.\nGovoreći o lokalnim iskustvima zagađenja vazduha, Dragan Nedeljković iz organizacije Protok 21, navodio je probleme koje žitelji Smedereva imaju zbog tamošnje Železare, kao dominantnog zagađivača.\n- Dosadašnja saradnja sa Železarom je bila kao da pričate sa drvetom, ali nadamo se da tako neće biti u budućnosti. Najveći problem je što se ne zna u čijoj je ona nadležnosti i ko može od njih da traži konkretne informacije o nivou zagađenja i uticaju na zdravlje Smederevaca. Više nije stvar merenja nivoa zagađenja, ono je vidljivo golim okom. Niko nije protiv te kompanije, ali samo tražimo da poštuju zakone ove zemlje o zaštiti životne sredine – rekao je Nedeljković.\n„Smederevac“ je tihi ubica\nMirjana Jovanović u ime Koalicije 27 podsetila je da je Srbija, nakon dogovora sa zemljama Zapadnog Balkana i Ukrajinom o priključivaju Evropskoj energetskoj uniji, na sebe preuzela i obavezu da primeni delove evropskog zakonodavstva u oblasti energetike i zaštite životne sredine, što u praksi znači da svaka elektrana u našoj zemlji mora postaviti i poštovati granične vrednosti emisije polutanata.\nKada je reč o zagađenju vazduha koji u Srbiji izazivaju individualna ložišta, Mirjana Jovanović je istakla da je rešenje problema u standardizaciji kvaliteta uređaja grejanja.\n- Dakle, nikako ne šporet „smederevac“ koji je tihi ubica jer sagoreva vlažno drvo ili vlažni ugalj i emituje ogromnu količinu zagađujućih materija u vazduhu. Ali, u nacionalnu strategiju borbe protiv aerozagađenja prosto je neophodno uključiti i socijalnu politiku. Novac koji smo namenili za subvencionisanje kupovine električnih automobila treba usmeriti siromašnim građanima da pređu na drugi energent za grejanje, umesto uglja ili drva, kupe bolji uređaj za grejanje od "smederevca" ili izoluju svoje kuće - zaključila je Mirjana Jovanović.\nVIDEO: Čitalac “Blica” poslao snimke misteriozne prašine koja je prekrila Smederevo


23.08.2019 u 10:03\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas da Srbija argumentima pokušava da objasni članicama Interpola zašto tzv. Kosovo ne treba da postane deo te organizacije, kao i da treba zaustaviti i sprečiti politizaciju te policijske organizacije. On je za TV Pink naglasio da Srbija razgovara sa svima, čak i sa onima koji su priznali nezavisnost Kosova, i da je cilj da se ubede zemlje članice Interpola u političke, policijske i pravne razloge zbog kojih Kosovo ne treba da postane članica te organizacije na predstojećoj Generalnoj skupštini Interpola u oktobru u Čileu. „Naš posao je da ih uverimo da bi to bilo loše i za međunarodno pravo i za reputaciju Interpola. Prijemom Kosova može doći do zloupotrebe podataka koje su u bazama Interpola”, pojasnio je on. Dodaje\n09.08.2019 u 16:25\nAlbanija sa 116 traženih državljana na vrhu Interpolove liste\nNa Interpolovoj listi traženih za različitih krivična dela najviše je državljana Albanije, 116, a sledi Bosna i Hercegovina sa 99 traženih osoba, preneo je danas portal Kosev. Pozivajući se na albansku televiziju Top-čanel, portal je preneo da većinu od 116 državljana Albanije ne traži samo ta, već i druge zemlje u kojima se sumnja da su počinili zločine. Na listi se iza Albanije i BiH nalaze Bugarska sa 50, Rumunija sa 48 i Francuska sa 28 međunarodno traženih osoba, prenosi Beta. Kada je reč o zemljama regiona, na listi Interpola se nalazi 25 osumnjičenih državljana Srbije, 22 Hrvata, osam Crnogoraca i četvorica državljana Severne Makedonije. Na začelju liste se nalaze Island, Irska i Luksemburg sa po jednom traženom osobom.


5. ZEMUNFEST 2019\nsub, 17. avgust 2019 - pet, 23. avgust 2019\nPeto jubilarno izdanje letnjeg programa ZEMUNFEST 2019, biće održano u periodu od 17-23. avgusta 2019. godine, na dobro poznatim lokacijama Veliki i Magistratski trg. Centralni događaj festivala je bioskop na otvorenom. Za sedam dana festivala, na dve scene, prikazuje se ukupno deset filmova, svetske i domaće kinematografije, zatim teatar na otvorenom, koncerti grupa „Galija“ i „Vampiri“, igranka u stilu 60ih godina prošlog veka, izložbe slika, kao i posebna dečja zona u okviru koje će biti održane predstave, radionice mozaika, slikarstva, street-art i grafiti, škola fotografije i filma i predstavljanje radova napravljenih tokom ovih radionica.\nFestival su podržali: gradska Opština Zemun, Kancelarija za mlade Beograd, Sekretarijat za sport i omladinu i Sekretarijata za kulturu, Sekretarijat za privredu, a od ove godine i Ministarstvo omladine i sporta Republike Srbije. Osim pomenutih, festival su podržale i kompanije „Globaltel“, „Hajneken“, JP Skijališta Srbije, PMC Inženjering, Atera plus, StNicholas škola stranih jezika.


Javno 25. Oktobra 2019.\nJavno 24. Oktobra 2019.\nU svakoj zemlji, s obzirom na politički kontekst u kojem se zemlja nalazi, povorka ponosa se organizira drugačije, ali uvijek ostaje protest protiv homofobije, bifobije i transfobije, koja svakodnevno ugrožava živote.\nJavno 21. Oktobra 2019.\nJavno 19. Oktobra 2019.\nJavno 18. Oktobra 2019.\nIstaknuta američka pozorišna umjetnica i aktivistkinja u Sarajevu je priredila kratku dokumentarnu dramu koja repezentira stvarna iskustva života LGBTI osoba na Balkanu. Sa njom smo razgovarali o aktivizmu, borbi za LGBTI prava, boravku u Sarajevu, kao i dokumentarnoj drami kao formi angažiranog aktivizma.\nJavno 17. Oktobra 2019.\nDvadesetšestogodišnjak Ali porijeklom je iz grada Karachi u Pakistanu. Studirao je na Tehnološkom univerzitetu Karachi, i stekao zvanje inžinjera instrumentacije. Za naš portal odlučio je podijeliti svoju priču o borbi za preživljavanje i postojanje, zbog čega je i napustio svoju zemlju porijekla.


Izgradnja sarajevske I transverzale: Čeka se analiza troškova, samo za eksproprijaciju treba 70 miliona KM - M-Kvadrat\nI transverzala se potom nastavlja od Hotonja, odnosno veze s magistralnom cestom M-18 do Jošanice, odnosno raskrsnice za Tuzlu i vezu na autocestu A1, ukupne dužine također 5 km. Procijenjena vrijednost ove dionice, prema idejnom projektu, iznosi više od 60 miliona KM, ne računajući eksproprijaciju. Međutim, još uvijek se čeka zvanični zahtjev Ministarstva saobraćaja KS, nakon čega će se početi sa analizom troškova.\n“Mi smo još prije mjesec dana tražili od Općine Centar da nam dostave potrebnu dokumentaciju s podacima za tri parcele u naselju Šip, gdje bi se trebali graditi zamjenski objekti u sklopu eksproprijacije. Dok se to ne dogodi ni Zavod za izgradnju ne može dati mišljenje Vladi KS o troškovima pripremanja građevinskog zemljišta i o mogućnostima izgradnje zamjenskih stambenih objekata”, kažu iz Zavoda za izgradnju KS. Još uvijek ne postoje zvanični podaci o tome koliko će stambenih objekata biti izgrađeno, kao ni njihova tačna lokacija.\nPrethodni članakSarajevo dobilo prvu stambenu zgradu sa solarnim panelima za toplu vodu\nNaredni članakPogledajte kako ce uskoro izgledati centar Gruda


"Dani piva" bez većih incidenata, šest saobraćajki, 68 alkoholisanih vozača\n„Dani piva“ bez većih incidenata, šest saobraćajki, 68 alkoholisanih vozača\nObjavljeno 01.09.2015. u 16h\n30. „Dani piva“ protekli su bez većih incidenata i bez narušavanja javnog reda i mira u većem obimu, baz obzira na mnogo veći broj posetilaca u odnosu na prethodne godine.\nKako kažu u Policijskoj upravi Zrenjanin, nije dolazilo ni do obustave saobraćaja.\nNa prostorima i u neposrednoj blizini mesta na kojima su se održavali glavni programi, Policijskoj upravi u Zrenjaninu prijavljeno je 14 događaja iz oblasti kriminaliteta – jedno uništenje ili oštećenje tuđe stvari, dve sitne krađe, osam krađa, jedna teška krađa, jedna teška telesna povreda i jedno ometanje ovlašćenog službenog lica u obavljanju poslova bezbednosti ili održavanja javnog reda i mira.\nIstovremeno, prijavljeno je 19 događaja iz oblasti javnog reda i mira – 12 slučajeva nepristojnog, drskog i bezobzirnog ponašanja, jedno učestvovanje u tuči, i šest slučajeva vređanja, zlostavljanja, vršenja nasilja i izazivanja tuče.\nNa području saobraćajne policijske ispostave Zrenjanin, tokom „Dana piva“ dogodilo se ukupno šest saobraćajnih nezgoda, u kojima je jedna osoba zadobila teške, a 12 lake telesne povrede, dok se pričinjena materijalna šteta procenjuje na oko 940.000 dinara.\nPripadnici saobraćajne policije kontrolisali su ukupno 776 vozila. Protiv 66 učesnika u saobraćaju podneti su zahtevi za pokretanje prekršajnog postupaka zbog učinjenih saobraćajnih prekršaja i izdato je 147 prekršajnih naloga. Istovremeno, iz saobraćaja je isključeno 70 vozača. Od 68 vozača koji su isključeni iz saobraćaja zbog upravljanja vozilom pod uticajem alkohola, 11 je zadržano do 12 časova, jer je izmerena količina alkohola u organizmu prelazila granicu od 1,20 mg/ml alkohola u organizmu.\nTokom vikenda četiri saobraćajne nesreće - jedno…\n"Dani piva" iz ugla policije: Krađe, saobraćajni…\nTagovi:bezbednost, krađa, krivično delo, policija


Naslovna/Nauka i tehnologija/Amazon roboti za isporuku paketa na ulicama u Kaliforniji\nSve je jasnije da će budućnost isporuka paketa doći u obliku robotizovanih flota, čiji će mehanički pripadnici biti zaduženi za isporučivanje pošiljki od proizvodnih pogona do kućnog praga.\nJedan od učesnika u ovoj evoluciji mogao bi da bude Amazon Prime servis, a sa novim robotom koji je ponio ime Scout i kojeg je kompanija Amazon predstavila još u januaru.\nScout ima šest točkova, te se kreće potpuno autonomno, a sa testiranjima se počelo i na ulicama južne Kalifornije, nakon što se robot prvo pojavio u Vašingtonu. U probnom periodu isporuke će biti ograničene na dane od ponedeljka do petka, i to samo u vrijeme kada je gužva na trotoarima najmanja. Scout će u početku imati i ljudske pratioce, koji će biti zaduženi za sigurno kretanje robota, te zaobilaženje prepreka.\nRobot ne razvija veće brzine od one kojom se obično kreću pešaci, što bi trebalo da doprinese tome da se ovakav način isporuke lakše prihvati, te da se u budućnosti lakše reguliše. Kada su korisnici u pitanju, vrijeme potrebno za isporuku će u početku biti isto, tako da ih od ere brzih mehanizovanih pošiljki dijeli još vremena, te još mnogo probnih perioda.


Privatizacija banaka u Srbiji: Umjesto velikih igrača, interesuju se fondovi – Bankar.me\nMarch 12, 2018 BANKE, PLANETA, REGION, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nOd države se očekuje da reši problem javnih preduzeća i okonča privatizaciju. Međutim, za gubitaše je teško naći odgovarajuće patnere i jedna od rijetkih preostalih “zlatnih koka” koja bi mogla da donese zaradu je “Komercijalna banka”. Da je ovu finansijsku kuću država ponudila na prodaju kada i druge velike banke vjerovatno bi naparavila odličan posao. Međutim, vremena su se izmijenila i danas se kao zainteresovani kupci za banke češće javljaju fondovi nego druge banke koje bi da se proširuju. Pojedine su čak i napustile naše tržište poput “KBC grupe”, “Findomesitka” člana “PNB Paribasa”. Otišle su i banke u kojima je dominirao grčki kapital uglavnom zbog poznatih problema u matičnoj zemlji.\nPrema riječima dr Branka Živanovića, profesora Beogradske bankarske akademije to je prirodan tok stvari.\n“Nekada smo bili kreditno perspektivno tržište, a sada su nam bankarski kapaciteti veći od realnih potreba… Građani su oprezni, a privreda, rekao bih nadinvestirana. Tu imamo uprkos smanjenju još uvjek visok procentat nenaplativih kredita -NPL. Sve to znači da je ovde mali prostor za rast kreditne aktivnosti. U takvim uslovima renomirane bankarske institucije se ponašaju racionalno. Održavaju postojeći nivo kreditnih aktivnosti bez posebne želje da povećaju nivo pozajmica posebno u segmentu privrede. One na ovom tržištu ostvaruju zaradu, a to dobrim dijelom čine tako što racionalizuju mrežu poslovanja i tako smanjuju troškove… Ne bih se iznenadio kada bi se neke od njih sutra povukle. Ukoliko bi im neko ponudio odgovarajuću cijenu lako bi se odlučile da odu iz Srbije. U godinama koje dolaze kao zainteresovane banke za ulazak na naše finansijsko tržište vidim one iz bivših republika Sovjetskog saveza i eventualno iz Kine”, kaže dr Živanović.\nAko su već banke i to one renomirane obazrive, a to se može očekivati i u narednom periodu, pitanje je šta bi Srbiji mogao doneti dolazak fondova koji su se već pojavili kao vlasnici banka na tržištu. Prema Živanovićevim riječima to ne mora biti nužno loša opcija jer i oni upumpavaju novac, ali na duže staze od njih ne treba očekivati mnogo.\n“Fondovi su ljubitelji “blic kriga”. Vode politiku “kupi kada je jeftino, prepakuj, dodaj još malo, naduvaj cijenu i onda to sve prodaj za veće pare”. Za njih je razvoj tržišta na kome posluju nebitan već samo gledaju trenutni interes. Oni nisu banke niti žele da to postanu”, ističe dr Živanović.\n“U skladu sa svojom ulogom NBS treba da prati kakve finansijske organizacije ulaze u strukturu nacionalne bankarske mreže. ”Telenor banka” je niskorizična banka okrenuta stanovništvu. Ona je za kratko vrijeme ostvarila dinamičan rast i donijela brojne nove usluge… Dobro je što je monetarna vlast oprezna kod davanja dozole i izbora novog kupca. Novi vlasnik treba da bude kvalitetan i pouzdan, odnosno da nastavi unaprjeđenje bankarstva”, pojašnjava profesor Živanović.\nPOJMOVIBanke u Srbiji privatizacija banaka u srbiji srpske banke\nPrevious Google Launchpad program otvoren za regionalne startape\nSljedeći Akcionarima Petrola smiješi se veća dividenda