TotalCar.rs » Jaguar odustaje od proizvodnje karavana\nJaguar XF Sportbrake bez sumnje je bio jedan od najatraktivnijih karavana u svom tržišnom segmentu, pa će zato vest da je ova kompanija odustala od pravljenja novih karavana verovatno naići na neodobravanje kupaca.\nDirektor dizajna Jaguara Ian Kalum istakao je da se tržište karavana drastično smanjuje, što opravdanost proizvodnje ovakvih automobila ozbiljno dovodi u pitanje. Najveće tržište karavana u Evropi je Nemačka, a Nemci preferiraju domaće brendove: Audi, BMW i Mercedes. U kombinaciji sa zapaženim smanjenjem interesovanja za ovakve modele u Ujedinjenom Kraljevstvu, došlo je do toga da Jaguar donese odluku da ne pravi Sportbrake varijante XE i XF modela.\nJaguar odustaje od tržišta karavana, ali ne čini se da je preterano zabrinut oko potencijalnog smanjenja prodaje. Oni, naime, veruju da će F-Pace biti u stanju da više nego popuni prazninu koju bi ova odluka mogla za sobom ostaviti. Endi Gos, direktor prodaje i marketinga za Jaguar Land Rover još ranije je rekao da tržište SUV-ova preuzima primat u svim delovima sveta, ali da karavani nisu popularni na ključnim tržištima ove kompanije – u SAD i Kini.\nIako bi mnogi mogli biti razočarani ovom odlukom, Kalum navodi da za to nema razloga, s obzirom da se Jaguar sprema da lansira nove modele, rekavši: “Pravićemo stvari koje će vas iznenaditi, ali to neće biti karavani.”


Dobitnici nagrada za korporativno volontiranje - Retail Serbia Forum - Retail Serbia\nDobitnici nagrada za korporativno volontiranje\n4 godina 10 meseci pre\t#1123 od Zarko\nDobitnici nagrada za korporativno volontiranje je kreirao Zarko\nKompanije Coca-Cola HBC Srbija, Eurobank Srbija, GSK, Delta Holding, Maxi supermarketi i KPMG dobitnici su nagrada za korporativno volontiranje, koje dodeljuje Forum za odgovorno poslovanje.\nNa Međunarodni dan volontera u prostorijama UNDP-a uručene su nagrade pobednicima, u kategorijama: najbolji volonterski program, najuspešnije partnerstvo u lokalnoj zajednici, razvoj zaposlenih, skill based volontiranje, pro bono podrška i najbolje volonterske akcije.\n„Nagrade za korporativno volontiranje dodeljujemo sa ciljem da se prepozna i promoviše značaj kompanija koje, osim novčanih sredstava, uviđaju i vrednost ulaganja vremena i veština svojih zaposlenih u razvoj društva uopšte. Zaposleni u kompanijama članicama volontirali su u prethodnoj godini čak 14.000 časova i direktno doprineli stvaranju i negovanju korporativnih vrednosti koje donose korist i kompaniji i zajednici“, kaže Neven Marinović, izvršni direktor Foruma za odgovorno poslovanje i Smart kolektiva.\nDobitnike je birao žiri u sastavu Ana Milenić iz Delegacije Evropske Unije u Srbiji, Duško Krstić, predstavnik Kancelarije za mlade Opštine Obrenovac i Mila Zavođa, stručnjak iz oblasti komunikacija.\nKompanije su realizovale ukupno 47 volonterskih projekata u sopstvenoj organizaciji, prema rezultatima Godišnjeg upitnika o društveno odgovornom poslovanju. Program korporativnog volontiranja ima 72.2 odsto kompanija, njih 50 odsto ima politiku kojom reguliše ovu oblast, dok u 83.3 odsto kompanija najviši menadžment volontira.\nO nagrađenim projektima korporativnog volontiranja\nU kategoriji najbolje partnerstvo u lokalnoj zajednici pobedu su odneli Maxi supermarketi koji su u okviru svog projekta „Pomažemo da imaju i oni koji nemaju“ obezbedili 4.585 kilograma hrane za najsiromašnije građane za samo jedan dan.\nKompanija Coca-Cola HBC Srbija ponela je nagradu za najbolju volontetsku akciju za projekat „Svako od nas može biti Deda Mraz“ u kojoj je za decu bez roditeljskog staranja prikupljeno više od 300 poklona, a čak 200 zaposlenih dalo je svoj volonterski doprinos.\nAktivnosti u okviru projekta Godina dobrih dela, kompanije Eurobank Srbija bile su usmerene na više od 30 institucija obrazovanja, socijalne i dečje zaštite, zdravstvenog sistema, u vremenskom periodu od 12 meseci, za šta su nagrađeni nagradom u kategoriji najbolji volonterski program. Tokom tog perioda ukupna vrednost projekta dostigla je vrednost veću od 90.000 evra.


AKTIVNE ŽENE NA MESTIMA ODLUČIVANJA – POKRET ISPRAVNOSTI ILI NEMOGUĆA MISIJA? - Konkursi regiona\nAKTIVNE ŽENE NA MESTIMA ODLUČIVANJA – POKRET ISPRAVNOSTI ILI NEMOGUĆA MISIJA?\nby KR 02/03/2013 049\nNedavno je u Prijepolju pokrenut projekat „Hoću da odlučujem“ sa idejom da se aktivira što više žena na mestima odlučivanja, odnosno da se kandiduju za predsednice ili članice odbora mesnih zajednica. Pokrenut je od strane „Foruma žena“, nevladine organizacije iz Prijepolja i propraćen medijskom pažnjom istoimene lokalne televizije. Krenulo je tako što su okupljene žene iz različitih mesnih zajednica, edukovane na odgovarajućim seminarima u cilju da se što bolje obuče za navedena mesta odlučivanja, a onda su pošle u obilazak mesnih zajednica. Cilj je bio da se saslušaju lokalni problemi i daju eventualna rešenja, kao i da se sve medijski proprati i samim tim još više dobije na važnosti.\nNa svim sastancima su prisustvovali aktuelni predsenici mesnih zajednica čiji bi se komentari mogli uobličiti u jednu krajnju formulaciju „Drago nam je da žene žele da se uključe, mogle su to i ranije da urade, „niko im to nije branio“, mi ćemo ih podržati“. Na nekima je prisustvovao i sam predsednik opštine, čiji je komentar uvek bio slične sadržine i efekta. Nakon svih tih reči podrške i komentara kao što su „zborovi će biti lepši sa ženama“ i sl., žene su se prosto zapitale: kako je moguće da trenutno u preko trideset mesnih zajednica nema ni jedne žene? Ni na čelu, ni u članovima saveta. Odgovor se, na sreću ili nesreću, stvorio sam nakon par sastanaka, ali ne direktno već, naravno, iza kulisa. U komentarima ljudi, pa i žena, koji su sve to pratili i dali svoj sud.\nPošto sam i sama aktivistkinja pomenutog projekta, već nakon određenog vremena našla sam se u situacijama da budem izložena osudi, pa čak i podsmehu zbog toga što radim. Od komentara kako žene koje se time bave „nemaju prave muževe kod kuće“, preko toga da će nam „biti jednako loše bio na čelu MZ muškarac ili žena“, pa do toga da je sve to „dokonisanje i popunjavanje vremena žena koje ne rade ništa“ (napominjem da smo skoro sve koje radimo na projektu zaposlene, kao i da imamo porodice, decu i kuće koje održavamo). Prijateljica koja se bavi prodajom na pijaci bila je izložena situaciji da ne može da proda proizvod jer je komentar jedne žene bio da „neće da kupi kod nje jer mnogo priča na lokalnoj televiziji“. Drugu su, pak, jedno vreme zvali „30% žena“ jer se borila za taj procenat žena u lokalnoj skupštini. Jedan mi je kolega, čak objasnio mnogo toga rečenicom da njegova žena više odluka u kući prepušta njemu jer ona, jednostavno, „neće da misli o mnogo stvari“. Lakše joj je da ih prepusti njemu.\nU nekoliko navrata sam se, zajedno sa ženama koje vode i učestvuju u svemu ovome, zapitala koliko je cilj na kojem radimo realan. Onda smo krenule da puštamo poruke o važnosti, kao i ispravnosti toga što radimo. Shvatile smo da je prvenstveno neophodno SVIMA objasniti da žene ne žele ništa tuđe, ništa što je „muško“, kao i da je to nepisano pravo svojine nad imovinom ovog grada totalno pogrešno. Ne želimo da budemo muškarci niti da se takmičimo s njima jer smo drugačije i toga smo svesne, ali ne smemo više dozvoljavati da na sebe preuzimamo glavni deo odgovornosti u svemu što radimo, a da njima prepuštamo odlučivanje u potpunosti. U većini javnih institucija, bolnica, škola, biblioteka, pošti, preko privatnih firmi pa do naših porodica i kuća u kojima živimo, videćete da žene uglavnom odrađuju glavni deo posla i samim tim su odgovorne za dosta stvari, ali zato direktorska mesta, kao i večito mesto „glave kuće“ u porodicama – uglavnom pripadaju muškarcima. Svest kod žena je takva da je prosto, od rođenja programirana da to prihvati kao ispravno. I kada vi pokažete i dokažete da nije baš tako, odnosno da postoje žene (i to u velikom broju) koje žele da odlučuju i na pravi način daju doprinos zajednici u kojoj žive, kada pokrenete jedan mehanizam koji ima veliku šansu da konačno na ovim prostorima otvori pitanje rodne ravnopravnosti i digne ga na nivo izuzetne važnosti, nailazite na otpor koji je, u najmanju ruku, besmislen. Neke persone, bilo ženske bilo muške, izgleda, ne mogu da shvate da je došlo vreme kad ženama nije lakše ako „prepuste važne odluke muškarcima“. Tada im je, naprotiv, teže jer se u tim situacijama osećaju manje vredne i intelektualno podcenjene. A s obzirom na činjenicu da su kroz istoriju često bile u situacijama da su same sebi jedini oslonac (za razliku od muškaraca čiji su oslonac bile te iste žene), nekako se i ta ispravnost u odlučivanju, prostom logikom, više pripisuje ženama.\nKoliko će ovaj projekat doprineti rodnoj ravnopravnosti i zaista pružiti šansu ženama da pokažu da su bar jednako pametne, sposobne i odvažne kao i muškarci koji trenutno donose odluke u našem gradu, ostaje da se vidi. Borbe i istrajnosti sigurno neće manjkati jer kompletan mehanizam, ipak, pokreću – žene.


Ni sahrana, ni kremacija - stiže nešto treće - Prnjavorski informativni portal\nBy prnjavorski August 16, 2017\nOni koji planiraju ‘ispraćaj’ svojih preminulih bližnjih uglavnom se dvoume između sljedećih opcija: sahrana ili kremacija?\nIpak, magazin Wired objašnjava da u bliskoj budućnosti možda nećemo birati ni jedno ni drugo. Preminuli će ubuduće najvjerovatnije moći da se odluče za proces razlaganja, odnosno alkalnu hidrolizu. Posjeta “Rezomatoru” na Kalifornijskom univerzitetu u Los Anđelesu otkriva da je riječ o uređaju u kojem se natrijum-hidroksid miješa sa vodom pri temperaturi od 300 stepeni Celzijusovih.\nU periodu od četiri sata, jaka alkalna baza uzrokuje razlaganje svega osim skeleta: šećera, soli, peptida i aminokiselina. Jedini protivnik ove metode jesu pogrebna preduzeća, koja strahuju da bi mogla da ostanu bez posla, prenosi Njuzer.\n“Na prodaji grobnih mjesta, kovčega, vijenaca i druge prateće opreme, kao i pružanju usluge prevoza kovčega do groblja, brojne kompanije godišnje ostvare milijarde dolara profita. Zato je sasvim razumljivo zašto ne žele da se takmiče s nečim što košta 45 dolara”, kaže Din Fišer sa Kalifornijskog univerziteta. Ova vrsta tretiranja pokojnika trenutno je legalna u 14 američkih država, iako zakonom još nije precizno definisano da li je ipak riječ o vrsti kremacije ili potpuno novom procesu.\nProgram obilježavanja Preobraženja Gospodnjeg – krsne slave opštine Prnjavor\nNakon 7 decenija ne mogu zamisliti dan JEDNO BEZ DRUGOG: Ljubavna priča sa početka 20. veka počela KRAĐOM TREŠANJA


Istoričari saglasni: Gavrilo Princip nije bio terorista – Nadlanu.com\nIstoričari saglasni: Gavrilo Princip nije bio terorista\nObjavljeno 10. juna 2013. / 14:21:49\nPokušaji da se na Srbiju svali krivica za izbijanje Prvog svetskog rata su "ekscesi pojedinaca", ali nije isključeno da iza njih stoje određeni politički motivi, ocenjuju srpski istoričari koji se slažu da se Gavrilo Princip nikako ne može nazvati teroristom, a još manje porediti sa Osamom bin Ladenom.\n„Poistovećivanje Principa i Bin Ladena su idiotske stvari„, kaže za Tanjug istoričar i akademik Dragoljub Živojinović.\nKomentarišući metodologiju da se prošlost tumači kroz savremene koncepte, poput terorizma, čime se Princip u pojedinim tekstovima zapadnoevropskih istoričara poistovećuje sa Osamom bin Ladenom, Živojinović kaže da se to ne može porediti.\n„Terorizam se doskora nije upotrebljavao u naučnoj terminologiji. Samim tim, Srbija nije mogla da se bavi bilo kakvim terorizmom, jer nije bila u stanju kao mala zemlja da teroriše nekoga„, napominje Živojinović.\nProfesor Filozofskog fakulteta u Beogradu Suzana Rajić takođe smatra da epitet terorista nije adekvatan za Principa zbog atentata na austrougarskog prestolonaslednika Franca Ferdinanda.\n„Ono što je uradio Gavrilo Princip u Sarajevu 1914. bio je samo jedan od talasa takvih dešavanja koji su preplavili Evropu krajem 19. i početkom 20. veka. Svi ti atentatori kvalifikuju se kao anarhisti ili pristalice anarhista. Epitet terorista nije adekvatan za sve počinioce, pa ni za Principa. On je tada imao 17 godina, bio je gimnazijalac, čak nije ni imao vremena da postane terorista. On je bio pod uticajem anarhističkih stremljenja i mišljenja„, smatra Rajić.\nIstoričar Dubravka Stojanović smatra da nije realna mogućnost da za nekoliko decenija u udžbenicima istorije stoji da je Princip bio terorista i da je Srbija izazivač Prvog svetskog rata, jer, kako ističe, istorija je ozbiljna nuka.\n„To nije novo tumačenje. Ali evropske istoriografije su ozbiljne nauke i ne verujem da je takvo tumačenje danas moguće. Senzacionalistička štampa to uvek može tako da prevrne, ali ne verujem da bi iko ozbiljan mogao tako da piše„, ocenila je Stojanović.\nKrajem jula sledeće godine u Sarajevu će biti obeležena stogodišnjica početka Prvog svetskog rata i atentata na Ferdinanda, a kako je najavljeno, tim povodom, biće održana i međunarodna konferencija istoričara na kojoj će učestvovati više od 100 naučnika iz 26 zemalja sveta.\nU susret tom događaju odnedavno su prisutni pokušaji pojedinih zapadnoevropskih istoričara da revidiraju prošlost i da odgovornost za izbijanje rata pripišu Srbiji i Principu, iako je opšteprihvaćeno stanovište da je uzrok rata bila težnja velikih sila za novom podelom kolonija i vojno-političku prevlast.\nPremijer Ivica Dačić poručio je sredinom maja da Srbija neće dozvoliti reviziju istorije u kojoj bi srpski narod bio optužen za početak rata.\nPrema mišljenju Rajićeve, prebacivanje krivice na Srbiju za početak Prvog svetskog rata ne može se uzeti kao opšteprihvaćen stav.\n„To su samo izleti i ekcesi pojedinaca. I svetska nauka i naša stoji na stanovištu čvrsto naučnih dokaza da je Prvi svetski rat, konkretno u odnosu prema sarajevskom atentatu, bio samo jedna varnica koja je iskorišćena u političke svrhe, a da je rat pripremljen pre toga. Sarajevski atentat uopšte se nije mogao uklopiti kao osnovni povod za sukob svetskih razmera kakav do tada civilizacija nije poznavala„, istakla je Rajić.\nOna ipak napominje da je jedna od korisnih posledica ovakvih pokušaja što se vidi da javno mnjenje reaguje na sve to što se dešava.\nS njom se slaže i Stojanovićeva koja ističe da je važno shvatiti da se zaključci o prošlosti uvek menjaju u zavisnosti od današnjeg konteksta „ne nužno da bismo nešto izmislili, nego zato što novo vreme traži novo vrednovanje“.\nS druge strane, Živojinović teorije da se Srbija označi kao krivac za početak Velikog rata vidi kao pokušaj da se iskrive činjenice za šta su, kako smatra, motivi isključivo političke prirode.\n„Evropska unija, po mom mišljenju, želi da među svojim članovima zavede mir, da se zaborave neki sukobi iz prošlosti. Oni taj uspešan eksperiment imaju sa Englezima i Francuzima. Međutim, ako želite da pomirite članice EU, onda morate da bacite odgovornost na nekoga – a krivci mogu biti samo Rusi i Srbi. To je cilj ove kampanje“, kazao je Živojinović koji je predsednik Organizacionog odbora za obeležavanje 100 godina od početka Prvog svetskog rata.\nŽivojinović navodi da se takvim pisanjem iskrivljuju činjenice, neke zanemaruju „iz prostog razloga što njima istina nije prva stvar“.\n„Takvi koncepti nemaju više naučni cilj. Cilj je da naprave neku buku i galamu sa određenim namerama. To je nešto što je vazda bilo u praksi, u opisu prošlosti„, rekao je on i dodao da je posredi „kampanja“ da se za krivca proglasi Srbija u kojoj „prednjače ljudi iz anglosaksonskog sveta„.\nKao jedno od rešenja za sprečavanje revizije prošlosti Živojinović smatra da Srbija treba da postupi poput drugih država u svetu, odnosno da objavi diplomatsku građu iz svojih arhiva.\n„I mi radimo sada taj posao u SANU, odnosno objavljujemo jednu višetomnu seriju – Dokumenti o spoljnoj politici Kraljevine Jugoslavije od 1903. do 1914„, istakao je Živojinović.\nMeđutim, kako je rekla Stojanović, ne može se zaobići činjenica da su u stvaranju relativno najsveobuhvatnije slike najviše doprineli nemački istoričari koji su pisali o odgovornosti svoje zemlje.\n„Tu pre svega mislim na Frica Fišera koji je pokrenuo 'rat među istoričarima' tokom osamdesetih godina, pišući o presudnoj odgovornosti Nemačke. Za mene su to uvek samo profesionalna pitanja i mislim da države ne treba da se mešaju. Na svakom od nas i na našoj profesionalnoj savesti je da se bori za što komplesnije tumačenje koje će uzeti u obzir mnoštvo podataka koji govore o uzrocima i povodima za rat„, objasnila je Stojanović.\nOna je dodala da, ukoliko država može nešto da uradi, da bi joj bilo najpametnije da plati prevod knjige Andreja Mitrovića „Prodor na Balkan: Srbija u planovima Austro-Ugarske i Nemačke 1908-1918“.\nS njom se složila i Rajić ukazavši na činjenicu da je srpska istoriografija i pre 30 godina dala izuzetno dragocena dostignuća kada su u pitanju uzroci i povodi Prvog svetskog rata, i da joj se odmah priključila nemačka istoriografija.\nIpak, kako je zaključila Stojanović, nema objektivne istorije i posao istoričara jeste posmatranje i tumačenje činjenica iz različitih uglova.\n„Oni uvek to rade. To je naš posao. Nema objektivne istorije i ne treba da je bude. Ostaje samo činjenica da je Ferdinand ubijen u Sarajevu 28. juna, a kome je to šta donelo je stvar različitih procena i različitih vidjenja. Za nekoga je to oslobodjenje, za nekog gubitak slobode. Tako je uvek, i toga treba biti svestan„, zaključila je Stojanović.\ngavrilo principistorijaprvi svetski rat\nČačak: Jedna osoba poginula u saobraćajnoj nesreći\nVreme je za prolećne lepotice: Panna cotta s trešnjama\n11. NOVEMBAR – Dan primirja u Prvom svetskom ratu


Osmani: Pregovori su važniji od članstva u EU, oni vode evropeizaciji | EurActiv Serbia\nOsmani: Pregovori su važniji od članstva u EU, oni vode evropeizaciji\nMinistar spoljnih poslova Severne Makedonije Bujar Osmani ocenio je da je Evropska unija na putu da izgubi kredibilitet na Zapadnom Balkanu i da, ako želi da obnovi taj kredibilitet, treba da otvori pristupne pregovore sa Skopljem i Tiranom.\n"To je najjeftinije ulaganje koje EU može da učini kako bi obezbedila da region napreduje u dobrom pravcu", rekao je Osmani za briselske medije.\nOn je ocenio da je "lakmus test" za taj gubitak kredibiliteta upravo Severna Makedonija, koja je, kako je rekao, ispunila sve kriterijume za početak pregovora, a to nije ni prepoznato ni nagrađeno.\n"Dakle, u očima građana regiona to deluje kao: Ako nije uspelo njima, zašto bi uspelo nama", rekao je Osmani.\nOsmani je ocenio i da nije moguće rešiti komplikovana pitanja kao što su se Bosna i Hercegovina ili odnosi Kosova i Srbije, ako se prethodno ne reši pitanje evropske perspektive Albanije i Severne Makedonije.\n"Upravo je Severna Makedonija ključ za rešenje krize na Zapadnom Balkanu. Kada zemlje regiona vide da to funkcioniše, da je multietničko društvo uspešno, slediće taj put", ocenio je Osmani.\nOcenjujući da je evropska ideja "pobednička karta" na izborima u regionu, Osmani je upozorio: "Kada ona počne da gubi snagu kao pobednička karta, onda dobijemo nacionalističku retoriku i bavićemo se krizama, umesto da se bavimo budućnošću i evropskom budućnošću regiona".\nGovoreći o neslaganjima unutar same EU o procesu proširenja, Osmani je rekao da treba odvojeno posmatrati pristupne pregovore i njihov konačni ishod.\n"Neki to pogrešno vide kao jedinstven proces. Započeti taj proces je najjeftiniji način za EU da bude aktivna u regionu. On štiti region, sprečava privlačnu moć različitih spoljnih sila, ali on i ne znači da će sve one zemlje koje su započele pristupne pregovore i postati zemlje članice", rekao je Osmani.\nTa greška je, prema njegovoj oceni, i glavni uzrok straha Evropljana da će im se pdružiti zemlje "koje nisu spremne i koje će samo dodatni komplikovati sistem EU".\n"Zaboravite konačan ishod i umesto toga se koncentrišite na početak i na sam proces. Proces je ono što je bitno, što vodi evropeizaciji zemlju. Konačan ishod će uslediti kao logičan korak kada zemlje regiona postanu evropske. Formalno učlanjenje će i za Evropu i za nas biti manje važno", rekao je šef diplomatije Severne Makedonije.\nOsmani je izrazio nadu da će posle konstruktivnog angažmana Skoplja, a i zbog kredibiliteta same EU i stabilnosti regiona, Bugarska odustati od veta koji je uložila na početak pretpristupnih pregovora Skoplja i Brisela. On je podsetio da su ti pregovori proces koji je pod strogom kontrolom, tako da će i Bugarska moći da utiče na njihov tok.\nGovoreći o izgledima da se posle nedavnih izbora u Bugarskoj taj proces pokrene, Osmani je rekao da će sada barem postojati "politička stabilnost i predvidljivost" pošto činjenica da je Bugarska toliko dugo imala tehničku vladu "nije bila od pomoći za rešavanje problema".\n"Nadamo se da će uskoro biti formirana politička vlada i da ćemo moći da započnemo konkretne razgovore i prevaziđemo razlike. Nikada nismo prekidali pregovore sa tehničkom vladom. Nastavićemo i ovog meseca, pre nego što se 14. decembra ukaže ta prilika (za otvaranje pregovora) na Savetu za opšte poslove EU", rekao je Osmani.\nOn je izrazio nadu da će svi biti "usredotočeni i konstruktivni, jer je to u interesu Bugarske, stabilnosti regiona a posebno u interesu EU da zadrži svoj kredibilitet u regionu ali i kao globalni akter".


Ji: SAD sumnjičave prema ruskom humanitarnom centru u Nišu\nNijednoj zemlji ne pokušavamo da nametnemo našu volju: Hojt Brajan Ji\nSjedinjene Američke Države se ne protive da Rusija pomaže u humanitarnim krizama i vanrednim situacijama ali su sumnjičave prema Rusko-srpskom humanitarnom centru na aerodromu u Nišu, izjavio je zamenik pomoćnika državog sekretara SAD Hojt Brajan Ji.\nKako je rekao u intervjuu za beogradski nedeljnik NIN: "Nije mi poznato da je humanitarnim radnicima na drugim mestima potreban diplomatski imunitet. Zbog svega toga, smatramo da Rusija ima druge namere s ovim centrom."\nJi je dodao da SAD zbog toga smatraju da Rusija sa tim centrom ima neke druge namere.\n"Mnogo je javno dostupnih informacija, kao i informacija koje su manje javne, ali glavno pitanje je zašto Rusija želi da napravi ovaj centar u Nišu sa diplomatskim imunitetom za svoje osoblje. Još nisam čuo dobro objašnjenje za to", rekao je on.\nNa pitanje kako će SAD reagovati ukoliko Srbija ipak odobri diplomatski status za osoblje ruskog humanitarnog centra, američki diplomata je odgovorio da je Srbija suverena zemlja.\n"Mi nijednoj zemlji ne pokušavamo da nametnemo našu volju. Ali osećamo obavezu da kao partneri, što bilateralno, što kroz Partnerstvo za mir, delimo naše analize i savete sa predsednikom (Aleksandrom) Vučićem, sa novom premijerkom Anom Brnabić, da im kažemo ono što mislimo da se dešava i ono što mislimo da su rizici. To ćemo nastaviti da radimo ali, na kraju, na Srbiji je da odluči", rekao je Ji.


Privredno pravna praksa i primkena zakona — Srednja medicinska i IT gimnazija\nJedan školski dan u IT gimnaziji\nKoje su prednosti školovanja u IT gimnaziji\nOdlična opremljenost prostora\nPoruka budućim učenicima\nPrelazak iz bilo koje druge srednje škole u IT gimnaziju\nPrijemni ispit za upis u IT gimnaziju\nReč - dve za roditelje (staratelje)\nUčenik je na prvom mestu\nUpis na redovno školovanje\nUpis u II ili III razred\nUpis u IT gimnaziju\nSrednja medicinska Kragujevac\nSrednja medicinska Beograd\nSrednja dizajnerska škola\nSrednja elektrotehnička škola\nSrednja geodetska škola\nSrednja optičarska škola\nSrednja šumarska škola\nPrivredno pravna praksa i primkena zakona\nPrvo što mora svako ko je zainteresovan za bilo koju edukaciju u ovoj oblasti da učini, jeste zvanično da izvrši prijavu.\nKursevi i obuke Privredno pravna praksa i primkena zakona\nKurs i obuka - kako da namirujete dugovanja kada vam je račun blokiran\nKoji su razlozi za blokadu će prvo saznati prisutni, a zatim će im biti ponuđeni i odgovarajući primeri. Posle će se edukacija fokusirati na situacije kada je potrebno izmiriti dugove, a ipak je došlo do blokade računa i na njeno rešavanje.\nKurs i obuka - kako da ugovorite osiguranje\nPrisutni će naučiti koje poslove obavlja posrednik u osiguranju, a koje zastupnik, te će biti upoznati i sa tipovima osiguranja, odnosno polisa. Na primerima će saznati kako izgleda Ugovor o osiguranju i koje obaveze su u njemu navedene.\nKurs i obuka - kako naplatiti potraživanja od dužnika čiji je račun blokiran\nSaznaće polaznici kursa kako dolazi do prinudnog namirenja dugovanja i šta se događa ako je račun dužnika pod blokadom. Pored ostalog će se upoznati sa odredbama Zakona o stečaju i Zakona o platnom prometu, te Zakona o izvršnom postupku.\nKurs i obuka - kako postupati u slučaju povrede ugovora\nProfesori će akcenat staviti na prezentovanje različitih vrsta ugovora i to kroz primere, a kako bi na taj način prisutnima bolje objasnili koje povrede ugovornih obaveza se mogu desiti i kako se one na najbolji način rešavaju u praksi.\nKurs i obuka - kako rešiti probleme vezane za korišćenje CROSO portala\nPodrazumeva se da će kandidati saznati prvo koje usluge nudi pomenuti portal. Zatim će u okviru vežbi akcenat biti usmeren na poteškoće u njegovom korišćenju i postupak koji se primenjuje zarad njihovog što bržeg i uspešnijeg otklanjanja.\nKurs i obuka - kako se čuva poslovna tajna\nPodrazumeva se da će primarno polaznici saznati šta se smatra pod ovim pojmom i zbog čega je vrlo važno o poslovnoj tajni voditi računa. Profesori će objasniti i šta se sve smatra pod tim pojmom, te kako je zakonom regulisano njeno čuvanje.\nKurs i obuka - kako se menja osnovni kapital privrednog društva\nNajpre će polaznici saznati šta se tačno podrazumeva pod osnovnim kapitalom u okviru društva sa ograničenom odgovornošću, a potom i na koji način se on može povećati. Biće upoznati i sa osnovnim odredbama Zakona o privrednim društvima.\nKurs i obuka - kako se namiruju novčana potraživanja izvršnog poverioca\nKo se može smatrati izvršnim poveriocem će polaznici prvo saznati, a profesori će da objasne i kako se u određenim situacijama njegova finansijska potraživanja mogu namiriti u skladu sa pravilima koja navodi Zakon o izvršenju i obezbeđenju.\nKurs i obuka - kako se primenjuje Zakon o prekršajima\nSvakako će sa osnovnim odredbama konkretnog zakona da budu detaljno upoznati prisutni, a onda i sa određenjem prekršaja i sa situacijama u kojima može doći do njega. Naučiće kako se vodi prekršajni postupak i utvrđuje odgovornost učesnika.\nKurs i obuka - kako se rešavaju problematični krediti\nKako se mogu ispraviti greške u ovoj oblasti će saznati kandidati, a profesori će im kroz primere objasniti šta se smatra pod lošim bankarskim zajmovima i šta se može preduzeti u konkretnoj situaciji, da bi se oni na najbolji način rešili.\nKurs i obuka - kako se sprovodi osiguranje po FIDIC uslovima ugovora\nSa pravilima takozvanog FIDIC standarda će se upoznati polaznici, a predavači će im objasniti kada se on primenjuje. Između ostalog će biti informisani i o različitim tipovima osiguranja, vezano za građevinske ili montažne radove primarno.\nKurs i obuka - kako se u praksi koristi bankarska garancija\nNajpre će polaznici da saznaju šta se tačno pod bankarskom garancijom podrazumeva. Predavači će ih informisati i o tome na koji način se ona izdaje, te koja se međunarodna pravila u tom slučaju poštuju, a saznaće i šta je kontragarancija.\nKurs i obuka - kako unaprediti rad upravnog odbora\nVrlo detaljno će polaznici biti informisani o načinu rada upravnog odbora, a akcenat će biti stavljen na funkcionisanje akcionarskog društva. Biće im prezentovane metode, koje je potrebno implementirati zarad unapređenja njegovog rada.\nKurs i obuka - na koji način se primenjuje Zakon o hipoteci\nKada se odredbe ovog zakona primenjuju i i kako se na taj način mogu zaštititi i dužnici i poverioci je osnov konkretne edukacije. Kandidati će upoznati i osnovne pojmove, kao što su založna izjava, jednostrana hipoteka i ugovor o hipoteci.\nKurs i obuka - na koji način se sprovodi reorganizacija\nU kojim situacijama je potrebno pristupiti ovom procesu će saznati polaznici pomenute obuke i to prema pravilima Zakona o stečaju. Dobiće informacije i o planu reorganizacije, te naučiti koje vrste planova postoje i po čemu se razlikuju.\nKurs i obuka - naučite kako se pobijaju pravne radnje dužnika\nPrvo će polaznici da dobiju informaciju o tome šta se tretira kao pravna radnja dužnika, a onda će profesori posebno da objasne i na koji način se ona može pobiti. Upoznaće se i sa pojmom pravnog ideala, te sa vođenjem postupka pobijanja.\nKurs i obuka - naučite kako se primenjuje Zakon o izvršenju i obezbeđenju\nJasno je da će akcenat kursa biti stavljen na prezentovanje odredbi konkretnog zakona i na upoznavanje prisutnih sa poljem njegove primene. Naučiće i koja je uloga javnih izvršitelja, odnosno sudskih organa i kako se ovaj zakon primenjuje.\nKurs i obuka - saznajte sve o prinudnom otkupu akcija\nSa aktuelnim pravilima zakona, koji se odnosi na trgovinu akcijama će se upoznati kandidati, a naučiće i po kojim principima funkcionišu akcionarska društva. Upoznaće i odredbe Zakona o privrednim društvima, koje se na ovu oblast odnose.\nKurs i obuka - saznajte sve o ulozi izvršitelja u postupku naplate\nNa osnovu onih pravila koja navodi Zakon o izvršenju i obezbeđenju, polaznik saznaje koju ulogu ovi stručnjaci imaju u konkretnom postupku. Biće objašnjeno kako se biraju izvršitelji i koja su njihova ovlašćenja prilikom naplate dugovanja.\nKurs i obuka - upoznajte se sa funkcionisanjem nadzornog odbora\nKako je ovakav odbor prisutan u okviru društava sa ograničenom odgovornošću, ali i akcionarskih, to će obuka biti usmerena na način njihovog funkcionisanja, pa će polaznici da se upoznaju sa različitim tipovima upravljanja u okviru njih.\nKurs i obuka - upoznajte se sa vođenjem prekršajog postupka\nPolaznici će saznati kako se navedeni postupak vodi u skladu sa odredbama Zakona o prekršajima, a profesori će objasniti šta je prekršajna odgovornost, te šta se smatra pod ovim pojmom, ali i na osnovu čega se propisuju prekršajne sankcije.\nKurs i obuka - upoznajte se sa založnim pravom\nSvakako će na početku polaznici saznati čime se bavi takozvano založno pravo. Upoznaće osnovne odredbe Zakona o obligacionim odnosima, te Zakona o obezbeđenju i izvršenju, kao i sva ostala zakonska akta kojima se konkretna oblast reguliše.\nKurs i obuka - upoznajte strane stečajne postupke\nFokus nastave je usmeren na stečajne postupke koji se tiču međunarodnog poslovanja. Prisutni će, pored ostalog saznati kada sudovi neke zemlje imaju nadležnost i šta je element inostranosti, a uz primere će tu temu mnogo bolje savladati.\nKurs i obuka - upoznajte zakone koji regulišu oblast elektronskih komunikacija\nSa glavnim odredbama Zakona o elektronskim komunikacijama će, naravno biti upoznati polaznici navedene edukacije, te će saznati i koje tačno zakonske regulative važe na nivou Evropske Unije u konkretnoj oblasti i kako funkcioniše RATEL.\nKurs i obuka o Compliance funkciji u bankama\nKandidati će saznati na koji način se poslovanje banaka usklađuje sa zakonskim aktima, te kako se definiše takozvana Compliance funkcija i kako se primenjuje u praksi, a dobiće i potrebne informacije o karakteristikama Bazelskog dokumenta.\nKurs i obuka o arbitražnom rešavanju internacionalnih poslovnih sporova\nSa osnovama ovakve vrste rešavanja sporova na međunarodnom nivou će kandidati biti teorijski i kroz primere upoznati, a saznaće i koje su prednosti, ali i mane tog postupka. Upoznaće se i sa glavnim odredbama važećeg Zakonom o arbitraži.\nKurs i obuka o bankarskoj garanciji i menici kao sredstvima naplate potraživanja\nKoje su osobenosti svakog od ovih instrumenata plaćanja će biti osnov edukacije. Prisutni će saznati kada i na koji način se koriste, te kako se vrši provera kreditne sposobnosti određenog klijenta, a zarad odobrenja konkretnog sredstva.\nKurs i obuka o pravima i obavezama nadležnih u pravnim subjektima\nKako se karakterišu pravni subjekti je prva tema sa kojom će biti upoznati polaznici. Biće predstavljen princip upravljanja društvima sa ograničenom odgovornošću i akcionarskim društvima, te obaveze i prava rukovodilaca u svakome od njih.\nKurs i obuka o pravnim pitanjima u oblasti građevinarstva\nSa odredbama Zakona o planiranju i izgradnji će biti upoznati polaznici, ali i sa ostalim regulativama koje su u navedenoj oblasti prisutne. Naučiće i koja su prava svih koji se bave konkretnom delatnošću, odnosno koje su njihove obaveze.\nKurs i obuka o upisu prava svojine na nepokretnosti\nOsnovna pravila Zakona o planiranju i izgradnji će biti prezentovana polaznicima edukacije. Dobiće informacije i o svim koracima koji se preduzimaju prilikom upisivanja prava svojine na određenoj nepokretnosti, a biće ponuđeni i primeri.\nKurs i obuka o zaštiti intelektualne svojine osoba u radnom odnosu\nŠta je intelektualna svojina zaposlenih lica će saznati polaznik, a nastava će zatim biti usmerena na postupak njene zaštite u skladu sa zakonskim aktima. Biće govora o različitim oblicima zaštite i o primeni odgovarajućih odredbi zakona.\nKurs i obuka za osiguranje potraživanja hipotekom\nKoja je definicija hipoteke i kada se ona sme koristiti da bi se potraživanje osiguralo je osnov edukacije. Svakako će biti objašnjeno i šta se može smatrati predmetom hipoteke, ali i kada se može koristiti takozvana zajednička hipoteka.\nKurs i obuka za praktičnu primenu Zakona o deviznom poslovanju\nUz upoznavanje prisutnih sa pravilima konkretnog zakona, biće im objašnjeno i šta se njime tačno reguliše, to jest u kojim slučajevima se primenjuje. Savladaće i osnove aktuelnog Zakona o platnim uslugama, te Zakona o deviznom poslovanju.\nKurs i obuka za rad na CROSO portalu\nKako funkcioniše portal Centralnog registra obaveznog osiguranja će da saznaju prisutni. Kroz praktičan rad će se osposobiti za korišćenje funkcija koje on nudi, te naučiti da se registruju i izvrše prijavu, ali i da koriste ostale opcije.\nPrvo što mora svako ko je zainteresovan za bilo koju edukaciju u ovoj oblasti da učini, jeste zvanično da izvrši prijavu. Nakon toga se od njega zahteva da dokumenta, koja se smatraju obaveznim priloži i da u prostorije poslovnice Obrazovnog centra Akademije Oxford dođe lično, jer se upis može izvršiti samo ukoliko je prisutan i prijavljeni.\nU opticaju su tri mogućnosti za prijavljivanje i one uključuju dostavljanje podataka telefonskim putem, zatim elektronsku prijavu, te zainteresovani svakako mogu da dođu lično u predstavništvo, koje im je najbliže i na taj način se prijave. Neophodno je da izuzev imena i prezimena, službeniku konkretne poslovnice pruže i informacije o datumu svog rođenja, te da svakako ostave i broj telefona, a kako bi mogli da budu kontaktirani u vezi sa informacijama o upisu.\nPotrebno je da svaki prijavljeni ima na umu da se stručne obuke i kursevi u kategoriji privredno pravna praksa i primena zakona organizuju u vidu individualne, odnosno grupne i poluindividualne nastave, ali i da se svaka od njih može pohađati kako online, tako i prema klasičnom principu, to jest u poslovnicama, pa je važno da se u trenutku upisa opredele za onu opciju koja je najprimerenija njihovim zahtevima i potrebama.\nSvakako je potrebno napomenuti da se svaka od edukacija u ovoj oblasti sprovodi uz poštovanje programa, koji određuje Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, a kao jedina nadležna institucija na teritoriji Republike Srbije za tu oblast.\nPored toga što zainteresovani mogu da nauče na koji način se sprovodi reorganizacija, otvorena je i mogućnost da se osposobe za rad na CROSO portalu i da nauče kako rešiti probleme vezane za korišćenje CROSO portala.\nU ponudi je i stručni seminar - kako postupiti u slučaju povrede ugovora, s tim da kandidati mogu da nauče i kako se menja osnovni kapital privrednog društva, odnosno kako naplatiti potraživanja od dužnika čiji je račun blokiran. Dostupan je i specijalizovani kurs i obuka - saznajte sve o prinudnom otkupu akcija, ali i mogućnost da kandidati dobiju informacije o tome na koji način se primenjuje Zakon o hipoteci.\nIsto tako se sprovodi i edukacija, koja omogućuje svakome ko želi da nauči kako se vrši upis prava svojine na nepokretnosti, a svakako kursevi i obuke u kategoriji privredno pravna praksa i primena zakona nude priliku zainteresovanima da se upoznaju sa praktičnom primenom Zakona o poslovanju, te da nauče kako se pobijaju pravne radnje dužnika.\nMora se pomenuti i stručni seminar - naučite kako se primenjuje Zakon o izvršenju i obezbeđenju, odnosno edukacija koja je osmišljena sa ciljem da se zainteresovani upoznaju sa time kako se u praksi koristi bankarska garancija.\nPored svega pomenutog, otvorena je mogućnost i za upoznavanje sa time kako se primenjuje Zakon o prekršajima, te kako se vodi prekršajni postupak, a svakako se sprovodi i specijalizovana obuka i kurs - upoznajte zakone koji regulišu oblast elektronskih komunikacija.\nU slučaju da nekoga zanima kako se bankarska garancija i menice kao sredstvo naplate potraživanja koriste u praksi, te kako se namiruju novčana potraživanja izvršnog poverioca, može se opredeliti za stručne edukacije koje se tim temama primarno bave, a koje se isto nalaze u ponudi pomenute institucije.\nNavedena oblast nudi mogućnost kandidatima da nauče i po kom principu funkcioniše arbitražno rešavanje internacionalnih poslovnih sporova, ali i kako se vrši zaštita intelektualne svojine osoba u radnom odnosu, a organizuje se i specijalizovani seminar za osiguranje potraživanja hipotekom.\nTakođe je dostupan i stručni kurs i obuka - upoznajte se sa založnim pravom, a postoji i opcija da kandidati pohađaju namensku edukaciju, te da na taj način nauče kako se čuva poslovna tajna.\nPotrebno je isto tako istaći da je otvorena mogućnost da apsolutno svako ko za tim ima potrebu nauči na koji način se ugovara osiguranje, a može i da pohađa specijalizovani seminar - saznajte sve o ulozi izvršitelja u postupku naplate, te da nauči kako se namiruju dugovanja kada je račun u blokadi.\nPored mogućnosti da nastavu pohađaju u skladu sa pravilima redovne, stručni kursevi i obuke u okviru kategorije privredno pravna praksa i primena zakona, nude i opciju kako vanrednog školovanja, tako i dokvalifikacije, zatim stručnog osposobljavanja i prekvalifikacije. A koji program će biti dozvoljen, zavisi isključivo od koncepta konkretne edukacije, te se podrazumeva da će prijavljeni biti informisani o dostupnim opcijama. Ipak, moraju znati da se od njih zahteva da ispoštuju pravila vezano primarno za postupkre prekvalifikacije i dokvalifikacije. Stvar je u tome da kandidat koji želi da se prekvalifikuje za određeno zanimanje iz ove oblasti, mora da stekne diplomu za zanimanje u nekoj drugoj oblasti, ali koje je istog stepena kao i ono koje bude izabrao. Drugačiji je princip koji se primenjuje prilikom dokvalifikacije i podrazumeva sticanje diplome za obrazovni profil u navedenoj oblasti, koji je za jedan stepen viši od prethodno stečenog.\nNevezano za to koji stručni seminar u ovoj kategoriji polaznik želi da prati, mora biti informisan da se njemu po završetku nastave izdaje diploma o pohađanju. A s obzirom na to da institucija koja organizuje nastavu ima sva potrebna ovlašćenja, to znači da se radi o zakonski validnom dokumentu, pa svakako pojedinac ima pravo da ga koristi kao apsolutno relevantan dokaz o stečenim kvalifikacijama za obavljanje konkretnog posla. Valjalo bi i da zahteva njegov zvaničan upis u svoj radni dosije, ali je potrebno naglasiti da je proces upisivanja diploma, to jest stečenih sertifikata u radne dosijee pojedinaca takav, da to isključivo smeju da izvrše nadležni u poslovnicama Nacionalne službe za zapošljavanje, što važi isključivo za one kandidate koji su na njenu evidenciju prijavljeni.\nKako pojedine obuke i kursevi u kategoriji privredno pravna praksa i primena zakona uključuju i praktičan rad, odnosno vežbe, to ističemo da se navedeni segment edukacija sprovodi uz nadzor visokokvalifikovanih stručnjaka za određenu oblast.\n© Srednja medicinska i IT gimnazija 2021.\nOxford Web Studio


KATASTROFALNO STANJE U ŠUMAMA SRPSKE! Najgore stanje u Doboju i Kalinoviku: GUBITAK ŠG „Zelengora“ MILION MARAKA - Vijesti Srpske | Republika Srpska | Banjaluka | Najnovije\nNaslovna Izdvajamo KATASTROFALNO STANJE U ŠUMAMA SRPSKE! Najgore stanje u Doboju i Kalinoviku: GUBITAK...\nKATASTROFALNO STANJE U ŠUMAMA SRPSKE! Najgore stanje u Doboju i Kalinoviku: GUBITAK ŠG „Zelengora“ MILION MARAKA\nStrateško javno preduzeće „Šume RS“ prikazale su i u prošloj godini izuzetno „mršav“ finansijski rezultat. Prikazana dobit na nivou preduzeća je svega 44.991 KM – saznaje Srpskainfo.\nDevet organizacionih dijelova javnog preduzeća „Šume RS“ poslovale su sa gubitkom u ukupnom iznosu od oko 3,6 miliona KM, dok su preostala 23 organizaciona dijela prikazala dobit nešto veću od 3,6 miliona KM.\nNajveći gubitaš je Centar za sjemensko-rasadničku proizvodnju Doboj koji je prikazao gubitak veću od milion KM, a odmah iza njega je ŠG „Zelengora“ Kalinovik sa gubitkom od 991.992 KM, te ŠG „Čemernica“ Kneževo koje je prikazalo gubitak od 520.812 KM.\nNijedan organizacioni dio „Šuma RS“ nema milionsku dobit, a najbolji prikazani rezultat ima ŠG „Prijedor“ Prijedor sa prikazanom dobiti od 718.544 KM. Iza njega ŠG „Gradiška“ Gradiška sa dobiti od 709.416 KM, te ŠG „Jahorina“ Pale koje je prikazalo dobit od 555.305 KM.\n– Manje ostvarena dobit u odnosu na planiranu najvećim dijelom je uzrkovano neizvršenjem planiranje realizacije šumskih drvnih sortimenata. Takođe, ograničene su i mogućnosti smanjenjatroškova kada se radi o izdvajanjima po osnovu zakona. U prošloj godini izdvojeno je 16,6 miliona KM za opštine. Uprkos svemu navedenom, investitana su i značajna sredstva u šumskouzgojne radove, izgradnju i rekonstrukciju šumskih kamionskih puteva, izradu šumsko-privrednih osnova, kupovinu sredstava i druge investicije u ukupnom iznosu od 21,05 miliona KM – obrazlažu u „Šumama RS“ za Srpskainfo.\nKažu da su prošle godine ostvarili ukupna prihod od 199,4 miliona KM ili 21,6 miliona KM manje od plana. Tvrde da je tako manji prihod najvećim dijelom uzrokovan neizvršenjem planirane realizacije šumskih drvnih sortimenata. Istovremeno, ukupni rashodi su, kako navode, oko 199,3 miliona KM i manji su za pet odsto od plana.\n– Zbog problema sa nedostatkom radne snage na poslovima eksploatacije šuma, nije obavljenja planirana proizvodnja, pa zato nije ni ostvaren planirani finansijski rezultat poslovanja. Izvrešenje plana proizvodnje šumskih drvnih sortimenata po fazama rada je sljedeće: sječa, izrada i privlačenje ŠDS izvršenis u sa 87 odsto, a otprema sa 90 odsto, a što je direktno uticalo na smanjenje zaliha koje su na dan 31. decembar 2021. godine iznosile 168.903 kubnih metara – dodaju u „Šumama RS“.\n“Šume RS” su iskazale dobit u finansijskom poslovanju za 2020. godinu, dok je Glavna služba za reviziju javnog sektora RS utvrdila da su ipak ostvarili milionski gubitak. Tako su “Šume RS”, o čemu je Srpskainfo ranije pisala, prikazale dobit od 174.089 KM, a po nalazima revizije, to nikako nisu mogli da ostvare. Dobitak je precijenjen za 1.236.373 KM, jer su prihodi precijenjeni najmanje za 388.230 KM, a rashodi potcijenjeni najmanje za 848.143 KM – upozorili su revizori. Revizori su utvrdili i druge nepravilnosti u radu ovog javnog preduzeća zbog čega su dobili mišljenje sa rezervom o finansijskim izvještajima i negativno mišljenje o usklađenosti. Odbor za reviziju NSRS nije razmatrao ovaj izvještaj jer za sjednicu koja je bila zakazana za 9. februar nije bilo kvoruma.


Daković: „Uginule životinje došle iz Albanije, analiza pokazala da nema opasnosti po zdravlje čovjeka“ – TVTeuta\nPrej tvteuta15:05 9 Oktobar 2019\nNakon reakcije lokalnog stanovništva na pojavu nekoliko desetina vreća sa uginulim kokoškama, danas su na teren ponovo izašli predstavnici Uprave za bezbjednost hrane, Komunalna policija Opštine Ulcinj i pripadnici pogranične policije. Prema riječima direktorice Uprave za bezbjednost hrane, veterinu i fitosanitarne poslove Vesne Daković, organizovana je hitna akcija kako bi se uklonile uginule životinje, koje su trenutno locirane na lijevoj strani Ade, prema granici sa Albanijom. Dakovićeva tvrdi da su analize pokazale da su životinje zaražene salmonelom tipa C, kao i da nema opasnosti po zdravlje čovjeka, ali da su razmjere ovog problema sa ekološkog aspekta ogromne.\n„Sve ukazuje na problem prekogranične prirode, ubijeđeni smo da su vreće puštene sa albanske strane, ali na svu sreću, analize su pokazale da kokoške nijesu zaražene bolešću koja bi mogla imati uticaj na zdravlje ljudi. Sa ekološke strane, problem je zaista ogromnih razmjera“, kazala je Dakovićeva.\nUprkos organizaciji radnika Komunalnog preduzeća i komunalne policije, zbog nepristupačnosti terena, akcija uklanjanja uginulih životinja čini se da će potrajati i u narednim danima, obzirom na to da nedostaje adekvatna oprema za sakupljanje otpada koji je razbacan duž lijeve obale Bojane.


Četvrt veka "Ekološkog fonda" u Novom Sadu - Naša Mesta\nNaslovna Ekologija Četvrt veka „Ekološkog fonda“ u Novom Sadu\nČetvrt veka „Ekološkog fonda“ u Novom Sadu\nPre tačno četvrt veka, 28. decembra 1995. godine, Skupština Grada Novog Sada je u skladu sa tada važećim Zakonom o zaštiti životne sredine i drugim propisima, donela Odluku o obezbeđivanju sredstava za zaštitu i unapređenje životne sredine, odnosno, o osnivanju „Ekološkog fonda“.\nNovi Sad je tako postao prvi grad koji kontinuirano obezbeđuje sredstava za zaštitu i unapređenje životne sredine. U prethodnih 25 godina, koliko postoji „Ekološki fond“ Grada Novog Sada, menjali su se i zakoni i vlasti, kao i osnov za punjenje budžetskog fonda, ali je suština ostajala ista – sredstva su korišćena za brojne projekate u oblasti zaštite i unapređenja životne sredine.\nPoslednjih osam godina, više nego ikada je rađeno na sprovođenju ekoloških programa, što je Novi Sad dovelo na korak do ulaska u porodicu gradova „Zelene prestonice Evrope“.\nКako je najavila članica Gradskog veća za zaštitu životne sredine, održivi razvoj i energetsku efikasnost Mira Radenović, u 2021. godini planirane su još intenzivnije aktivnosti u oblasti zaštite životne sredine.\n– Posle 40 godina, u Novom Sadu smo podigli prvu novu parkovsku površinu. Sredstvima Budžetskog fonda 2018. godine urađen je Projekat pejzažnog uređenja parka severno od Ranžirne stanice i ulice Radomira Raše Radujkova, koji se prostire na oko 35 000 kvadratnih metara. Tokom naredne godine park će biti potpuno na usluzi građanima. Pored toga, ozelenili smo grad sa preko 20 000 stabala na različitim lokacijama, a samo je ove godine zasađeno oko 8 500 stabala, izjavila je Radenović.\nOna je naglasila da se nastavlja akcija „Oživimo parkove“, i da je u planu obnova svih parkova na teritoriji Grada.\n– Da izgradimo nove zelene površine, jer je ozelenjavanje najefikasniji način da se borimo protiv klimatskih promena i urbanog zagađenja vazduha. Svesni smo toga da savremeno i efikasno upravljanje zelenim površinama zahteva tačne informacije o njihovom rasporedu i površini, ali i sadržaju i aktivnostima koje se obavljaju na njima. U završnoj fazi je uspostavljanje informacionog sistema koji će nam omogućiti da u svakom trenutku imamo uvid u stanje zelenih površina, ali i da efikasnije planiramo i kontrolišemo radove na održavanju. Geografski informacioni sistem zelenih površina Grada Novog Sada, kao prvi korak u formiranju katastra zelenila, biće završen početkom sledeće godine. Pored novih planova, rešili smo i nasleđene probleme poput radioaktvnih gromobrana koje smo uklonili 2019. godine. Grad Novi Sad je prvi osnovao „Ekološki fond“. Posle 25 godina lider je po korišćenju svih raspoloživih resursa u cilju zaštite i unapređenja životne sredine – izjavila je Mira Radenović.\nPrethodni tekstUređena javna površina kod Garetove palate u Leskovcu\nSledeći tekstAPR objavio publikaciju o poslovanju ekonomskih celina\nNisko letenje helikoptera iznad „Uvca“ uznemirilo zaštićene vrste beloglavih supova\nMinistarka za zaštitu životne sredine posetila Rumu\nU Srbiji se reciklira svega 5 odsto ukupne količine proizvedenog otpada


18.11.2021 u 09:03\nObjavljena važna rezolucija o dostignućima KP Kine\nKomunistička partija (KP) Kine objavila je rezoluciju o svojim ključnim dostignućima i istorijskom iskustvu tokom proteklog veka. Kako javlja Kineska medijska grupa, dokument je usvojen na Šestoj plenarnoj sednici Centralnog komiteta KP Kine 19. saziva, održanoj u Pekingu. To je tek treća rezolucija te vrste u stogodišnjoj istoriji partije. Prva je bila 1945. pre pobede u ratu protiv japanske agresije, a druga 1981. sa dolaskom reformi, prenosi Tanjug.\n17.11.2021 u 14:17\nBivša šampionka zabrinuta za sudbinu kineske teniske zvezde Peng Šuai\nPEKING - Bivša svetska teniska šampionka Naomi Osaka javno je danas upitala gde je i šta se događa sa kineskom teniserkom Peng Šuai, koja je nestala nakon što je optužila visokog kineskog zvaničnika za seksualni napad. Ženska teniska asocijacija (VTA) saopštila je da je dobila potvrdu da je ona "bezbedna i da nije ni pod kakvom fizičkom pretnjom". Međutim, nisu uspeli direktno da dođu do nje, piše Bi-Bi-Si. „Nedavno sam obaveštena o koleginici teniserki koja je nestala ubrzo nakon što je obelodanila da je seksualno zlostavljana“, napisala je Osaka na Tviteru, koristeći hešteg #WhereisPengShuai (#GdejePengŠuai). „Nadam se da su Peng Šuai i njena porodica bezbedni i dobro. U šoku sam zbog trenutne situacije i šaljem joj ljubav i osvetljavam joj put.“\n17.11.2021 u 10:37\nPandemija povećala ekonomsku zavisnost Nemačke od Kine\nBERLIN- Pandemija kovida-19 povećala je ekonomsku zavisnost Nemačke od Kine u mnogim oblastima, izjavio je danas nemački ministar zdravlja Jens Špan. On je dodao da je potrebna otvorena diskusija o tome kako smanjiti preterano oslanjanje na azijskog giganta u usponu, prenosi agencija Rojters. „Iskusili smo činjenicu koliko smo postali zavisni od Kine”, izjavio je Špan na jednoj ekonomskoj konferenciji koju je organizovao dnevni list „Zidojče cajtun”, ukazujući na sve veći uvoz maski za lice i medicinske opreme iz Kine. „Samo o ovome bi bilo vredno razgovarati na sopstvenom ekonomskom samitu, odnosno o pitanju kako da ponovo smanjimo zavisnost od Kine u ovoj deceniji”, zaključio je Špan, preneo je Tanjug.\n15.11.2021 u 09:16\nKina zatvorila 1.500 studenata u domove zbog kovida\nKineske vlasti su zatvorile skoro 1.500 studenata u njihove domove i hotele nakon izbijanja kovida-19 u gradu Daljen na severozapadu zemlje. Naredba je izdata u nedelju nakon što je nekoliko desetina slučajeva prijavljeno u univerzitetskom gradu Džuange, blizu Daljena, a stotine studenata prebačeno u hotele na posmatranje, javlja agencija AP prenosi Tanjug. Učenici sada pohađaju nastavu na daljinu, a obroci im se dostavljaju u sobe. Peking će od srede zahtevati i da svi ljudi koji putuju iz drugih delova zemlje avionom, vozom, autobusom ili automobilom, prilože negativan test na virus urađen u prethodnih 48 sati. Uprkos izolovanim slučajevima u različitim delovima zemlje, Kina je uspela da suzbije velike epidemije tokom prošle godine, sa ukupnim brojem prijavljenih slučajeva od početka\n15.11.2021 u 08:25\nU Kini najjači talas epidemije na „krilima” delta soja\nKina je suočena sa novim talasom epidemije kovida-19 izazvanog visoko prenosivim delta sojem, a neke oblasti ograničavaju ulazak ljudima iz jednog grada na severoistoku gde su infekcije rasle brže nego u drugim delovima zemlje tokom protekle nedelje. Ukupno 1.308 lokalno prenetih infekcija sa potvrđenim simptomima prijavljeno je u kontinentalnom delu Kine između 17. oktobra i 14. novembra, što je više od 1.280 lokalnih slučajeva registrovanih tokom letnje epidemije delta soja, pokazuju računice Rojtersa zasnovane na zvaničnim podacima. To je, kako ocenjuje britanska agencija, najveći talas širenja delta soja u Kini, koji je zahvatio 21 provinciju, region i opštinu. Takvi podaci su, međutim, značajno manji u odnosu na epidemiju u mnogim drugim zemljama, ali vlasti u Kini žele da\n11.11.2021 u 15:13\nKP Kine usvojila rezoluciju o dostignućima, Si u zenitu\nPEKING – Komunistička partija Kine usvojila je danas rezoluciju o svojim glavnim dostignućima i 100-godišnjoj istoriji, ističući uticaj i značaj predsednika Kine Si Đinpinga. Rezolucija je razmotrena i usvojena na plenarnom zasedanju Centralnog komiteta Komunističke partije Kine u Pekingu. „Partija i narod su se borili jedan vek”, navodi se u rezoluciji i ističe da je u tom periodu ispisana „najveličanstvenija” priča u istoriji kineskog naroda. Si, koji je generalni sekretar Centralnog komiteta Komunističke partije Kine, održao je govor na zasedanju, a u rezoluciji se navodi da je „misao” prvog čoveka Pekinga „oličenje kineske kulture i duha”. „Prisustvo Si Đinpinga u srcu vladajuće partije je od odlučujućeg značaja za promociju istorijskog procesa velike obnove kineske nacije”,


Politika Autor:Jelena Jelovac31. avg. 202118:09 > 18:12\nVest da ruski predsednik Vladimir Putin vojnicima, policajcima i penzionerima deli novac nepunih mesec dana pred izbore, nekako zvuči poznato. Po istom sistemu već godinama unazad predsednik Srbije Aleksandar Vučić najavljuje i deli pomoć građanima Srbije, po različitim osnovama, ali očigledno sa istim ciljem - da ohrabri i dodatno podstakne glasače pred izlazak na birališta. A to je prema oceni sagovornika portala Nova.rs još jedna odlika država u kojima nema demokratije.\nRuski predsednik Vladimir Putin naredio je da se vojnicima i policajcima isplati novčana nagrada, nedelju dana nakon isplate pomoći penzionerima, a obe isplate događaju se nepunih mesec dana uoči parlamentarnih izbora.\nKako prenose mediji, ove grupe stanovništva pripadaju tradicionalnom biračkom telu Ujedinjene Rusije, stranke na vlasti čija je popularnost u značajnom padu, pa je prema poslednjim anketama na oko 27,3 odsto podrške.\nPripadnici vojske i policije će, prema Putinovom nalogu, dobiti po 15.ooo rubalja, što je oko 170 evra, dok će penzioneri dobiti po 110 evra. Procene su da će ovo državnu kasu koštati 5, 7 milijardi evra.\nKoliko će, pak, biti “teška” obećanja koja građanima Srbije daje njihov predsednik ostaje samo da računamo.\nPenzioneri u Srbiji već su dobili po 50 evra, a svi ostali punoletni građani po 30. U septembru nas očekuje nova tura pomoći kada će najstariji građani Srbije dobiti novih 50 evra pomoći od države, dok će do kraja godine svi građani Srbije, uključujući i penzionere, dobiti još po 50 evra.\nIsplata će početi 20. septembra i trajaće do 22. kada će biti isplaćen još jedan deo pomoći penzionerima. Nakon oktobra u kojem neće biti isplata, svi punoletni građani Srbije u novembru će dobiti još po 30 evra, što predstavlja drugi deo pomoći najavljen još početkom godine. Prijava za ovih 30 evra završena je još u maju.\nVučić za samo mesec dana unapred „potrošio“ pola milijarde evra\nVučić potvrdio pisanje lista Nova: Potrošio sam pola milijarde, ali za građane\nKALENDAR Kad kreću isplate državne pomoći\nDecembar je rezervisan za još 20 evra pomoći svim građanima, računajući i penzionere. Zbirno, do kraja godine penzionere očekuje još 100 evra pomoći, a ostale građane 50.\nVeć krajem januara i početkom februara penzioneri će dobiti obećanu pomoć koju je nedavno obećao predsednik Vučić, odnosno na njihove račune biće uplaćeno još po 20.000 dinara.\nNe treba smetnuti sa uma ni druga “predizborna” obećanja. Tako je predsednik Srbije za samo mesec dana, kako je pisao list Nova, unapred potrošio više od pola milijarde evra, obećavajući razne investicije. Na spisku tih obećanja su novi puteve, fabrike, radna mesta, kanalizacija, renoviranje škola i manastira, oprema za domove zdravlja…\nKomentarišući istu mantru koja se nekako uvek uoči izbora dešava u Srbiji, ali i u Rusiji, politikolog Boban Stojanović kaže za Nova.rs da je to jedna od odlika nedemokratskih država, te da je reč o klasičnoj kupovini glasova.\nBoban Stojanović, Printscreen/Nova S\n“Ništa začuđujuće u zemljama koje nisu demokratije, a nisu ni Srbija ni Rusija. Korišćenje javnih resursa u svrhe političke promocije i izborne kampanje. Gde sistemi funkcionišu kako kaže vođa koji institucionalno ni ne može da donese tu odluku, makar u Srbiji. Diskretna kupovina glasova, uvijena u “brigu i pomoć za narod” koja uz medijsku propagandu i druga ograničenja političkih sloboda i održavaju autoritarne lidere toliko dugo. Zaista ništa što bi trebalo da nas iznenadi, tako je u većini nedemokratskih političkih režima”, zaključuje Stojanović.\nAleksandar Vučićizborikupovina glasovapomoćVladimir Putin


Kreiranje lokacije za komunikaciju u sistemu SharePoint - Office podrška\nPomoću SharePoint u sistemu Microsoft 365 možete da kreirate SharePoint komunikacionu sajt za deljenje vesti, izveštaja, statusa i drugih informacija u vizuelno ubedljivim oblikovanjem. Lokacije komunikacije odgovaraju i mogu se pregledati sa bilo kog mesta na bilo kom uređaju.\nKada kreirate lokaciju za komunikaciju, ne kreira se Microsoft 365.\nViše informacija potražite u članku Prelazak sa klasičnih sajtova za objavljivanje na lokacije komunikacije.\nAko ne vidite lokaciju + CREATE sajt , Samouslužno kreiranje lokacije može biti onemogućiti u usluzi Microsoft 365. Obratite se osobi koja upravlja Microsoft 365 u organizaciji za kreiranje lokacije tima. Ako ste administrator zakupca, pogledajte članak Upravljanje kreiranjem sajtova u usluzi SharePoint Online da biste omogućili samouslužno kreiranje sajtova za svoju organizaciju ili Upravljanje sajtovima u novom SharePoint centru administracije da biste kreirali sajt iz SharePoint u sistemu Microsoft 365 centra administracije.


"REĆI NE VELIKIM SILAMA": Mejer tvrdi da Vašington i Brisel nemaju luksuz da ignorišu Dodika - Opcija\n“REĆI NE VELIKIM SILAMA”: Mejer tvrdi da Vašington i Brisel nemaju luksuz da ignorišu Dodika\n06-07-2019 Pocetna, Politika, Srpska\nPolitički analitičar iz Vašingtona Stiven Mejer smatra da je moguće reći “ne” velikim silama i da Republika Srpska može sprovesti referendum o nezavisnosti.\n– Dvadeset pet godina govorim da morate naučiti da kažete “ne”, da kažete velikim silama “mi to nećemo uraditi na taj način” – kaže Mejer.\nPrema njegovom mišljenju, Vašington se ne bi miješao u pitanje referenduma u Srpskoj, ali ga je, čak i ako se umiješa, moguće sprovesti.\n– Ovo je moguće, ali samo na miran način. Pogledajte situaciju u Srbiji, Briselskim sporazumom ništa nije postignuto – rekao je Mejer za RTRS i dodao da već duži period smatra da granice na Balkanu nisu stabilne i da će doći vrijeme kada će se mijenjati. On ističe da, kada predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik kaže “ne”, uvedu mu sankcije, ali one nemaju neki stvarni uticaj na ono što on radi.\nMejer naglašava da Vašington i Brisel više nemaju luksuz da ignorišu Dodika zato što je sada na moćnijoj poziciji, što je, kako kaže, ironično, jer je BiH kreacija velikih sila, posebno SAD.\n– Oni su stvorili BiH i potvrdili je Ustavom BiH, Aneksom 4. To znači da je SAD autor pozicije na kojoj je danas gospodin Dodik i zato je moraju poštovati – kaže Mejer, koji je dekan programa postdiplomskih studija nacionalne bezbjednosti Fakulteta “Danijel Morgan” iz Vašingtona. On je ponovio da ostaje pri stavu da je BiH samo država na papiru, a u realnosti obična fikcija.\nPrema njegovim riječima, moć ove zemlje je u njenim etničkim zajednicama, posebno kada se govori o Bošnjacima i Srbima, ali američki zvaničnici koji se bave BiH nikada nisu razumjeli značaj etničkog identiteta.\n– Hrvati su populacija koja je u opadanju i malo su u drugačijem položaju. Ono što se istinski računa su vlade u Banjaluci i Sarajevu, a to ne znači da je vlast na nivou BiH irelevantna, ali jeste u većini stvari. Upravo ovo je nešto što je američkim političarima vrlo teško da razumiju i poštuju – kaže Mejer, koji je nekadašnji zamjenik direktora CIA za Balkan.\nOn navodi da je neformiranje vlasti u Federaciji BiH i na nivou BiH posljedica velike razlika u mišljenjima, ali i činjenice da je izvršna vlast na nivou BiH u suštini beznačajna.\n– Republika Srpska savršeno funkcioniše i bez Sarajeva, Federacija isto funkcioniše, ali ne baš tako dobro. Državna vlast je suštinski, uz nekoliko ovlašćenja koja ima, beznačajna i izmišljena – kaže Mejer.\nKada je riječ o Kosovu i Metohiji, Mejer je ocijenio da se u posljednjih desetak godina ništa značajno nije promijenilo nabolje, već da je situacija još gora, zato što, kako je naveo, Vlada Srbije ne zna šta hoće i reaguje na svako saopštenje i stav iz Brisela.\n– Beograd se boji te razlike u mišljenju, da se suprotstavi Briselu i Evropskoj uniji. To znači da ništa nije postignuto, a sve što je urađeno na briselskim sastancima samo je još učvrstilo kosovski suverenitet i nezavisnost, oduzimajući moć i autoritet Beogradu – kaže Mejer. On je kao primjere naveo intervenciju policije prije par mjesci u Kosovskoj Mitrovici i kada je samoproglašeno Kosovo reklo da neće priznati zajednicu srpskih opština.\n– Ove situacije su korak unazad i sve što Beograd radi, jeste da se žali. Ako pažljivo pročitate Rezoluciju 1244 UN, Srbija ima pravo da ima policiju sjeverno od rijeke Ibar na Kosovu, ali toliko se plaše da se suprotstave i pokažu svoju moć Evropskoj uniji – istakao je Mejer i dodao da su za Beograd i Prištinu direktni pregovori jedini način da ovo pitanje bude riješeno.\nMejer prognozira da bi područje sjeverno od rijeke Ibar moglo postati dio Srbije, dok bi južni dio bilo izuzetno teško vratiti, zato što bi to vodilo krvoproliću, ali naglašava da se o tome mora pregovarati.\n– Kao autsajder razumno mogu reći da će biti veoma teško za južno od Ibra, ali postoje neke mjere koje se mogu preduzeti, ne zaboravite na istorijska i religijska mjesta zajednica na jugu Kosova i postoje načini da se zaštite – kaže Mejer. Kada je riječ o bezbjednosnim pitanjima, Mejer ukazuje da je jedno od najznačajnih predstavlja povratak ratnika “Islamske države” iz Sirije u BiH.\n– Postoje centri oko Bihaća i u drugim dijelovima FBiH gdje je to očigledno. Ovo pitanje mora pažljivo posmatrati, posebno što je riječ o FBiH – rekao je Mejer.\nOsvrćući se na migrnatsku krizu, on ukazuje da zakon EU, koji je nedavno dopunjen, kaže da kada jedan migrant ili izbjeglica dođe u Evropu, za njega odgovorna zemlja u koju je prvo došao.\n– Neznatan je broj onih koji prvo dođu u BiH, ali ovo jeste problem za Grčku i Italiju čija želja je da ih se riješe i da migrante izmjeste na sjever. Dobro je što ste i vi sjeverno od te lokacije – ističe Mejer.


Migrantski centar u Lipi novi udarac srpskom narodu u FBiH\nNačelnik opštine Drvar Dušica Runić smatra da je izgradnja migrantskog centra u srpskom selu Lipa kod Bihaća novi udarac srpskom narodu u Federaciji BiH /FBiH/ i poruka da idu od svoje kuće, ali i da donosioci te odluke ne misle dobro ni Bošnjacima niti Srbima koji žive na tim prostorima.\n"Fraza `ostani kod kuće` dobija novi oblik `idi od kuće` i ponovo se poigrava sa jednim narodom. Formiranje migrantskog centra u srpskom selu Lipa je poruka Srbima da idu od kuće", ocijenila je Runićeva za Srnu.\nOna je podsjetila da kuće Srba u Unsko-sanskom kantonu ni 22 godine od povratka nisu uslovne za život dostojan čovjeka, a Srbi povratnici u bihaćkim selima koja su nekad pripadala Drvaru žive bez struje, puta i vode.\n"Odluku o stvaranju uslova za život za neke nove izbjeglice nije donijelo lokalno bošnjačko stanovništvo. Politička mrlja njihovih rukovodilaca u saradnji sa međunarodnom zajednicom traži ponovo uzrok razdora među stanovništvom na ovom prostoru", rekla je Runićeva.\nOna je ocijenila da donosioci te odluke ne misle dobro ni Bošnjacima niti Srbima koji žive na ovim prostorima i, zajedno sa međunarodnom zajednicom, uskraćuju osnovna ljudska prava stanovništvu koje vijekovima živi na tom području.\nRunićeva postavlja pitanje da li je međunarodna zajednica pitala vlasti sa kojima je ugovarala ovaj "biznis" - da li je lokalno stanovništvo obezbijeđeno?\n"Da li isti traže novi sukob kako bi mogli opet `intervenisati`. Mi Drvarčani smo voljeli otići u Bihać, iako je većina Srba otišla iz njega i znamo da, pored svih ljepota kojim obiluje, ima mjesta na kojima se mogao izgraditi migrantski centar", navela je Runićeva.\nOna je postavila pitanje vlastima FBiH i da li je srpsko selo Lipa obećani zapad.\n"Da li je srpska Lipa obećani zapad? Da li će ova takozvana usputna migrantska stanica postati njihovo odredište? Da li će srpska Lipa dobiti školu, bolnicu? Da li će u toj školi biti obezbijeđena nacionalna grupa predmeta i da li će zdravstvena usluga biti na jednako lošem nivou kao većina takvih u FBiH", pita Runićeva.\nIz Međunarodne organizacije za migracije saopšteno je da je kamp u selu Lipa spreman za šatorski prihvat do 1.000 migranata. Nakon inicijalnog finansiranja iz budžeta grada Bihaća, EU je, uz učešće USAID-a, pružila finansijsku pomoć u uspostavljanju izolacionog dijela kampa.\nOdbor za zaštitu prava Srba u Federaciji BiH poručio je ranije da je nedopustivo da na području srpskog sela Lipa kod Bihaća, koje je okruženo selima u kojima žive Srbi, bude formiran migrantski centar.\nU kamp Lipa stigao prvi autobus sa 53 migranta\nPremještanje migranata u kamp "Lipa" počinje sutra\nSutra počinje premještanje migranata u kamp "Lipa"\n301 glasova 52%


GMO novi izazov na putu Srbije ka EU\nDatum: 20.12.2016. Izvor: Politika\nNaša država ima obavetu da postane članica STO pre ulaska u EU, a to članstvo povlači i izmene Zakona o genetički modifikovanim organizmima.\nSrbija je jedina država u svetu u kojoj su 134 opštine (od postojećih 169) jednoglasno donele odluku o usvajanju deklaracije protiv uvoza, uzgoja, prerade i prometa genetički modifikovanih proizvoda i proizvoda od GMO. To ni u jednoj državi u svetu nije urađeno, da legitimni državni lokalni organi u četiri petine slučajeva, nezavisno od raznorodnosti, političke pripadnosti različitih odborničkih grupa, pokreta građana, kažu da su protiv toga. Prema tome, Vlada i Skupština Srbije nemaju pravo da bilo šta menjaju u Zakonu o GMO bez referenduma ”, izričit je Miladin Ševarlić, profesor Poljoprivrednog fakulteta, komentarišući stav da Srbija ima obavezu da bude članica Svetske trgovinske organizacije pre ulaska u EU, a da to članstvo povlači i izmene Zakona o GMO.\nMada Igor Novaković iz ISAK fonda naglašava da nas ukidanje apsolutne zabrane genetski modifikovane hrane koju sadrži naš zakon ne bi sprečilo da uvedemo „druge vrste ograničavajućih faktora koji će efektivno sprečiti promet GMO”, Ševarlić je ipak protiv izmena pomenutog propisa.\n„Ni u kojem slučaju ne treba menjati Zakon o genetički modifikovanim organizmima u Srbiji, nezavisno od čina otvaranja poglavlja. A kada bude i ako bude došlo do zatvaranja poglavlja i pridruživanju Srbije EU, u šta vrlo malo verujem u doglednoj budućnosti, onda se o tome može razgovarati. Treba imati u vidu i da naš zakon o GMO štiti našu poljoprivredu od uzgoja GMO koji nije u ingerenciji STO i ne može da bude predmet zakonskih izmena, čak i kad se budu zatvarala poglavlja”, naglašava naš sagovornik.\n„Slučaj GMO” je, zapravo, samo slikoviti prikaz jednog od sijaset političko-ekonomskih izazova koji se nameću na putu otvaranja i zatvaranja poglavlja u pregovorima sa EU.\nA s obzirom na to da smo i pre nekoliko dana bili svedoci politizacije i nezadovoljstva koji su obeležili međuvladinu konferenciji u Briselu, na kojoj je Hrvatska upalila „crveno svetlo” za poglavlje o obrazovanju i kulturi, opet se nametnulo pitanje – koji sve problemi čekaju Srbiju na putu evrointegracije.\nUslovljavanje pojedinačnih zemalja članica omogućavaju pravila o odlučivanju o pitanjima proširenja u EU. Te odluke se donose jednoglasno, ali bi zemlje trebalo da postavljaju samo pitanja koja se odnose na pravno nasleđe i standarde EU, što, nažalost, nije uvek slučaj.\nIako je na pitanje o tome šta sve može biti „kamen spoticanja” teško odgovoriti u ovom trenutku, budući da se mnoge moguće prepreke ne mogu ni pretpostaviti, ipak se načelno može reći da će za Srbiju, kako sada stvari stoje, najzahtevnija biti poglavlja 31 (o spoljnoj, bezbednosnoj i odbrambenoj politici), 30 (o ekonomskim odnosima sa inostranstvom), 27 (o životnoj sredini)…\nPritom, ne bi trebalo zaboraviti ni ona „krovna” poglavlja koja su već otvorena – o normalizaciji odnosa sa Kosovom, 23 (o pravosuđu) i 24 (o pravdi, slobodi i bezbednosti) – a koja u svakom trenutku mogu da zaustave celokupne pregovore o pristupanju ako Brisel oceni da zemlja ne ispunjava predviđene kriterijume.\nNašoj javnosti gotovo da nije potrebno objašnjavati da se u vezi sa spoljnom politikom očekuje od Srbije da se pridruži sankcijama EU protiv Rusije. Na tu obavezu ne samo da veoma često ukazuju evropski zvaničnici, već se i u godišnjem izveštaju Evropske komisije navodi da je Srbija obavezna da se progresivno usaglašava sa EU u ovoj oblasti.\nInače, naša zemlja se u ovoj godini usaglasila sa 14 od 22 spoljnopolitičke deklaracije koje je donela EU. Prema analizi o usaglašavanju sa deklaracijama EU ISAK fonda, od osam deklaracija koje Srbija nije prihvatila, šest se odnosi na restriktivne mere protiv Rusije zbog krize u Ukrajini i eskalaciju nasilja u Siriji. Pored toga, nije usvojena ni deklaracija koja se odnosila na Kinu, a ticala se ambicija te zemlje u Južnom kineskom moru, a ni deklaracija u vezi sa predsedničkim izborima u Kongu.\nUkazujući da je reč o trendu od 2014. godine, od izbijanja konflikta u Ukrajini, Novaković ističe da će Srbija, pre ili kasnije, morati da se usaglasi sa svim deklaracijama, „jer je to jedan od signala da država kandidat za članstvo prihvata vrednosti, ciljeve i interese EU”.\nOn, pored toga, ukazuje i da u EU ne razumeju svi kontekst u kojem se nalazi Srbija i da „njihovo tumačenje naših postupaka polazi od njihovih nacionalnih interesa, te da verovatno neki od njih postavljaju pitanje kako će se Srbija ponašati u nekim drugim slučajevima kad postane članica EU”.\nIako poglavlje 30 izgleda lako, za Srbiju usaglašavanje u ovoj oblasti, kako ocenjuje Novaković, ipak nosi nekoliko političkih izazova. Jedan od njih je ulazak u STO pre ulaska u EU. S tim u vezi, on naglašava da je 99 odsto priprema za ulazak u tu organizaciju već završeno.\nObjašnjavajući i da svaka od država članica STO ima pravo da otvori pregovore s kandidatom kako bi se uskladile neke stvari i da mi trenutno bilateralne pregovore nismo zatvorili s Brazilom i Ukrajinom, on navodi da to predstavlja i politički izazov.\nKad je reč o Zakonu o GMO, Novaković ističe i da STO „zabranjuje apsolutnu zabranu trgovine proizvodima za koje nije precizno utvrđeno da li su štetni ili ne”, odnosno da svaka država mora ostaviti mogućnost trgovine i tim proizvodima.\nKako onda rešiti to pitanje?\n„Mi kao država možemo, takođe, da zabranimo promet, ali moramo da ukinemo apsolutnu zabranu GMO uvedenu Zakonom iz 2009”, objašnjava Novaković, dodajući i da je EU prošle godine uvela regulativu koja daje pravo državama članicama da zbog socioekonomskih razloga zabrane trgovinu određenim proizvodima.\n„Dakle, i mi imamo pravo da uvedemo takav sistem kojim ćemo potpuno ograničiti trgovinu proizvodima koji sadrže GMO, zbog specifičnih uslova koji su u Srbiji, recimo stavovi stanovništva”, ocenjuje Novaković, uz naglasak da se nijednog momenta ne postavlja pitanje sadnje i gajenja proizvoda GMO, odnosno da će „ta zabrana ostati, ma šta da se promeni”.\nDruga dilema u vezi s poglavljem 30 jeste obaveza Srbije da odustane od sporazuma o slobodnoj trgovini sa Rusijom kad pristupi EU. Kada zemlja pristupi EU ne može da zadrži sporazume o slobodnoj trgovini koje je samostalno sklapala, već mora da se priključi mreži spoljnotrgovinskih sporazuma Unije, kao deo jedinstvenog evropskog tržišta.\nZa razliku od prethodno pomenuta dva poglavlja u pregovorima sa EU, ono pod brojem 27 – za koje je pre nekoliko dana Stana Božović, državna sekretarka u Ministarstvu životne sredine i poljoprivrede, izjavila da Srbija očekuje potvrdu Brisela da može da ga otvori bez dodatnih uslova – zahtevno je iz drugog ugla. Procenjuje se, naime, da će za uvođenje evropskih ekoloških standarda biti potrebno najviše vremena i novca, da treba uložiti čak oko 10 milijardi evra i da će za planirane poslove, prema oceni upućenih, biti potrebne čak dve i po decenije.\nAutor: Biljana Čpajak


Povećan broj požara usljed ljudske nepažnje - Glas Srpske\nSrna 02.03.2021 14:25\nISTOČNO SARAJEVO - Na području Istočnog Sarajeva u proteklih mjesec dana evidentirano je 60 požara izazvanih ljudskom nepažnjom prilikom paljenja niskog rastinja i suve trave, rekao je starješina gradske Teritorijalne vatrogasno-spasilačke jedinice Njegoš Vukadin.\n"Neuobičajeno visoka temperatura vazduha za ovo doba godine i period bez padavina uzrokovali su povećan broj požara na otvorenom prostoru, na livadama, u niskom rastinju. Šumskih požara nije bilo jer je temperatura noću još vrlo niska i ima mraza", rekao je Vukadin.\nOn je naveo da najviše požara ima tokom vikenda, kada veći broj građana boravi na izletištima ili na svojim imanjima, objavljeno je na portalu grada Istočno Sarajevo.\n"Najveći broj intervencija imamo nedjeljom. Vatra koja nije propisno ugašena izmakne kontroli, proširi se i izazove požar na suvoj travi i niskom rastinju. U ovakvim situacijama, najvažnije je da imamo blagovremenu dojavu kako bismo na vrijeme intervenisali i spriječili požar širih razmjera", istakao je Vukadin.\nOn je apelovao na građane koji čiste imanja i poljoprivrednike koji rade na pripremi zemljišta za proljećnu sjetvu da budu oprezni i radove izvode kontrolisano.\n"Spaljivanje korova trebalo bi da se vrši na bezbjedan način, kontrolisano. Postoje metode uklanjanja i skladištenja korova, na način da se iskoristi kao đubrivo za narednu sezonu. Ukoliko je zaista potrebno spaliti veće količine korova, spremni smo da po pozivu izađemo na teren i nadgledamo ove aktivnosti", naglasio je Vukadin.\n"Imamo dovoljan broj zaposlenih, koji prolaze kontinuiranu obuku. Raspolažemo potrebnom opremom za zaštitu i spasavanje od požara, vatrogasnim vozilima za gašenje svih vrsta požara i osposobljeni smo da u svakom trenutku odgovorimo zadacima", naglasio je Vukadin.


Sudija Goran Ilić: Država dužna da sprovede istragu o slučaju Topčider\nSudija Ilić o slučaju Topčider: Sve smo dalje od odgovora\nSkoro četiri pune godine Više javno tužilaštvo ignoriše odluku Ustavnog suda Srbije iz januara 2013. koju je najviša sudska instanca donela povodom smrti gardista Dražena Milovanovića i Dragana Jakovljevića. Tada su usvojene ustavne žalbe njihovih porodica i doneta odluka da je poginulim gardistima povređeno pravo na život, dok je istovremeno Višem javnom tužilaštvu i Višem sudu naloženo da preduzmu sve mere kako bi se pretkrivični postupak okončao u najkraćem roku.\nDržava međutim, uprkos tome, nikada nije utvrdila kako je došlo do smrti vojnika 5. oktobra 2004. ispred tajnog objekta Karaš u kasarni Topčider.\nČitavih dvanaest godina zvanična istraga nije počela, a ceo slučaj je još u predkrivičnom postupku. To znači da istraga nije ni počela.\nGoran Ilić, profesor Pravnog fakulteta i sudija Ustavnog suda, kaže za Insajder bez ograničenja, zajednički projekat produkcije Insajder i Radija Slobodna Evropa, da je u ovakvim slučajevima obaveza države sprovođenje delotvorne istrage i utvrđivanje kako je do smrti došlo.\nPalate pravde u Beogradu i mesto pogibije gardista\n"Jednostavno, tužilaštvo sada treba stvar da preseče, s obzirom da je rukovodilac predistražnog postupka, da utvrdi, da kaže da se izjasni ima li ili nema elemenata krivičnog dela. To je ono što bi tužilaštvo, kao nadležna institucija trebalo da kaže", navodi Ilić.\nProfesor Ilić dodaje da ako dela ima – onda bi to podrazumevalo vođenje odgovarajućeg postupka.\n"Ako nema, stvar bi time bila okončana. Međutim, ovako imamo samo protok vremena. Nemamo odgovor na to osnovno pitanje. Ustavni sud, kao institucija, u ovakvoj situaciji više ne može da uradi. Ne možemo ponovo da nalažemo nešto što smo vec nalagali. Sve se više udaljavamo, kako vreme protiče, od tog odgovora kako je do toga došlo", kaže za "Insajder bez ograničenja" sudija Ustavnog suda.\nGotovo istovremeno, Više javno tužilaštvo u Beogradu odbilo je zahtev redakcija Insajder i Radija Slobodna Evropa za razgovor s postupajućim tužiocem u slučaju Topčider Ognjenom Đukićem.\nImajući u vidu da se istraga u ovom predmetu 12 godina nije pomerila sa mrtve tačke, u interesu javnosti i porodica Jakovljević i Milovanović smo od Višeg javnog tužilaštva tražili razgovor s postupajućim tužiocem Đukićem, kako bismo saznali da li se i koliko odmaklo u predistražnoj fazi predmeta Topčider. Međutim, zahtev za razgovor s postupajućim tužiocem Ognjenom Đukićem je odbijen.\nViše javno tužilaštvo je u obrazloženju navelo:\n"S obzirom na to da on postupa u navedenom predmetu koji je praktično u fazi predistrage, pa se o bilo kom predmetu koji je u toj fazi ne može diskutovati na taj način, zamenik javnog tužioca ne može iznositi svoje mišljenje u vezi s tim događajem, učesnicima u postupku ili trajanjem postupka. Predistražni postupak je faza postupka koja prethodi istražnom postupku, u konkretnom slučaju i dalje se preduzimaju istražne radnje u pravcu rasvetljavanja događaja od 05.10. 2004. godine, kada su stradali gardisti Jakovljević Dragan i Milovanović Dražen."\nUviđaj u vojnom objektu "Karaš"\nOvakvo objašnjenje bi možda i bilo opravdano da slučaj Topčider nije u predistražnoj fazi 12 godina od pogibije gardista u vojnom objektu Karaš.\nSličan odgovor dobili smo i septembra ove godine, kada smo od Višeg javnog tužilaštva tražili odgovor na pitanje da li ima bilo kakvog napretka u slučaju koji svoj pravni epilog ne dobija punih 12 godina.\nMeđutim, i tada nam je samo predočeno da je predmet u predistražnoj fazi, zbog čega u Tužilaštvu ne mogu da govore o detaljima u vezi s tim slučajem.\nNi izmene Krivičnog zakonika iz 2013. godine, kojima je uveden institut tužilačke istrage, nije doprineo nekakvom iskoraku u ovom predmetu. Tim izmenama je, inače, predviđeno da u pretkrivičnoj fazi postupka dokaze po nalogu tužioca prikuplja Policija, čime je procedura prilično olakšana pošto je to pre izmena Krivičnog zakonika bilo u nadležnosti istražnog sudije.\nLjubiša Dragović: Rezultati pretrage indiciraju da su ustreline izazvali ili izazvao neko treći\nSlučaj Topčider prate "dve verzije istine" zasnovane na istim dokazima, ali s potpuno suprotnim zaključcima u istrazi. Nasuprot nalazu vojne istrage da je jedan vojnik ubio drugoga pa počinio samobistvo stoji zaključak stručnjaka Državne komisije da ih je ubila treća ili treće osobe. To je potvrdilo i superveštačenje Ljubiše Dragovića izvršeno u Sjedinjenim Državama koje je taj stručnjak dostavio Okružnom sudu još 2008. godine.\nMeđutim, kako je Dragović rekao u prvom delu emisije Insajder bez ograničenja – Vojna pravila igre, nikada ga niko od nadležnih u tužilaštvu nije kontaktirao da prezentuje činjenice koje je utvrdio svojim veštačenjem.\nTo ukazuje da se slučaj Topčider punih osam godina nalazi u svojevrsnom pravnom vakuumu.\nZašto se u tom predmetu nadležno tužilaštvo godinama nije pomaklo sa mrtve tačke? Kako je pre izaska na teren vojnih istražioca narušeno mesto pogibije Dragana Jakovljevića i Dražena Milovanovića u vojnom objektu "Karaš"?\nPogledajte u emisiji Insajder bez ograničenja – Vojna pravila igre drugi deo, zajednički projekat Insajdera i Radija Slobodna Evropa utorak 11. oktobar u 21:30 na sajtu slobodnaevropa.org.\nDvanaest godina nepodnošljivog ćutanja države o ubistvu gardista


Vulin: Vojska Srbije dovoljno snažna da sačuva mir i stabilnost na teritoriji cijele zemlje - Sve o Srpskoj\nVulin: Vojska Srbije dovoljno snažna da sačuva mir i stabilnost na teritoriji cijele zemlje\n„HARADINAJ POKUŠAVA SUKOB SA SRBIMA, A DA STRANCI STANU NA NJEGOVU STRANU“\n„Naravno da smo u stanju da sačuvamo mir u čitavom prostoru naše zemlje. Nesporno je da bi se Albanci povukli u rasulu sa severa i da bi bežali sa severa KiM, kao što se i ranije uvek dešavalo“\nIZJAVA premijera Kosova Ramuša Haradinaja da bi takozvana „vojska Kosova“ mogla da uđe na sjever Kosova i Metohije, predstavlja prijetnju miru za čitav region, kaže ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin.\nOn je, u izjavi za RTS, poručio da je Vojska Srbije sigurna, snažna i sposobna da sačuva mir i stabilnost na teritoriji cijele zemlje.\nVulin je ocijenio da Haradinaj pokušava da isprovocira sukob sa Srbima kako bi Albanci ispali „žrtve“ i kako bi ponovo pozvali međunarodnu zajednicu da stane na njihovu stranu.\n„A onda da tuđa deca, iz drugih evropskih zemalja ginu za ciljeve Ramuša Haradinaja. Verujem da više niko nikada neće pomisliti da je 2019. isto što i 1999. godina“, rekao je Vulin.\nVulin je odbacio mogućnost da eventualni upad tzv. kosovske vojske na sjever KiM uspio i poručio da je Vojska Srbije sigurna, stabilna i snažna i spremna da ispuni svako naređenje svog vrhovnog komandata.\n„Naravno da smo u stanju da sačuvamo mir u čitavom prostoru naše zemlje. Nesporno je da bi se Albanci povukli u rasulu sa severa i da bi bežali sa severa KiM, kao što se i ranije uvek dešavalo“, zaključio je Vulin.\nTagoviAleksandar Vulin vojska Kosova Vojska Srbije Kosovo i Metohija Priština Ramuš Haradinaj Srbija


Šurbatović "odoleo" Zvezdi - Sportske.net\nŠurbatović "odoleo" Zvezdi\nJovan Šurbatović ostao na mestu genseka FS Beograda i pored toga što je klub koji ga je predložio tražio njegovu smenu...\nJovan Šurbatović je na mesto prvog operativca beogradskog saveza došao kao Zvezdin kadar, ali je izgubio podršku kluba.\nNekadašnji predstavnik "Delija" je prošle godine otvoreno kritikovao upravu, uz konstataciju da se uče na Zvezdi.\nOd tada klub sa "Marakane" insistira na njegovoj smeni, a juče su na izbornoj sednici saveza tražili ponovo njegovu smenu. Interesantno, ponovili su ono što je on rekao na račun uprave, da nema ni iskustvo, ni kvalitet za pomenutu funkciju.\nIpak, delegati na skupšitini su u velikom broju Šurbatoviću dali podršku, pa je on ostao gensek FS Beograda. Inače, Partizanov kadar za prvog čoveka saveza, Ratomir Babić je lako prošao reizbor i dobio mandat na još četiri godine.


Vlasotinačani kod Krsta obeležili gradsku slavu - juGmedia\nVLASOTINCE – Sečenjem kolača kod Krsta i programom Folklornog ansambla Crnilović, Vlasotinčani su danas proslavili krsnu slavu, Prenos moštiju Svetog oca Nikole u narodu poznatijeg kao letnji Sveti Nikola.\nProtojerej stavrofor Zoran Stojanović podsetio je na život svetog Nikole, njegova čudotvorstva i dan prenosa moštiju u\nitalijlanski grad Bari, koji se danas obeležava.\n„Sveti Nikola odrekao se materijalnih bogatstava i pošao za reči Božjom“, rekao je stavrofor Stojanović.\n„Nadam se da smo izvukli pouke i naučili lekcije koje će od svih nas napraviti bolje ljude, radnike, građane…Verujem da Vlasotince ulazi u jedan period stabilnosti koji nam je preko potreban kako bismo u ovim teškim vremenima uspeli da uradimo najbolje što možemo za našu opštinu. Nadam se da ćemo svi dati svoj doprinos tom naporu“, istakao je Stamenković čestičajući ujedno slavu u ime predsednika opštine Zorana Todorovića, koji je bio službeno odsutan.\nProslava gradske slave poslednjih godina, deo je manifestacije Dani Vlasotinca, koju organizuje vlasotinački Kulturni centar. Ovogodišnji Dani Vlasotinca završavaju se u utorak 24.maja celovečernjim koncertom Gradskog\norkestra Vlasotinca koji u sali Kulturnog centra počinje u 19.30.\nSutra će na stadionu FK Radnik u Surdulici sa početkom u 19 časova, policija snimati i fotografisati utakmicu drugog kola Super lige Srbije između…


Centar za socijalni rad Subotica - Svečano otvaranje rekonstruisanih prostorija Centra za socijalni rad Grada Subotice Design\nU Subotici je dana 08.03.2017. godine svečano otvoren renovinari Centar za socijalni rad Grada Subotice, čiju rekonstrukciju je sa 70.000,00 dolara finansirala Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID). Rekonstrukcija je obuhvatila stolarske i bravarske radove, opremanje kancelarija, kao i otvaranje specijalnizovanih namenskih prostorija za rad sa ženama žrtvama porodičnog nasilja.\nRekonstrukcija je sprovedena u okviru „Projekta za jačanje kapaciteta lokalnih zajednica za reagovanje na migrantsku krizu“ koji je finansirala Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID), a realizovao Program UN za razvoj (UNDP) u saradnji sa Ministarstvom državne uprave i lokalne samouprave i Komesarijatom za izbeglice i migracije.\nGradska uprava je identifikovala obnovu Centra kao prioritet imajući u vidu povećanu tražnju za uslugama Centra usled priliva migranata i izbeglica u prethodne dve godine.\nDirektorica Centra za socijalni rad, Miroslava Bagavac rekla je tim povodom da će obnovljeni Centar, koji godišnje pruža usluge za oko 12.000 ljudi, pružiti bolje uslove za rad 60 zaposlenih i kvalitetnije usluge svojim korisnicima, uključujući i migrante.


Grupacija AS kupila imovinu Agrokomerca za tri miliona KM - TESANJ.NET\nGrupacija AS kupila imovinu Agrokomerca za tri miliona KM\nTesanj Net 23.03.2017. Privreda Leave a comment\nOpštinski sud u Velikoj Kladuši donio odluku o prodaji tvornice stočne hrane dioničkog društva Agrokomerc najpovoljnijem ponuđaču, malo poznatoj firmi AC Food Velika Kladuša, za iznos od 3.053.000 konvertibilnih maraka.\nInače, u januaru 2016. pred Općinskim sudom u Velikoj Kladuši ova nekretnina Agorkomerca je prodana za 12 miliona maraka firmi EIN Natural iz Sarajeva čiji je vlasnik Nihad Imamović, koji je kasnije odustao. Nakon što je odustao i drugi najpovoljniji ponuđač, jedna od najvrjednijih nekretnina je pripala Razvojnoj banci Federacije BiH, ali je Kantonalni sud u Bihaću poništio ovu prodaju.\nPrevious Direktor Fondacije Konrad Adenauer posjetio Tešanj\nNext Odluka o izboru najpovoljnijeg ponuđača: Izrada Idejnog projekta zajedničkog postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda općina Tešanj, Doboj Jug i Usora


Božićni turnir u malom fudbalu - Poznati svi polufinalisti | Trebinje Live\nU Sportskoj dvorani "Miloš Mrdić" odigrane su tri četvrtfinalne utakmice Božićnog turnira u malom fudbalu, a u polufinale su se plasirale ekipe "Stolac" i "Hrupjela" kod seniora i restoran "Kastel" iz Nikšića u konkurenciji veterana.\nU prvoj utakmici večeri kod seniora "Stolac" je pobijedio "Kafanica" - Bileća rezultatom 3:1 (1:1). Drugi polufinalista u konkurenciji seniora je ekipa "Hrupjela" koja je sa 6:4 (2:2) pobijedila KMF "Trebjesa" - Nikšić.\nKod veterana odigrana je samo jedna utakmica u kojoj je restoran "Kastel" - Nikšić nakon izvođenja penala sa 3:1 bio bolji od "Nikšića", a u regularnom dijelu utakmice bilo je 1:1.\nDosadašnje utakmice u obje konkurencije bile su na zavidnom nivou, sa dosta uzbuđenja, borbene, atraktivne i primamljive za publiku.\nPolufinale se igra 10. januara, a parovi su: VETERANI: 18.00 časova: "Lokoportal Trial"-"W-WIN Nevesinje", 20.00 časova: "restoran "Kastel"-Nikšić-"Zlatara Rubin" SENIORI: 19.00 časova: "Bemiks"-"Stolac", 21.00 čas: "Hrupjela" - "Zlatara Rubin".