Evropske berze padaju dok zabrinutost zbog finansijskih nevolja sve više raste\nPrvog dana trgovine na berzama, posle donošenja američkog zakona o spasavanju banaka sumom od 700 milijardi dolara, vrednosti deonica na evropskim berzama nastavile su da padaju. Izveštaj iz Londona poslao je dopisnik Glasa Amerike, Tom Rivers.\nTrend u Evropi pokazuje samo jedan pravac - na dole. Bez obzira na preskupi američki paket mera, indeksi deonica na berzama u Frankfurtu, Parizu i Londonu neprestano su gubili vrednost. Za neke od najvećih gubitnika među bankama, kao što su Komercbank i HBOS, koji bi uskoro trebalo da pređe u vlasništvo Lojd TSBa, gubici su bili dvocifreni. Na Islandu, trgovina deonicama šest najvećih finansijskih firmi, uključujući tri najveće banke, privremeno je obustavljena. Mnogi posrednici kažu da ti gubici odražavaju činjenicu da će biti potrebno vreme da novi američki zakon počne da deluje i da je stoga izostao efekat na berzama.\nDruga tema koja utiče na evropske berze su garancije na bankarske depozite. Konfuzija tokom vikenda oko toga do koje sume će nemačka vlada garantovati privatne štedne uloge takođe je doprinela labilnosti tržišta. U Londonu, viši ekonomista firme Lombard strit riserč, Majkl Tejlor, kaže da je britanska vlada dobro učinila kada je garantovanu sumu u Britaniji povećala na gotovo 100 hiljada dolara.\n”U Britaniji već postoji određena granica do koje su depoziti garantovani. Mnogi zbog toga neće prebacivati svoj novac u Nemačku ili Grčku. Ali poverenje u bankarski sistem u ovom trenutku je toliko krhko da, ako banke nešto ne učine, posledice bi mogle da budu zabrinjavajuće,“ kaže Tejlor.\nBivši britanski sekretar za finansije, Kenet Klark, kaže da su lideri najbogatijih evropskih zemalja, na sastanku ovog vikenda u Parizu, trebali da odu dalje u usaglašavanju zajedničkog reagovanja. Klark kaže da bi plan francuskog predsednika Nikole Sarkozija trebalo razraditi, ali da je on u osnovi na pravom putu.\n”U pravu je što je rekao da je potrebna međunarodna akcija o međubankarskim pozajmicama. Naravno, Britanci i Nemci su odmah rekli: ne, ne, mi imamo da branimo naše nacionalne politike i naše nacionalne banke i ne želimo nikakvu opštu evropsku inicijativu. To je šteta jer ih je već danas zahvatila panika, pošto je danas ponedeljak, i sada se zagledaju međusobno i pitaju se ko će sada šta da uradi.“\nS obzirom na sumornu situaciju na tržištima, neki već govore o ”crnom ponedeljku,“ ali brokeri upozoravaju da to neće biti poslednji crni dan na berzama.


PR trendovi u neprofitnom sektoru - Marketing Mreža\nKad čujete PR vi, kao i većina, verovatno pomislite na – kompanije, poznate brendove, političke stranke, možda neki od vas i na estradne zvezde. Teško da ćete ovu skraćenicu povezati sa bolnicom, muzejom, školom, nevladinom organizacijom ili nekom drugom neprofitnom ustanovom. A trebalo bi, jer „upravljanje komunikacijom između organizacije i njene ciljne grupe“ (što je najjednostavnija definicija odnosa s javnošću) je i ovim organizacijama itekako potrebna. I oni imaju svoje korisnike, svoje usluge, svoje aktivnosti, publiku, donatore, zaposlene ili aktiviste – dakle različite ciljne grupe kojima se valja obratiti i među njima pametno graditi svoj ugled.\n– Odnosi s medijima.\nKada je reč o društvenim medijima PR eksperti kao ubedljivo najvažniji ističu Facebook (94%), potom Twitter (62 odsto) i Youtube (42 odsto). Mreže na kojima planiraju da se aktiviraju tokom 2013. su Pinterest (36 odsto), Google+ i Linkedin – po 26 odsto.\nZanimljivo je (pomalo i šizofreno ) da su neprofitni PR-ovci u Americi kao jedan od izazova izdvojili – strateško korišćenje društvenih medija ali i da im je, istovremeno, i jedan od najvećih strahova – da neće moći da drže korak i efikasno koriste društvene medije. Što je i razumljivo, imajući u vidu brzinu kojom nastaju nove društvene mreže kao i set veština potrebnih za njihovo uređivanje (kao neprofitni PR-ovac ste često u poziciji da stvarate sve i tekst i slike i video i grafike).\nOdnosi s medijima (još uvek za nas najznačajniji kanal);\nSajt – jer se muzej bavi i naučnim i edukativnim radom, ima izdavačku delatnost, organizuje debate – sajt je važno mesto za direktno komuniciranje jer deo publike namenski dolazi na sajt;\nDruštveni mediji – jer su fleksibilan i brz način komuniciranja i omogućava nam da povećavamo posete što je jedan od naših glavnih ciljeva.\n„Kombinovanje je za mene reč godine i uverena sam da će tako biti i ubuduće. To znaći da moramo ciljano i kombinovano da koristim tradicionalne i društvene medije i to mi je praksa pokazala mnogo puta. Društveni mediji, posebno Twitter, bili su ključni za skupljanje podrške među organizacijama građanskog društva za amandmane na Nacrt zakona o računovodstvu. O tome sam samo ciljano obaveštavala pojedine štampane i elektronske medije. S druge strane, (ne)dostupnost javnih prostora je tema koja više zanima mlade pa je mnogo češće prisutna na društvenim medijima ali se probila i do nacionalnih i to zahvaljujući organizovanju događaja na kojima smo predstavljali nešto novo ili ukazivali na neke primere iz prakse“, priča Jelena.\n„Ono što je za mene Mont Everest i na čemu mnogo radim jeste – dugoročno planiranje. U tome uspevam…pa, skoro nikad, šta da kažem. Projekti, aktivnosti, događaji usmereni na različite ciljne grupe dešavaju se u nerazumno bliskim rokovima. Ali, priroda odnosa s javnošću nikad neće ni biti drugačija tako da, dostigla svoj Mont Everst ili ne, kombinovanje i ciljano korišćenje kanala komuniciranja ostaće moj pravac i ubuduće“, dodaje ona.


Covid 19 kružna ekonomija | Naš svet Banca Intesa\nPrelazak na cirkularnu ekonomiju može pomoći kompanijama svih veličina da postanu čistije, zelenije i otpornije u neizvesnoj budućnosti. Laboratorija za cirkularnu ekonomiju nam pokazuje kako da idemo napred.\nPODCAST: Kako nas cirkularna ekonomija može izvući iz krize?\nSarađujemo sa današnjim šampionima na podizanju sutrašnjih šampiona - Massimiano Tellini, globalni šef odeljenja za cirkularnu ekonomiju, Intesa Sanpaolo Inovacioni centar.\nU Cariplo Factory-ju u Milanu, inovacionom hub-u koji aktivno podstiče saradnju između preduzeća i razvojnih kompanija, Cariplo fondacija i banka Intesa Sanpaolo uspostavile su fokalnu tačku za saradnju u oblasti cirkularne ekonomije.\nLaboratorija za cirkularnu ekonomiju je osnovana da poveže renomirane kompanije i razvojne kompanije, kreira inovacije kroz istraživanje i razvoj i primeni ove ideje u realnom poslovanju za generisanje komercijalnih rezultata.\n"Želimo da prihvatimo koncept otvorene inovacije kako bismo bili sigurni da će povezivanje razvojnih kompanija i renomiranih kompanija rezultirati bližom saradnjom. Radimo sa današnjim šampionima na podizanju šampiona sutrašnjice."\nMassimiano Tellini, globalni šef Odeljenja za cirkularnu ekonomiju Inovacionog centra banke Intesa Sanpaolo\nUloga Cariplo Factory-ja u italijanskom inovacionom ekosistemu\nCariplo Factory uglavnom pruža mogućnosti razvojnim kompanijama, pomaže razvoj kompanija i otvara radna mesta širom Italije. Mi smo katalizator za inovacije, kaže Riccardo Porro, izvršni direktor hub-a.\n"Nastojimo da povežemo talentovane pojedince, inovatore i kompanije i omogućimo im da kreiraju i podstiču inovacije koje izazivaju promene na tržištu."\nRiccardo Porro, izvršni direktor Cariplo Factory-ja\nObrazovanje: ključni element u tranziciji na cirkularnu ekonomiju\nS obzirom da Cariplo fondacija i Intesa Sanpaolo banka dele zajedničke vrednosti, prirodno je da se u objektu nalazi Laboratorija za cirkularnu ekonomiju. Jedna od obaveza Intesa Sanpaolo je da bude strateški partner kompanijama i pomogne im da donesu promene u svojim organizacijama. Programi stručnog osposobljavanja i obrazovanja koje nudi Intesa Sanpaolo Formazione pripremaju kompanije i direktore za tektonske promene kao što je uvođenje prakse cirkularne ekonomije.\nU okviru Laboratorije za cirkularnu ekonomiju, Intesa Sanpaolo Formazione realizuje i planira nove programe koji navode ključnu ulogu cirkularne ekonomije u budućnosti naše planete, ali i u budućnosti poslovne konkurentnosti.\n"Potražnja za programima stručnog usavršavanja ukazuje da je izuzetno važno da italijanski menadžeri razviju sopstvene veštine koje su ključne za uspeh njihovih kompanija."\nElisa Zambito, izvršna direktorka banke Intesa Sanpaolo Formazione\nTellini i Porro slažu se da je krajnje vreme za revolucionarne promene u privredi. Pandemija koronavirusa značajno je naudila svetskoj privredi zbog čega mnogim kompanijama i pojedincima u EU-u predstoji rekonstrukcija.\n"Sve je jasnije da su potrebne hitne promene, verovatno i zato što se nalazimo u nezavidnoj situaciji koja obično zahteva inovacije."\nTellini smatra kako cirkularna ekonomija poseduje najveći potencijal za temeljno (pre)oblikovanje svetskih tržišta zato što je sredstvo strateških inovacija i pokretač konkurentnosti u budućnosti.\nCirkularna ekonomija jedno je od najboljih rešenja za poslovne i finansijske zajednice. - Massimiano Tellini, globalni šef Odeljenja za cirkularnu ekonomiju Inovacionog centra banke Intesa Sanpaolo


Prve špijunske fotografije novog Smart SUV modela\nProizvodna verzija Smart Concept #1 modela ubrzana je i trenutno se nalazi u test fazi u Kini, gde je jedan primerak primećen teško kamufliran na jednom lokalnom autoputu...\nSmart je predstavio Concept #1 prvi put na minhenskom sajmu automobila Munich Motor Show, septembra meseca prošle godine, obećavajući da će potencijalni proizvodni model izgledati veoma slično prototipu. Ovo je ujedno i prvi potpuno električni model kompanije Smart, od kada su Daimler i Geely objavili da svojim partnerstvom žele da održe Smart brend živim.\nŠpijunske fotografije predstavljaju nam električni SUV gotovo identičnog oblika kao i koncept, sa veoma kratkim prednjim i zadnjim delom. Nije nam omogućen preterano jasan pogled na prednji deo, ali možemo zaključiti da se tamo nalaze LED farovi koje smo videli i na sajamskoj verziji automobila, koji su najverovatnije prenešeni na proizvodni model.\nOstalo bitno pomena jeste to da novi Smart SUV može biti viđen sa prominentnom linijom krova i ugaonim bočnim prozorima. Kamuflaža na karoseriji krije dizajnerske elemente vrata, uključujući i brave, dok su aerodinamični diskovi postavljeni preko točkova, takođe. Zadnji deo prototip modela deluje gotovo identičan onom na Concept #1 i poseduje LED štopaljke sa istaknum LED svetlosnom trakom.\nEletkrični SUV će najverovatnije imati identične dimenzije kao i koncept model. Ovo znači da će najverovatnije stići sa 4.290 milimetara u dužini, 1.919 milimetara u širini i 1.698 milimetara u visini, što ga čini nešto kraćim, ali dužim i širim od modela Mercedes-Benz EQA.\nDetalji o električnom pogonskom sklopu novog modela i dalje ostaju pod velom tajne, ali se očekuje da će automobil imati brojne napredne sisteme vozačke asistencije. Kako izvori procenjuju, nova linija kompanije Smart bi trebalo da se pojavi na kineskom i evropskom tržištu 2023. godne.


Kompanija poručila Soniju: "Samo napred, tužite nas" - BIGportal.ba\n15 Februara, 2021 15 Februara, 2021 062\nKompanija Dbrand, koja je poznata po tome što proizvodi zaštitne maske za mobilne telefone, počela je da prodaje mat crne ploče za kućište konzole Sony PlayStation 5.\nKako prenosi portal The Verge, Sony je zbog prodavanja prilagođenih ploča za njihovu novu konzolu pretio pravnim postupcima kompaniji CustomizeMyPlates, koja je onda bila primorana da odustane od proizvodnje.\nDbrand se toga izgleda ne boji, pa na zvaničnoj stranici otvoreno izazivaju Sony, što pokazuje njihov slogan “Go ahead, sue us”, odnosno “Samo napred, tužite nas”. Dbrandov Darkplate, odnosno ploča koju prave, sadrži svoju verziju poznate teksture PlayStation ikona koje se inače nalaze na njihovom kontroleru i konzoli.\nUz Darkplate je, takođe, moguće naručiti i “skin” za srednji deo PlayStationa 5, ali kad se sve cene saberu, to i nije baš jeftino, jer kako prenosi portal Bug, sve ukupno košta oko 60 dolara plus poštarina.\nOvo brojnim kupcima ipak ne smeta, jer je na zvaničnoj stranici kompanije istaknuto da su rasprodata već tri kontigenta.\nPS5 side plate SCANDAL – why DBrand is RIGHT to rattle Sony PlayStation 5 cage https://t.co/p8F1S72uFS pic.twitter.com/UC4x2aAMoN\n— T3.com (@T3dotcom) February 15, 2021\nFacebook pravi pametni sat: Da li biste ga nosili?\nNavike koje negativno utiču na kožu: Da li vi radite nešto od ovoga?


Još pet osoba inficirano virusom korona na Kosovu\nIzvor: Radio 021, 04.Apr.2020, 20:43\nJoš pet osoba inficirano je korona virusom u sredinama većinski nastanjenim srpskim stanovništvom na Kosovu, potvrđeno je na konferenciji za štampu kriznog štaba u Kosovskoj Mitrovici.\nOd ukupnog broja zaraženih, tri osobe su iz Kosovske Mitrovice, a dve iz Zvečana. Svi oboleli su u stabilnom stanju, a prvih 13 pacijenata sa lakšim simptomima biće smešteno u Studentskom centru, preuređenim za smeštaj onih sa lakšom kliničkom slikom, prenosi KoSSev.\n"Broj novozaraženih u opštinama sa srpskom većinom na Kosovu i Metohiji je sledeći – u Kosovskoj Mitrovici je troje pozitivnih na koronavirus, tako da je broj ukupno zaraženih u ovom gradu 14, dok su u Zvečanu novozaražene dve osobe, i ukupan broj zaraženih u ovoj opštini je 6. U Leposaviću je broj zaraženih dva, od kojih je jedna osoba preminula", potvrdio je Miloš Mirković, direktor Zavoda za javno zdravlje u Kosovskoj Mitrovici.\nPodsetio je na to da je na centralnom Kosovu zaražena samo jedna osoba, te dodao da je ukupan broj trenutno zaraženih u srpskim sredinama na Kosovu 23. Tri pacijenta se nalaze u KBC Niš, jedan u Beogradu, dok se ostali nalaze u Kosovskoj Mitrovici ili u samoizolaciji i u stabilnom su stanju, dodao je.\nMirković poručuje da se očekuju rezultati za nove uzorke koji su u subotu ujutru upućeni na Veterinarski institut u Kraljevu. Dodaje da je od početka pandemije do sada uzorkovano 256 osoba u srpskim sredinama, a u ovaj broj ulaze i osobe koje su testirane u Prištini, tačnije radnici i zatvorenici u Pritvorskoj jedinici u Severnoj Mitrovici.\nOn je pozvao sve one koji posumnjaju na simptome korona virusa da se jave dežurnim epidemiolozima, a čiji su kontakti dostupni na sajtu Zavoda za javno zdravlje i Kriznog štaba.\nB92: Na severu Kosova i Metohije pet novoobolelih od korona virusa\nVečernje novosti: U većinski srpskim sredinama na KiM, registrovane 22 osobe sa virusom korona\nRadio Televizija Vojvodine: U Opštu bolnicu u Ćupriji stigli lekari iz Rusije\nKMnovine.com: Pet nova slučaja Koronavirusa među Srbima na KiM, ukupno 22 inficiranih (FOTO)\n17:24: ISPLIVALI PODACI O TRAMPOVOJ PROŠLOSTI KOJE ŽELI DA SAKRIJE: Ot...\n17:24: "Hrvati će vratiti Pavelićevu sliku u Sabor" Žestoka reakcija ...\n17:24: UKLETO MESTO NA IBARSKOJ MAGISTRALI: Ovo je "DRUM SMRTI", CRNA TA...\n17:24: OSAM MINUTA SE ČULO SAMO DISANJE: Američka dečija televizija n...\n17:24: VUHAN POKREĆE EKONOMIJU: Za 15 dana na virus testirano 11 milion...\n17:24: Tramp zabranjuje kineske aviokompanije u SAD\n17:20: Američki ministar odbrane ne podržava Trampovu odluku\n17:20: OVUSU ŠOKIRAO SRBE: Bivši fudbaler Čukaričkog i Radnika tvrdi...\n17:19: Čukarički preokretom do pobede nad Radničkim i polufinala Kupa...\n17:19: "NIŠ, MOJ GRAD" IZLAZI NA LOKALNE IZBORE "Niš je postao crna ta...


Džonsonov kabinet se izvinio kraljici zbog proslave uoči sahrane princa Filipa\nBritanski premijer Boris Džonson u parlamentu 12. januara 2022.\nKabinet britanskog premijera Borisa Džonsona izvinio se kraljici Elizabeti, nakon što je objavljeno da su službenici u Dauning stritu, sedištu britanskog premijera, održali zabavu veče uoči sahrane princa Filipa.\nZabava se dogodila 16. aprila 2021, u vreme nacionalne žalosti, ali i u vreme zabrana okupljanja zbog COVID-19.\nDžonson se suočava sa najvećom krizom svog premijerskog mandata nakon više otkrića o nizu društvenih okupljanja tokom karantina zbog pandemije COVID-19.\nDžonson je, navodi Rojters, pod sve većim pritiskom opozicije da podnese ostavku.\nŽurka zbog koje će Johnsona dugo boleti glava\nBritanski mediji objavili su da su dve žurke održane u Dauning stritu, dan pre sahrane princa Filipa. Okupljanja o kojima je prvi izvestio Telegraf bila su 16. aprila 2021. i trajala su do kasno u noć.\n"Za duboko žaljenje, ovo se dogodilo u vreme nacionalne žalosti i Dauning strit se izvinio Palati", rekao je Džonsonov portparol novinarima.\nDžonson je, kako je rečeno, tog dana bio u svojoj seoskoj rezidenciji u Čekersu i nije bio pozvan ni na jedan skup.\nBritanski princ Filip, vojvoda od Edinburga i suprug kraljice Elizabete Druge, sahranjen je 17. aprila u zamku Vindzor. Službi u kapeli su prisustvovali samo članovi kraljevske porodice, u skladu s merama u borbi protiv epidemije.\nPremijer Boris Džonson se već jednom izvinio jer je prisustvovao okupljanju u Dauning stritu na početku pandemije i uprkos tadašnjim merama.\nOn je tvrdio da je okupljanje održano 20. maja 2020. bilo adni događaj i da "tehnički" nije prekršio nikakva pravila.\nLider opozicionih laburista odbacio je Džonsonovu verziju događaja i pozvao premijera da podnese ostavku.


Gradiska.com - Gimnazijalka Anđela Marčetić treća na republičkom literarnom konkursu\nTim povodom je Gradska organizacija Crvenog krsta Gradiška Anđelu nagradila prigodnim poklonima.\n„Ovo nije prvi put da učestvujem, učestvovala sam i ranije i na moje veliko zadovoljstvo moj rad ne samo da je prošao na opštinskom i regionalnom, nego je stigao i do republičkog takmičenja. Tema je bila u kontekstu života deminera, koliko je njihova velika požrtvovanost i posvećenost radu, možda ljudi nisu svjesni koliko oni vremena i truda ulažu u to“ kaže Anđela Marčetić, učenik Gimnazije Gradiška.\n“Ova aktivnost je značajna, s obzirom na problematiku koja nas prati, jer minskih polja ima na području cijele BiH I RS” rekao je Borko Dević, sekretar Gradske organizacije Crvenog krsta Gradiška.\nIz gradiškog Crvenog krsta ovom prilikom istakli su da imaju izuzetnu saradnju sa svim srednjima školama na području Gradiške. Predstavnici ove organizacije su nagradili i profesoricu Milenu Šmitran, koja je aktivista pokreta Crvenog krsta. Ona kaže da je na ovogodišnjem konkursu učestvovalo sedam učenika iz gradiške Gimnazije. Iz ove obrazovne ustanove ističu da su veoma zadovoljni uspjehom koji je ostvarila učenica Anđela Marčetić.\nAnđela Marčetić je vukovac učenik četvrtog razreda društevno jezičkog smjera.Ona je osim ovog učestvovala do sada na mnogim drugim konkursima, na kojima su osim mina bile zastupljene I druge teme.\nViše iz kategorije: « Crveni krst podijelio paketiće djeci sa posebnim potrebama\tKenan Mahmutagić izradio jednu od pet najboljih mobilnih aplikacija u BiH »


Kriza vlade italijanskog premijera Berluskonija\nVlada sa najdužim mandatom u posleratnoj istoriji Italije, ovih dana se suočava sa glasanjem o poverenju. Usred najozbiljnije političke krize u četiri godine, premijer Silvio Berluskoni odlučio je da bi parlament trebalo da glasa o poverenju njegovoj vladi.\nKoalicioni partneri vrše sve veći pritisak na premijera Silvija Berluskonija posle teškog poraza na lokalnim izborima početkom ovog meseca.\nSada se Berluskoni bori za svoju političku budućnost. Protekle nedelje su podršku vladi uskratile dve stranke – Unija demohrišcana i Nova socijalisitčka stranka Italije. Suočen sa najtežom političkom krizom u protekle četiri godine, Berluskoni se sastao sa italijanskom predsednikom Ćampijem i potom odlučio da ne podnosi odmah ostavku nego sačeka da parlament glasa o poverenju vladi.\nPredstavnici opozicionih stranaka levog centra kažu da ne mogu da veruju da je došlo do takve situacije i traže raspisivanje prevremenih opštih izbora. Takav stav izrazio je lider italijanskih komunista Oliviero Diliberto.\n«Sramota je da parlament još nije doneo odluku», rekao je Diliberto i dodao da je sledeći korak da se građani Italije pitaju kakvu vladu žele. Zato, prema Dilibertovom mišljenju, treba što pre raspisati izbore.\nAko vlada desnog centra u četvrtak ne dobije poverenje Parlamenta, Berluskoni će morati da podnese ostavku. Njegova vlada je imala najduži mandat u posleratnoj Italiji. Pre glasanja o poverenju, italijanski premijer će se obratiti poslanicima oba doma Parlamenta. Unija demohrišcana pozvala je Berluskonija da podnese ostavku i formira novu vladu sa novom platformom.\nPremijer je taj zahtev odbio a Unija je povukla svoja četiri ministra iz vlade. Ipak, ta stranka je rekla da će i dalje glasati za Berluskonijevu vladu u Parlamentu. Medjutim, vladajucu koaliciju je dodatno oslabilo to što je partija Nacionalnog saveza najavila da razmatra da li će i sama da povuce svoje ministre i uskrati podršku vladi.


Lavrov: Nastavak stranog nadzora – poniženje za BiH – Studio B\nLavrov: Nastavak stranog nadzora – poniženje za BiH Tanjug\nObjavljeno: 28.10.2020. 11:04 Izmenjeno: 28.10.2020. 20:59\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov rekao je da Rusija ne prepoznaje nikakvu praktičnu potrebu za visokim predstavnikom u BiH, čija je funkcija odavno iscrpljena, kao i da postoji čak nešto ponižavajuće u tome da jedna suverena i nezavisna zemlja i dalje ostaje pod spoljnim nadzorom.\nLavrov, koji je danas trebalo da poseti BiH, ali je poseta odložena zbog odlaska u samoizolaciju usled korona virusa, istakao je da je vreme da se to privede kraju, te da sva odgovornost za budućnost zemlje pripada samo njenim narodima.\nZa banjalučki Glas Srpske, šef ruske diplomatije rekao je da bi odnose Rusije sa BiH okarakterisao kao prijateljsko partnerstvo i napomenuo da će sledeće godine biti obileženo 25 godina od njihovog uspostavljanja.\n„U relativno kratkom periodu zajedničkim naporima zaista smo uspeli da izgradimo stabilan sistem veza zasnovanih na pragmatizmu, obostranom poštovanju, uzajamnom razumijevanju o velikom broju pitanja. Nemamo nerešenih problema“, rekao je Lavrov i dodao:\n„Održava se napredan politički dijalog, pruža se uzajamna podrška na multilateralnim platformama. Pridržavamo se podudarnih ili veoma bliskih stavova o ključnim međunarodnim pitanjima. Jednoglasno podržavamo nedopustivost revizije opšteprihvaćenih rezultata Drugog svetskog rata, dosledno se protivimo bilo kojim formama i manifestacijama neonacizma“.\nIstakao je da razvija praktična saradnja, da je Rusija jedan od vodećih spoljnotrgovinskih partnera BiH, te da se nalazi među prvih deset zemalja po obimu direktnih stranih ulaganja u lokalnu privredu.\n„Najveći ruski ekonomski operateri – Zarubežnjeft, Gasprom, Zberbanka obezbeđuju ne samo stotine radnih mesta u BiH, već i višemilionske prihode od plaćanja poreza. Rusija je pouzdan snabdevač prirodnim gasom za BiH“,kazao je.\nZauzvrat, ističe, rusko tržište je otvoreno za voće i povrće iz BiH, raste interes prema sadnicama voćarskih kultura proizvedenih u BiH, nastavlja se rad na obezbeđenju isporuka mesa i mlečnih proizvoda.\n„Uspostavljena je kulturna i humanitarna saradnja na mnogim poljima. Naime, jačaju se veze u sferi obrazovanja, organizuju se koncerti, izložbe i drugi događaji“, kaže Lavrov.\nIstiče da je Rusiji posebno drago da raste broj partnerskih kontakata između administrativnih jedinica dve zemlje i da je na taj način očito duboko uzajamno interesovanje za jačanje svestranih odnosa.\n„Smatram da potpuno podudaranje kako strukture, tako i suštinskog sadržaja naših odnosa dejtonskim posebnostima BiH ostaje ključni faktor uspeha. Rekao bih da je to potvrda održivosti i funkcionalnosti administrativnog sistema BiH predviđenog Mirovnim sporazumom. Potrebno je poštovati određena pravila bez pokušaja da budu zaobiđena ili raspakivana“, naglasio je Lavrov.\nLavrov ističe da Rusiju sa Republikom Srpskom ujedinjuju bliske istorijske i kulturne veze i da cene zaista bratsko uzajamno razumevanje te naglasio da Rusija, kao jedna od država garanata Mirovnog sporazuma, potpuno podržava dejtonski status Srpske i njena ustavna ovlašćenja.\n„Nije tajna da znatan deo praktične saradnje sa BiH predstavlja saradnja s Republikom Srpskom. Naši preduzetnici pokazuju interesovanje za industrijski potencijal Srpske. Razmatra se priključivanje Rusije projektima gasifikacije. Pri tome, želio bih posebno naglasiti da takva kooperacija nije usmerena protiv bilo koga. Imamo namjeru da i ubuduće podstičemo svestrano unapređenje i proširivanje veza sa Srpskom“, kazao je Lavrov.\nKada je reč o izjavama da je Dejtonski mirovni sporazum zastareo i da ga je potrebno menjati, Lavrov je naglasio da se to obično pokreće iz inostranstva.\n„Očigledno je da su pravila utvrđena u Mirovnom sporazumu 1995. godine u suprotnosti sa nečijim interesima i sprečavaju sprovođenje smernica koje se nameću spolja. Nikako to ne smatramo dovoljnim razlogom za razgovor o reviziji Dejtona koji već četvrt veka uspešno obezbeđuje mir, bezbednost i stabilnost u BiH i regionu u celini“, naveo je.\nŠtaviše, ističe Lavrov, trajna vrednost Mirovnog sporazuma leži u činjenici da je on precizirao osobine unutrašnjeg uređenja BiH, utvrdio ustavni položaj dva entiteta, razgraničio sfere odgovornosti među nivoima vlasti, garantovao jednak status tri konstitutivna naroda, obezbedio verifikovanu šemu za ostvarivanje njihovih nacionalnih prava, uključujući pravo veta radi zaštite vitalnog nacionalnog interesa.


Ženska vlada otvorila bazu podataka\nŽenska vlada promovisala je juče onlajn bazu podataka, koju je sačinila da bi ukazala na potencijal profesionalnog znanja i menadžerskih kapaciteta u ženskom delu srpske populacije. Baza sadrži podatke o ženama koje svojim radom, znanjem i profesionalnim rezultatima doprinose razvoju društva i mogu da budu pozitivan model za promovisanje profesionalizacije i stručnosti.\nOva baza podataka će, kako je rekla Svetlana Kisić, predsedavajuća Ženske vlade, pokazati sa koliko stručnih i profesionalnih žena raspolaže naše društvo, kao i da postojanje ove baze olakšava kompanijama, agencijama, medijima, međunarodnim organizacijama da pronađu adekvatan stručni profil. U ovoj fazi baza sadrži oko 200 biografija, a planirano je da se umreži 1.500 žena u Srbiji. Kriterijumi za izbor članica su nivo obrazovanja, profesionalno iskustvo, objavljeni radovi, realizovani projekti, društvena angažovanost, članstvo u profesionalnim udruženjima, stručnim telima i organima upravljanja. Baza podataka objavljena je na sajtu Ženske vlade (www. zenskavlada.org.rs). Ženska vlada osnovana je januara 2007. godine, kao nevladina, nepolitička i neprofitna organizacija, na osnovu ideje koju su 2006. godine pokrenuli "Blic" i Evropski pokret u Srbiji.


Sari doveo igrača Čukaričkog u Lacio\nNovi trener Lacija Maurisio Sari doveo je u svoj tim Dimitrija Kamenovića iz Čukaričkog.\nKamenović je danas i zvanično postao novi igrač Lacija, a taj transfer je dogovoren bio već zimus. Ekipi Čukarićkog na račun će leći tri miliona evra, a to bi moglo porasti ukoliko Kamenović aktivira određene bonuse iz ugovora.\nOn je ponikao u ekipi Čukaričkog gdje je na 57 utakmica postigao dva gola, uz tri asistencije. Kamenović je inače i kapiten mlade reprezentacije Srbije.\nPrethodni članakOgroman broj tenisera odustao od učešća na Olimpijskim igrama\nNaredni članakBirčević ima novi klub


Odbačene gume predstavljaju veliki teret za naše životno okruženje, tako da brojni preduzetnici nalik kompaniji Marangoni, razvijaju brojne metode za njihovo recikliranje...\nUkoliko ste se pitali na koji način vulkanizeri vraćaju šaru gumama, onda je snimak na kome možete videti mašinu za protektirenja u akciji definitivno prava stvar za vas.\nKada se gume izližu i izgube šaru, korisnici ih uglavnom ostavljaju u radnji u kojoj ih menjaju i uzimaju nove. Odbačene gume se uglavnom reciliraju, hemijski razlažu na komponente kako bi kasnije bile korišćene prilikom izglradnje ulica i parkova. Određene kompanije reciklažu shvataju drugačije, ali tokom dugog niza godina brendovi nalik Marangoni nastoje da uštede svojim klijentima nešto novca menjajući stare šare novim gazećim slojevima guma, u procesu koji se zove protektiranje.\nOvekve gume nisu samo lake za kreiranje, već koriste oko 20% manje energije od one potrebne za kreiranje novih, istovremeno pružajući odlične rezultate kada su podvrgnute istim testovima regularnih pneumatika, namenjenih jednokratnoj upotrebi. Ipak, glavna prednost protektiranja dolazi u vidu ponovnog korišćenja unutrašnjih slojeva starih guma, koje čine trećinu vrednosti novih modela. Vraćanje šara na gume takođe, umnogome smanjuje upotrebu prirodnih sirovina i stvaranje CO2 emisija, tipičnih u industrijskim proizvodnim procesima.\nIzlizana guma koja stigne u ovu fabriku odmah se stavlja u proces vizuelnog i instrumentalng pregleda za koji su zaduženi iskusni vulkanizeri. Najvažniji korak u ovom postukpu predstavlja precizno lasersko merenje sa alatom nemenjenim skeniranju gume u vakuumu radi detekovanja oštećenja i defekata koji nisu vidljivi sa spoljne strane, nakon čega dolazi do razdvajanja različitih slojeva kreiranih od velikog broja metalnih žica i tekstilnih ojačivača smeštenih unutar gume.\nGume koje se ne mogu protektirati ne odbacuju se, već se uništavaju u fabrici zaduženoj za termalnu obradu i njihovo spaljivanje u visokim pećima, pretvarajući ih ovim putem u korisnu energiju bez stvaranja štetnih atmosferskih gasova. Pošto ovaj proces koristi određene temperature, materijali koji ne izgore mogu se ponovo prikupiti i pripremiti za reciklažu. Sa druge strane, gume bez prijanjajućeg sloja koje su spremne za proces protektiranja, obeležavaju se bar kodovima i pripremaju za finalnu obradu.\nPreostale noge guma ulaze u mašinu koja ih polira i skida preostale segmente gazećeg sloja i višak materijala. Količina gazećeg sloja koja se uklanja zavisi od veličine i tipa baznog dela pneumatika, dok nakon ovog procesa guma postaje potpuno spremna za dodavanje nove šare.\nPolirana noga gume odlazi u sledeću fazu procesa protektiranja, gde se ponovo proverava radi detekcije površinskih nepravilnosti i njihovog popravljanja. Ona se zatim prekriva lepljivim slojem nevulkanizovane gume, ili takozvane žvake. Prethodno vulkaniziran prsten obmotava se i namešta oko gume kako bi osigurao da je mašina centrirana na materijalu, dok se stezaljke prese pojavljuju i pritiskaju gazeći sloj na dole. Kada mašina povuče svoje držače, izlaze valjci namenjeni dodatnom ravnanju nove šare i njenom boljem prijanjanju na površini gume.\nSvaka guma oblaže se još jednim tankim slojem nakon čega se vakumira. Ovako pripremljeni pneumatici stavljaju se u komoru pod pritiskom, u kojoj će svaki pojedinačno biti ojačan. Tokom ovog procesa, gume su izložene veoma visokim temperaturama i pritisku istovremeno, dok se komora zagreva na preko 120 stepeni celzijusa i stvara pritisak od oko 40 kg po kvadratnom centimetru, tokom dva ipo do tri sata.


Ministarstvo održivog razvoja i turizma povuklo je Plan objekata privremenog karaktera NP “Durmitor” za period 2017 – 2019.\nFirma Explorer neće na obali Crnog jezera postavljati bungalove, igraonicu za djecu, avanturistički park, vještački zid za penjanje…\nTačku na gradnju u srcu Nacionalnog parka “Durmitor”, koji je pod zaštitom UNESCO-a, stavilo je Ministarstvo održivog razvoja i turizma, koje je povuklo Plan objekata privremenog karaktera NP “Durmitor” za period 2017 – 2019.\n“Na osnovu člana 222 Zakona o planiranju prostora i izgradnji objekata („Službeni list CG“ br. 64/17,44/18 i 63/18) Ministarstvo održivog razvoja i turizma, a shodno Zaključku Kolegijuma broj 101-242/20 i 101-242/20 od 10. 4. 2019. godine donijelo je Odluku o prestanku važenja Plana objekata privremenog karaktera na području NP „Durmitor“ za period 2017 – 2019. godine. Plan objekata privremenog karaktera na području NP „Durmitor“ za period 2017 – 2019. godine (jun 2017. i april 2018. godine) prestaje da važi. Inače, planski dokument se ne može parcijalno stavljati van snage”, piše u odgovorima MORT-a.\nOdluka o povlačenju Plana donijeta je 10. aprila, a o tom dokumentu raspravljano je nakon što im je stigao Predlog Skupštine Opštine Žabljak – da stave van snage Plan objekata privremenog karaktera na području Nacionalnog parka “Durmitor”, u dijelu koji se odnosi na lokacije oko Crnog jezera.\nPo državu izuzetno nepovoljan ugovor predviđa da bi “Exploreru” pripala sva zarada od bungalova, igraonice za djecu, avanturističkog parka i vještačke stijene, korišćenja krplji, nordijskih skija, čamaca, kanua, skija, bicikala i otvorenog šanka…\nPrethodni tekstZa 20 minuta možete da ispravite pogrbljeno držanje! VIDEO\nSledeći tekstNa današnji dan nastala je SR JUGOSLAVIJA


Razlozi za konkurisanje\nŽelite da radite posao koji vas ispunjava, u zdravoj atmosferi i u timu ambicioznih i profesionalno orijentisanih ljudi, gde se zaista vrednuju marljivost, integritet i poštenje.\nKompanija Smitran Auto je privatna kompanija sa najdužom tradicijom na prostorima bivše Jugoslavije čija je osnovna delatnost distribucija starter akumulatora. Smitran Auto je uvoznik i distributer svetski poznatih brendova akumulatora Energizer, Varta, Optima, a u raspolaže i paletom privatnih brendova među kojima su u Srbiji najprepoznatljiviji Firecell i Mustang akumulatori. Pored akumulatora Smitran Auto je distributer automotive sijalica i dodatne opreme i predstavnik je robnih marki Mayer i Osram.\nKompanija posluje preko svoja četiri distributivna centra u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu i Nišu, a u svoj tim zapošljava vozače, magacionere, servisere, prodavce, komercijaliste, administratore, grafiičke dizajnere i ljude raznih drugih profesija.\nNaše proizvode možete naći u preko 600 prodajnih objekata širom Srbije.\nSmatramo da samo zadovoljan pojedinac može da doprinese uspehu kolektiva. U kompaniji Smitran Auto ljubomorno čuvamo to naše zadovoljstvo. Zbog toga nastojimo da zaposlimo, razvijemo, unapredimo i zadržimo kadrove sa potencijalom, kao i da kreiramo prijatno i podsticajno radno okruženje.\nInovativnost, istrajnost, briga o ljudima, pobednički mentalitet i lična odgovornost su vrednosti koje podstičemo i cenimo jer smatramo da su one osnova izvrsnosti i napretka.\nSvesni smo važnosti motivisanih i stručnih kadrova, te nam je profesionalni razvoj zaposlenih jedan od prioriteta.\nUnapređenje zaposlenih unutar kompanije je jedan od naših najvažnijih principa. Ponosimo se činjenicom da je većina naših menadžera napredovala sa nižih pozicija u firmi. Naši zaposleni znaju da kvalitetan rad i inicijativa dovode do preuzimanja odgovornijih i složenijih zadataka.\nNema aktuelnih otvorenih pozicija!


Tag / Srpski košarkaši / Vesti online\nMusli napustio Unikahu\nSrpski košarkaš Dejan Musli sporazumno je raskinuo ugovor sa Unikahom, potvrđeno je danas na sajtu španskog evroligaša.\nŠtimac: Radio sam sve za Srbiju i grb, bodriću reprezentaciju\nSrpski košarkaš Vladimir Štimac emotivno je doživeo oproštaj od reprezentacije i poručio da će uvek biti tu da bodri izabranike Aleksandra Đorđevića na putu ka novim uspesima.\nTeo 2 puta u Top 5, Bogdanović "cepao" trojke (VIDEO)\nSrpski košarkaši Miloš Teodosić i Bogdan Bogdanović nastavljaju da privlače pažnju ljubitelja NBA lige uoči početka nove sezone.\nTeo i Bogdan briljirali, Klipersi pobedili Kingse (VIDEO)\nLos Anđeles Klipersi pobedili su sa 104:87 Sakramento Kingse, a odlične partije za svoje timove odigrali su Miloš Teodosić i Bogdan Bogdanović.\nSuperkup u Hamburgu: Srbija protiv Poljske, Rusije i Nemačke\nKošarkaši Srbije osvojili su prošlog vikenda "Trofej Beograda", a predstojećeg će igrati na turniru "Superkup" u Hamburgu protiv reprezentacija Poljske, Rusije i Nemačke.\nĐorđević: Želimo punu dvoranu na "Trofeju Beograda"\nLazić: Da osvojimo zlato na EP i obradujemo Srbiju\nGudurić u Istanbulu: Srećan sam što sam u Fenerbahčeu\nSrpski košarkaški reprezentativac Marko Gudurić doputovao je danas u Istanbul na potpis ugovora sa šampionom Evrope Fenerbahčeom.\nGudurić definitivno u Fenerbahčeu, Zvezdi milion evra\nKošarkaš Crvene zvezda Marko Gudurić preći će u Fenerbahče u transferu vrednom milion evra, potvrdio je danas predsednik crveno-belih Nebojša Čović.\nFenerbahče: Bogdane hvala, ispisao si istoriju kluba\nŠampion Evrope Fenerbahče zahvalio se danas srpskom košarkašu Bogdanu Bogdanoviću na doprinosu najvećim uspesima u istoriji kluba i poželeo mu sreću u nastavku karijere i NBA ligašu...\nZvezda bez još jednog igrača: Jović u Bajernu\nDosadašnji košarkaš Crvene zvezde Stefan Jović definitivno odlazi u Nemačku, gde će mu trener biti selektor reprezentacije Srbije Aleksandar Đorđević.


Organizacija društvenog aktivizma » Za dostojanstven rad\nОзнаке: konferencija, radna prava\nGrupa nevladinih organizacija okupljenih u Akciju za unapređenje uslova za dostojanstven rad “Crno na belo – Zajedno smo glasniji” održala je u Beogradu skup „Za dostojanstven rad“.\nNa ovoj svojevrsnoj multimedijalnoj konferenciji predstavnici organizacija civilnog društva razgovarali su sa predstavnicima poslodavaca i udruženja građana o uživanju propisanih prava iz socio-ekonomske oblasti i pravima iz oblasti rada u Srbiji.\nSegmenti konferencije su bili ilustrovani igrokazima u kojima su glumci izveli tipične scene iz spornih delova života radnika i poslodavaca u Srbiji. Ovi scenski nastupi su bili uvod u diskusiju u kojoj su učestvovali stručnjaci iz oblasti radnih odnosa i radnog prava, kao i predstavnici udruženja poslodavaca i udruženja građana.\nSkup je deo projekta koji sprovodi šest partnerskih nevladinih organizacija koji finansira USAID preko Instituta za održive zajednice.\nCilj skupa je bio da se podigne nivo svesti o o neophodnosti poštovanja radnih prava bez obzira na krizu i visoku stopu nezaposlenosti. Postavilo se ključno pitanje šta civilno društvo može da učini kako bi se zaštitili radnici u Srbiji, bez ugrožavanja opstanka poslodavaca?


2000/10/09 17:00 Priblizavanje ali sa zadrskom\nMON, 09 OCT 2000 17:00:53 GMT\nPriblizavanje ali sa zadrskom\nAIM Skopje, 05.10.2000\nMakedonija ce biti prva zemlja u istoriji EU koja ce potpisati Sporazum o stabilizaciji i asocijaciji (Stability and Association Agreements-SAAs). Ovaj novi tip dogovora, kako kazu makedonski nezavisni analiticari, sustinski se razlikuje od dosadasnjih Euro - sporazuma koji su sluzili kao filter kroz koji prolaze sve zemlje koje pretendiraju za clanstvo. Ovaj prvi dogovor prakticno treba biti uzorak koji ce kasnije potpisati i druge zemlje regiona koje su ostale bez ikakvog ugovora. Posljednje koje su potpisale klasican Euro-sporazum su drzave koje su usle u agendu 2.000, a Makedonija, na zalost svih, nije uspela da uhvati prikljucak i pored toga sto je premijer Ljubco Georgievski, pre nego sto je dobio izbore obecavao uskakanje u zadnji vagon kompozicije koja vozi prema EU. To se nije desilo, ali, zato, Evropska unija je startovala draft takozvanih sporazuma o stabilizaciji i asocijaciji, dajuci primat Makedoniji kao jedinoj zemlji regiona koja je iz svih balkanskih kriza izasla bez vecih potresa.\nIdeja o ovakvim sporazumima prakticno je rezultanta politike koja se u Uniji pojavila poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma, novembra 1995 godine, a koja tece na relaciji - zemlje iz balkanskog regiona moraju prvo regionalno saradjivati i uravnoteziti odnose kako u ekonomskoj tako i politickoj sferi, naravno ukljucivsi tu covekova i manjinska prava, vladavinu prava, te trzisne ekonomije. Ispostavilo se da ce ove zemlje dobiti i novu politicko-geografsku determinantu - Zapadni Balkan. Nesto kasnije pojavili su se i prvi instrumenti za realizaciju ove ideje o regionalnoj saradnji a to su Pakt za stabilnost i sporazumi za stabilizaciju i asocijaciju pa tek onda priklucak u EU. Stvaranje ovakve cekaonice nije originalna ideja Evropske Unije vec autorstvo nad takvom politikom ima NATO patentiranjem Partnerstva za mir, takodje svojevrsnog saltera na kojem cekaju zemlje kandidati za ulazak u ovaj kolektivni bezbednosni sistem.\nMediji u Makedoniji vec analiziraju da ova politika znaci stvaranje jednog subregiona u predvorju Evrope koji ce morati u sledece dve decenije da se stratificira pa tek onda da dobije sansu za apliciranje za punopravno clanstvo. Problematicna je naime takozvana evolutivna klauzula koja je u Euro-sporazumima konsekventna i znaci da zemlja dobija garanciju da ce u odredzenom roku postati punopravna clanica Unije. Makedonska politika jos u vremenu predsednikovanja Kire Gligorova je insistirala da regionalna saradnja ne dobije formu � ulazak zemalja Balkana u EU u �kolektivnom tajmingu� vec da svaka dobije individualnu sansu da bude ocenjena cime se eliminira opasnost da jedna zemlja koja napreduje ceka ostale da ispune norme Evropske komisije. Ovo je donekle uspelo ali novi sporazumi o stabilizaciji I asociranju ipak se razlikuju od Evro-sporazuma upravo po evolutivnoj klauzuli. Ne zna se kako ce zavrsiti finalni pregovori Makedonije sa EU koji trebaju biti okoncani krajem oktobra, ali prosle nedelje je Kristofer Paten, predsednik evropske komisije izjavio makedonskim novinarima da ostaju neresena jos jedno ili dva pitanja.\nSpekulira se da je upravo evolutivna klauzula problem oko kojeg se lome koplja. Naime, i pored prvobitnih dilema dali da ova klauzula uopste nadje svoje mesto u Sporazumu, prema poslednjim informacijama ona ce ipak biti uvrstena u tekst Sporazuma ali sa meksom formulacijom ili, moglo bi se reci, �parolaskim idiomom� tipa - Unija uvazava zelju da zemlja potpisnik Sporazuma bude clanica zajednice. Ovo determinise buduci tok pregovora i ispunjavanje tvrdih ali postenih uslova koje je postavila Evropska komisija. Naime, ocekuje se da ce evolutivna klauzula biti razvucena takozvanim protokolima ili uslovima koji ce biti ocenjivani kao �subfaze� cime se rok produzava. Prema informacijama koje se mogu cuti u makedonskoj javnosti, Sporazum navodno sadrzi dve faze od kojih svaka traje po cetiri godine. Ali makedonski shef diplomatije Aleksandar Dimitrov je u jednom intervjuu uzgred spomenuo da ce proces mozda trajati izmedzu jedne i dve decenije sto svakako obeshrabruje.\nNaime nije pitanje samo sta ce se u tom roku desiti na zapadnom Balkanu,vec i sta ce se na tako duge staze desavati i u samoj zajednici. Ako Balkanu prete nove opasnosti od krize u Crnoj Gori ili od interetnicke konfrontacije u Makedoniji koja, prema nekim analizama, moze prerasti u konflikt po pitanju zapadnog dela ove zemlje, u EU postoji drugi problem.\nOdbacivanjem jedinstvene monete eura na referndumu u Danskoj, (a ovakvi referendumi treba da se odrze i u Svedskoj i u Velikoj Britaniji) dovodi se u pitanje celovitost evropske ideje, jer u evropskoj javnosti vec se krcka diskusija o takozvanoj Evropi na dve brzine. Ovo remeti konzistentnost evropskih drzava oko sve vece bliskosti i stvaranja zajednice sa sve cvrscim vezama. Tako, cini se, trvenja koja postoje u EU - reforme sistema koje tamo traju vec tri godine, problemi oko valute,otpor nekih drzava da se odreknu sopstvenog suvereniteta - to su faktori koji su uticali na to da Balkan ostane po strani. Osim toga postoji sve veci otpor u parlamentima vodecih drzava oko subvencioniranja njenih slabijih clanica (Grcka, Portugal i Spanija podigle su svoje ekonomije zahvaljujuci grantovima EU) te bi priblizavanje zemalja Balkana bilo jos veci problem posto bi i njih valjalo �dici na noge�. Razume se, Evropi je bitna politicka stabilnost ovih zemalja ali kljucno pitanje je - koliko to kosta. Jednostavno Evropi sada nije potrebno sustinsko sirenje prijemom problematicnih balkanskih drzava. Ili, ne zna se kada ce se Evropa konstituisati kao cvrsta zajednica pa problem Zapadnog Balkana odgadja za bolja vremena. Zbog svega ovoga, promovisan je transfer sa jednog na drugi tip sporazuma, i, koliko god se makedonska vlast trudila da prikaze da su sporazumi isti, sam fakt da je Evropa napravila velike napore da promeni tip sporazuma demantuje vladajuce partije.\nPremijer i njegov kabinet su u periodu pre lokalnih izbora u Makedoniji izvodili svakojaku jezicku ekvilibristiku kako bi javnost nekako ubedili da Sporazum maltene znaci ulazak u Evropu. Na samom startu govorilo se o Sporazumu za asocijaciju i stabilizaciju a permutacijom mesta �stabilizacija� i �asocijacija� zelelo se stvoriti privid da ce Makedonija prvo biti asocirana pa stabilizovana. Premijer jezatim otisao jos dalje pa je govorio o �Sporazumu o asociranju� ili o �asocijativnom sporazumu� sto naravno kod manje upucenih stvara iluziju da Makedonija ide koracima od 100 milja ka integraciji u EU.\nMarketinski je to OK ali sustinski narod treba da zna da je zemlja propustila zadnji vagon kompozicije �agenda 2000�. U svakom slucaju jedina sansa koja ostaje regionu za daljni razvoj, uostalom i zbog geografskog polozaja, prirodno je Evropska Unija. Cini se da je politika ove zajednice prema Balkanu dosad bila benevolentna no nepostojanje vizije, sta se sve moze desiti cuvanjem regiona na distanci u narednih dvadeset godina izvesno ce dovesti do novih radikalnih situacija koje ce opet posle biti lecene umesto sprecene. Naravno,drzanjem uzice na kratkom rastojanju, ili kako bi rekla drzavni sekretar SAD Medlin Olbrajt pokazivanjem velike socne mrkve (intervju u �Time daily�) time sto se zemljama iz regiona diktira tempo i salje pomoc za strukturne reforme, za razvoj civilnog drustva, za vladavinu prava, za manjinska i ljudska prava ili sa postupno uklanjanje carinskih barijera i kvota postize se efekt. Ali Evropljanima izgleda nije jasno da se istorijsko trvenje naroda sa Balkana moze razbuktati u pravi pozar svakog casa. Ovakve teze nisu samo puka crna predvidzanja vec veoma moguc razvoj situacije sa uporistem u istorijskim zbivanjima i aktuelnoj politickoj klimi u regionu. Jednostavno receno vidljivo je da zemlje zapadnog Balkana generalno imaju teznju ka vrednostima Evrope ali forsiranjem regionalnog pristupa ili formiranjem paketa to ce ici sa velikim komesanjem unutar regiona. Tu su neresena pitanja izmedju Makedonije i Bugarske (jezik), Makedonije i Grcke (ime), Makedonije i SRJ(granica) zatim status Kosova, polozaj Crne Gore, institucionalne krize u Albaniji...\nDa bi se region smirio potrebne su cvrsce veze sa Unijom, obavezivacka evolutivna klauzula, realizovanje Pakta za stabilnost koji je za sada daleko od najavljivanog Marsalovog plana i konacno brza integracija ovog subregiona ka evropskim tokovima. To, nema sumnje, zavisi i od demokratskog, miroljubivog kapaciteta i mudrosti vlada ovdasnjih zemalja. Sve u svemu - Good Lack Balkans.


Privatizacija telekomunikacionih kompanija u regionu: Prednjače investicioni fondovi – Bankar.me\nDecember 4, 2015 BERZA, PLANETA, REGION, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nTelekom operateri na tlu centralne i jugoistočne Evrope su sve interesantniji privatnim investicionim fondovima, jer je njihova akvizicija prilika da se zauzme značajan tržišni udio i da se ta tržišna moć iskoristi za njihovo restrukturiranje, kako bi postali efikasniji i ostvarivali veći profit.\nNajveći ponuđač za kupovinu Telekoma Slovenija bio je jedan privatni investicioni fond, i Telekom Srbija je privukao značajno interesovanje ovih fondova, dok su se tradicionalni strateški investitori u ovom sektoru povukli, kako bi se fokusirali na sopstvena tržišta i prilagodili sve bržem tehnološkom napretku koji zahtijeva velika ulaganja.\nStrani ulagači veoma su zainteresovani za telekom operatere na prostoru bivše Jugoslavije. Prije tri godine ovaj region nije bio značajnije na radaru velikih fondova, ali sada je situacija drugačija jer su, u međuvremenu, uslijedile neke velike akvizicije. Primjera radi, kada je KKR, veliki fond koji se istorijski više fokusira na razvijena tržišta, kupio SBB/Telemach, to je bio signal ostalim potencijalnim ulagačima da obrate posebnu pažnju na ovaj dio svijeta.\nOčigledno je da strateški ulagači u telekomunikacionom sektoru, koji su tradicionalno bili zainteresovani za ovaj dio svijeta, kao što su Deutsche Telekom, Austria Telekom i Orange, u ovom trenutku nisu zainteresovani za direktno učešće u kupovini Telekoma Srbije, za razliku eventualno od ruskog MTS ili Telekoma Slovenije. Istovremeno, neki drugi veliki finansijski investitori i privatni investicioni fondovi veoma su motivisani za ovu opciju, kao što se vidjelo i u nedavnom neuspjelom pokušaju prodaje upravo Telekoma Slovenija, kada je najveći ponuđač bio britanski investicioni fond Cinven.\nInvesticioni fondovi su potencijalni kupci i za Telekom Srbiju, čija prodaja bi mogla da se ostvari u narednih nekoliko mjeseci. Oni su zainteresovani zbog velikog tržišnog udjela, koji bi im ta akvizicija automatski donijela. Neki privatni fond bi težio tome da investira u unapređivanje tehnologije, restrukturira poslovanje i optimizuje finansijski menadžment, kako bi, za otprilike pet godina mogao da napravi veoma privlačno, profitabilno preduzeće, koje bi se našlo na berzi ili bilo prodato nekom strateškom investitoru.\nTradicionalni operateri gube na vrijednosti\nSmanjenje interesovanja vodećih evropskih telekoma za ovaj region, a s druge strane povećanje aktivnosti privatnih fondova, posljedica je cikličnih investicionih kretanja. Strateški investitori generalno ne investiraju u velikoj mjeri u centralnoj i jugoistočnoj Evropi, već se opredjeljuju za ono što oni smatraju ključnim tržištima. To je u posljednje vrijeme posebno vidljivo u telekomunikacionom sektoru – američki telekomi u proteklih deset godina nisu mnogo ulagali izvan granica SAD, dok zapadnoevropski telekomi u ovom trenutku koncentrišu svoja sredstva kako bi ih investirali u unapređivanje svojih mreža i konsolidovali sopstveno poslovanje u Zapadnoj Evropi.\nNajznačajniji izvori prihoda evropskih telekomunikacionih operatera u posljednjih nekoliko godina su pod velikim udarom jer takozvani OTT provajderi imaju sve veći udio na tržištu. Tradicionalni telekom operateri, koji u najvećoj meri koriste bakarne žice i 3G mobilnu tehnologiju za prenos podataka, veoma ubrzano gube svoje tržišne udjele i profit u odnosu na one operatere koji koriste napredna optička vlakna i 4G tehnologiju.\nMada je Telekom Srbija u prethodne tri godine ostvario profit od 360 miliona eura i učestvuje sa 40 odsto u ukupnim prihodima telekomunikacione industrije u Srbiji, ova kompanija mora da se prilagodi novim tržišnim uslovima koji vladaju u telekomunikacionom sektoru širom svijeta. Što duže neki takav „tradicionalni“ operater bude bez jakih akcionara i finansijske potpore za remont svoje fiksne i mobilne mreže, a što može da bude slučaj ukoliko je u državnim rukama, on će biti manje konkurentan na duge staze.\nStoga će, na cijenu koju će budući kupac biti spreman da plati za jednog tradiconalnog telekom operatera, uticati i njegovi planirani troškovi ulaganja za kreiranje konkurentnog preduzeća u kratkom i srednjem roku. Takve investicije povećavaju količinu uloženog kapitala, kroz zaduživanje i/ili odlaganje isplate dividendi akcionarima, što sve skupa utiče na iznos i rokove povraćaja sredstava.\nRadi prilagođavanja promjenama koje su internet kompanije nametnule telekomunikacionom tržištu, pojedine telekomunikacione kompanije potpuno menjaju svoj poslovni model pa čak prelaze u druge industrije, na primjer na finansijsko i medijsko tržište. Iz tog razloga, puno pažnje je usmjereno na konvergenciju snabdjevača infrastrukture i proizvođača sadržaja. Pojedini telekomi, koji su prije svega proizvođači i snabdevači infrastrukture, u toj novoj preraspodjeli ne žele da postanu isključivo komunalna preduzeća, sa velikim kapitalnim troškovima i relativno sporim povraćajem sredstava.\nZanimljivo je pitanje da li je to ispravna strategija za telekomunikacione operatere u bivšoj Jugoslaviji, a pozitivan primjer drugačije prakse predstavlja United Group (SBB/Telemach), koji se uspešno fokusirao na obezbjeđivanje najbolje infrastrukture, ali je istovremeno i učetvorostručio svoju ponudu usluga.\nU posljednjih dvadeset godina u procesu privatizacija velikih evropskih kompanija najveće promjene su se desile uvođenjem regulatornog zahtjeva da se prilikom privatizacija poštuje EU Zakon o državnoj pomoći. Ovo se najviše odrazilo u oblastima kao što su javne nabavke i ograničenja za ne-finansijske obaveze (kao što su obaveze investitora ili obaveze o zadržavanju zaposlenih).\nŠto se tiče eventualnog ukrupnjavanja na tlu EU, Evropska komisija dosad nije pokazala da je pretjerano otvorena prema značajnijoj konsolidaciji u telekomunikacionom sektoru pojedinačnih članica, a nacionalni regulatori za sada reaguju tako što prihvataju sve predloge i zahteve Komisije. Stoga su u ovom trenutku lakše ostvarive, pa čak i poželjne, konsolidacije između regionalnih učesnika sa relativno malim geografskim preklapanjem.\nPOJMOVIprivatizacija Telekom Srbija prodaja Telekom Slovenije\nPrevious Kako Draghi i ECB namjeravaju da pokrenu uspavanu evropsku ekonomiju?\nSljedeći Ovo su najbolji telefoni koje trenutno možete da kupite(video)


Uz podršku Vlade Crne Gore i Opštine Budva sedmi Sea Dance festival biće održan od 26. do 29. avgusta na plaži Buljarica u Budvi.\nKako je saopštilo Ministarstavo ekonomskog razvoja, realizacijom ovog festivala, Crna Gora i opština Budva postaju prepoznati kao destinacija za mlade, koji se u trenucima smanjenja pandemije prvi odlučuju na putovanja.\n"Imajući u vidu broj inostranih i domaćih turista, koji će tim povodom posjetiti Budvu, ovaj događaj imaće pozitivan efekat na ukupan turistički promet, ali i dodatno promovisati Crnu Goru, kao odgovornu i sigurnu destinaciju", navodi se u saopštenju.\nDodaje se da će s tim u vezi, organizatori festivala, Vlada Crne Gore i Ministarstvo zdravlja sprovesti kampanju, koja promoviše vakcinaciju kao najbolji odgovor na suzbijanju širenja korona virusa.\nOrganizator Festivala je takođe razvio ''Safe Events'' protokole, kao poseban mehanizam mjera zaštite, kako bi u pandemijskom i postpandemijskom periodu bilo moguće organizovati događaje većeg formata.


Grčka traži pomoć od EU radi momentalnog povratka 1.500 migranata u Tursku - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Grčka traži pomoć od EU radi momentalnog povratka 1.500 migranata u Tursku\nAtina je danas zatražila pomoć od EU radi momentalnog povratka u Tursku oko 1.500 migranata, kojima grčke vlasti nisu odobrile azil, a koje Ankara odbija da primi.\n0Piše: Beta 14. januara 2021. 21.52\nGrčka je zahtev za pomoć uputila Evropskoj komisiji i Fronteksu, agenciji za nadzor spoljnih granica EU, navodi Frans pres.\nMigranti kojima u Grčkoj nije odobren azil žive u prihvatnim kampovima na grčkim ostrvima blizu turske obale, a najviše ih je na Lezbosu, 995.\nEvropska komisija, kako je rečeno agenciji Frans pres, sprema odgovor Grčkoj, „svesna je izazova s kojima se suočava“ ta zemlja, i nastavlja s naporima za povratak migranata sa grčkih ostrva u Tursku, u skladu sa sporazumom EU i Ankare iz marta 2016. godine.\nPrema tom sporazumu, potpisanom nekoliko meseci nakon početka velike migrantske krize, EU je ponudila Turskoj šest milijardi evra pomoći za sirijske izbeglice na turskoj teritoriji, članstvo u EU i druge podsticaje kako bi Ankara zaustavila migrante koji su krenuli ka Evropi.\nPošto je sporazum stupio na snagu, znatno je opao broj migranata, naročito izbeglica iz Sirije, koji iz Turske stižu u Grčku. U Turskoj sada živi oko 3,6 miliona izbeglica, uglavnom iz Sirije.\nIzmedju ostalog, Turska se obavezala i da brine o migrantima kojima nije odobren azil u Grčkoj.\nAtina tvrdi da je svega 139 osoba vraćeno u Tursku u 2020. godini, pre nego što je Ankara u martu prestala da prima izbeglice iz Grčke zbog pandemije korona virusa.\nEU je u decembru saopštila da je rasporedila svih šest milijardi evra obećanih Turskoj. Taj novac, koji se ne isplaćuje direktno vladi u Ankari, namenjen je konkretnim projektima u Turskoj radi zadovoljavanja potreba izbeglica.\nEU, Grčka, Migranti, TurskaBeograd/Atina\nHiljadama izbeglica preti opasnost da ostanu na ulici


Vojnik Ivan Petkovich (1982) koji je sinoch preminuo posle ranjavanja na strazzarskom mestu, stradao je kada je jedan od vojnika povukao obaracc pusske, koju je strazzar odlozzio pored sebe i tom prilikom pogodio Petkovicha u natkolenicu. Preminuo je pola sata nakon toga, saopsstilo je Ministarstvo odbrane Srbije.\nPetorica vojnika iz sastava strazze koji nisu bili na duzznosti, medju kojima i Petkovich, dossli na strazzarsko mesto - osmatarccnicu u izdvojenom objektu "Leskovik", u aleksinacckoj kasarni "Deligrad". Oni su, kako se dodaje, sa vojnikom koji je bio na strazzi gledali ssta se dessava u selu i slussali muziku koja je odatle dopirala.\n"Medju vojnicima na osmatraccnici nije bilo svadje, niti konzumiranja alkohola i droge", navodi se u saopsstenju i dodaje da je Petkovich odmah nakon nesreche prevezzen u Zdravstveni centar Aleksinac\nMesto nesrecce posetili su ministar odbrane Zoran Stankovich i zastupnik naccelnika Generalsstaba Vojske Srbije general-major Zdravko Ponoss. Stankovich je najavio da che komisija, koju je formirao zastupnik naccelnika Generalsstaba, ispitati sve okolnosti i utvrditi "konkretnu odgovornost vojne organizacije".


Ristović:Zvezda još traži pravo pojačanje! : Nadlanu.com\nRistović:Zvezda još traži pravo pojačanje!\n"Nije tajna da tražimo pojačanje na poziciji krila, ali moram da kažem da informacije koje su se pojavljivale u medijima poslednjih dana jednostavno nisu tačne. Nismo želeli ništa da demantujemo, jer su se pojavljivala razna imena. O nekima o kojima su mediji pisali čak nismo ni razmišljali i u našim razgovorima nikada ih nismo ni pomenuli", rekao je Ristović za sajt kluba.\nOn je kazao i da nisu korektne priče o tome da Zvezda raspolaže velikim budžetom.\n"Moram da naglasim da nije korektno da nam zlonamerni nameću priče da raspolažemo ogromnim budžetom, da smo u prilici da plaćamo velika obeštećenja, kada to jednostavno nije tačno. Na tržištu je situacija kompleksna i to je još jedan od razloga, pored finansijskog, zbog čega smo limitirani u izboru igrača", rekao je Ristović.\nPrvi operativac crveno-belih istakao je veliko zadovoljstvo dosadašnjim rezultatima i istakao veoma profesionalan pristup svih prvotimaca.\n"Igrači koje imamo u timu su pokazali veliku posvećenost i time su zaslužili naše poverenje i punu podršku. Svojim pristupom su dokazali da mogu da nose teret igranja u Zvezdi koji zahteva da na svakom meču budete na najvišem nivou. Iz tog razloga u ovom trenutku nećemo dovoditi igrača po svaku cenu, jer želimo košarkaša koji je sposoban da iznese sve ovo čemu govorim", rekao je Ristović.\nRistović je naveo da se Zvezda neće opterećivati bilo kakvim rokovima, već da će čekati i tražiti najbolje rešenje za klub.\ndavor ristovićkk crvena zvezdakošarka


Ona je u tekstu za nemački list "Frankfurten algemajne cajtung", koji je napisala zajedno sa predsednikom Evropskog saveta Šarlom Mišelom i predsednikom Evropskog parlamenta Davidom Sasolijem, navela da Velika Britanija više ne može imati neograničen pristup unutrašnjem tržištu EU.\nFon der Lajenova, Mišel i Sasoli su istakli da njihova naklonost Velikoj Britaniji ide dalje od članstva u EU i da će usvojenim Sporazumom za Bregzit biti zagarantovana prava miliona građana Britanije i Unije.\nOni su napisali da Evropa mora da bude još bliža nakon Bregzita, kako bi se zaštitili interesi sveta.\n"U vreme jake konkurencije i turbulentne geopolitike veličina je važna", navodi se u članku.\nVelika Britanija će u ponoć u noći između petka i subote napustiti EU, kojoj se pridružila 1973. godine, a zatim sledi period tranzicije koji će trajati do kraja ove godine.\nUskoro će dve strane započeti pregovore o nizu pitanja, od trgovine do bezbednosti.\nBritanski ministar spoljnih poslova Dominik Rab ističe da će Britanija sa EU raditi na proširenju trgovine, jačanju bezbednosti i prevazilaženju zajedničkih izazova na globalnom nivou.\n"Ali prije svega, bićemo nezavisna država koja sama može odredi svoju budućnost i koja će kontrolisati svoje granice, zakon i trgovinu", naglasio je Rab.\nLajen: Napredak u razgovorima sa Velikom Britanijom, nastavak sutra\nI DALJE BEZ DOGOVORA Lajen i Džonson:Stavovi udaljeni, rešenje do nedelje


SAD predlaže "Republika Sjeverna Makedonija" - Klix.ba\nSAD predlaže "Republika Sjeverna Makedonija"\n10.3.2010. u 14:18\nSAD kao rješenje u sporu između Skoplja i Atine predlažu da privremenu odrednicu Bivša Jugoslovenska Republika Makedonija zamijeni naziv Republika Sjeverna Makedonija, a jezik da se zove sjevernomakedonski, javili su skopski mediji, pozivajući se na grčki dnevnik "Vima".\nUkoliko se Atina saglasi sa ovim prijedlogom, SAD će promijeniti svoju odluku o priznanju i za Republiku Makedoniju koristiće novi naziv - tvrdi "Vima".\nPrema grčkom listu, ovakav prijedlog ponudili su grčkom premijeru Jorgosu Papandreuu američki predsjednik Barak Obama i državni sekretar Hilari Klinton tokom razgovora u Vašingotnu.\nZvanični predstavnici, na koje se poziva "Vima", rekli su da se Papandreu uzdržao od odgovora na prijedlog, a to će učiniti kada se upozna o svim činjenicama.\nRanije je saopšteno da će se posrednik UN u sporu između Skoplja i Atine Metju Nimic krajem ovog mjeseca sastati sa pregovaračima dvije strane - Zoranom Jolevskim i Adamandiosom Vasilakisom.\nMakedonski naziv i historija, posebno poslije raspada Jugoslavije 1991. godine, postalo je predmet rasprave između Atine i Skoplja.\nKljučni grčki argument je da korištenje naziva Makedonija predstavlja "bezbjednosnu prijetnju", jer Grci tako nazivaju svoju sjevernu oblast.\nPregovori o iznalaženju rješenja spora između Skoplja i Atine u vezi sa nazivom Makedonija vode se od 1992. godine.\nUN su radi rješavanja problema imenovale Metjua Nimica za specijalnog posrednika, koji je do sada održao više sastanaka sa predstavnicima dvije strane i iznio nekoliko prijedloga.\nPosljednji prijedlog koji je Nimic ponudio bio je naziv Sjeverna Makedonija, a ranije su kao najčešća imena pominjana Republika Gornja Makedonija, Nova Republika Makedonija i Republika Makedonija - Skoplje.\nMakedoniju je pod ustavnim imenom priznalo više od 126 zemalja svijeta, među kojima su SAD, Rusija, Kina i neke zapadnoevropske zemlje.\nSve republike bivše Jugoslavije, a sada države, Makedoniju su priznale pod njenim ustavnim imenom.\n"Rusija je protiv prisilnih mjera prema RS"\n10.03.2010. u 14:51\nZvanično počeo s radom Centar za robotiku\n10.03.2010. u 13:47


Kosovo je i normativno verifikovalo status nezavisnosti usvajanjem ustava, a u Beogradu nastavljaju priču o tome da je ono deo Srbije. Pat situacija između EULEX-a i UNMIK-a produžava se i nakon pisma prvog čoveka UN-a predsednicima Kosova i Srbije.\nPreciznije, dvaju pisama, s obzirom na to da o ulozi EULEX-a u jednom ne piše isto što i u drugom. Da li je reč o stanju u kojem se, kako reče poznati britanski publicista Tim Judah, Srbija pretvara da Kosovo nije nezavisno, a Kosovo da kontroliše celu svoju teritoriju?\nPredsednik Srbije Boris Tadić, odmah nakon stupanja na snagu Ustava Kosova, izjavio je da to za Srbiju nije pravna činjenica koja će bilo šta promeniti. Kosovo će se i dalje tretirati kao deo Srbije:\n"Srbija nastavlja da brani integritet i suverenitet vlastite zemlje na Kosovu mirnim sredstvima, upotrebom diplomatije, a ne nasiljem."\nPortparol Koštuničine Demokratske stranke Srbije Andreja Mladenović traži hitnu sednicu Skupštine Srbije na kojoj bi se odbacila misija EULEX i poništio jednostrani akt proglašenja Ustava Kosova:\n"Podsetiću vas da je za petak 20. jun već zakazana sednica Saveta bezbednosti i bitno je da se pre te sednice Saveta bezbednosti održi sednica Skupštine Srbije na kojoj bi se donele određene odluke po pitanju neprihvatanja misije EULEX na Kosovu i Metohiji i poništavanja jednostranog proglašenja Ustava Kosova."\nSrpski lideri, dakle, poručuju da Ustav Kosova za njih nije pravna činjenica, a da je formiranje srpske skupštine na severu Kosova sasvim legitiman odgovor na kosovski ustav.\nKao da i međunarodni lideri slede logiku “situacije na terenu”. EULEX, na početku priče gromoglasno najavljivana evropska misija na Kosovu koja će zameniti UNMIK svela se na to da će ipak igrati pod dirigentskom palicom UNMIK-a, s tim što na severu Kosova uopšte neće ni nastupati.\nGeneralni sekretar UN-a Ban Ki Mun kao da je osnažio ovu normativnu i stvarnu zbrku time što je jednu poruku poslao predsedniku Kosova, a drugu predsedniku Srbije. U pismu Sejdiuu je govorio o pojačanoj ulozi Evropske unije na Kosovu u skladu sa Rezolucijom 1244, dok je u pismu Tadiću naveo samo to da će konsultovati visokog predstavnika Unije Solanu u vezi sa određivanjem uloge EU na Kosovu.\nPoznati britanski analitičar Tim Judah kaže da je pismo Ki Muna zapravo predlog da se svi pretvaraju i da vide postojeće stanje na Kosovu onako kako im se sviđa. Kosovski lideri bi se pretvarali da oni kontrolišu celu teritoriju Kosova, iako svi znaju da to nije tako, a Srbija bi nastavila da se pretvara da Kosovo nije nezavisno, mada veći deo Kosova zapravo jeste nezavisan.\nJelena Milić, direktorka Centra za evroatlantske studije, ocenjuje da se međunarodna zajednica, u nedostatku bolje opcije, opredelila za ovu igru žmurke:\n"Međunarodna zajednica zbog svoje nemoći, odsustva kreativnosti i podeljenosti zbog ruskog stava nije u stanju da tu novu realnost na terenu promeni. Najnovije pismo generalnog sekretara UN Ban Ki Muna, koje je očito napisano sa dobrom namerom da se sve strane u ovom procesu zadovolje i smire, takođe ide u prilog tome. Dalje, činjenica je da je EULEX najavljivan vrlo bombastično i da ceo proces jeste usporen, kao što je donekle usporen i proces priznavanja Kosova. Tome treba dodati i treću komponentu, a to je odbijanje ratifikacije Lisabonskog sporazuma iz Irske, što će biti novi udarac Evropskoj uniji koja već nije imala ujedinjen stav oko Kosova. Sve to zajedno mi govori da međunarodna zajednica, možda ne svesno, ali u nedostatku boljih rešenja, ide ka tome."\nI zapadni sagovornici primećuju ovu igru ambivalencije Brisela i Vašingtona. Ekspert za Balkan iz američkog STRATFOR instituta Peter Zeihan izjavio je nedavno za naš radio da je Zapad manje-više završio svoj posao na Kosovu:\n“Da li će 90 ili 95 odsto Kosova kontrolisati Albanci, da li će Mitrovica ostati na Kosovu ili će postati deo Srbije, nikoga u Briselu ili Vašingtonu više ne zanima. Niko za to neće prolivati krv.”\nI ovih dana zapadne analize sugerišu da Kosovo, uprkos deklaraciji o nezavisnosti i ustavu, klizi ka još dubljoj de facto podeli. Američki nedeljnik Newsweek u svojoj analizi pre nekoliko dana ocenjuje da Brisel, NATO i UN zatvaraju oči i da im nedostaje volje da se suoče sa balkanskim problemima. List primećuje da se uspostavilo nešto kao “vakuum moći” između Zapada i Rusije, ali zaključuje da ako je u Bizmarkovo doba možda bilo moguće ostaviti Balkan po strani, danas to nije izvodivo umesto evropeizacije Balkana, možemo postati svedoci balkanizacije Evrope.


Apple je ponovo prijavio smanjenu proizvodnju iPhone delova\nPrint\tEmail\tApple je ponovo prijavio smanjenu proizvodnju iPhone delova\tUser Rating: 0 / 5Please Rate\nKategorija: Novosti\tObjavljeno: Nedelja, 17 April 2016 09:59\tNapisao: Svemir Sarčević\tTagovi: Apple\nApple je ponovo prijavio da je smanjio proizvodnju komponenti za iPhone 6s i iPhone 6s Plus, što znači da se nastavlјa rez od poslednjeg kvartala. Kompanija je rekla da su smanjili porudžbine od nekih kompanija koje snabdevaju delove za iPhone 6s i 6s Plus.\nSpora prodaja vodećih iPhone 6s i iPhone 6s Plus, koji su prvi put predstavlјene prošle jeseni, su primorale Apple da prilagodi zalihe. Snižena proizvodnja za četvrtinu u januar-mart za oko 30% u odnosu na period od pre godinu dana ranije. Sa sporom prodajom još uvek, ova američka kompanija je rekla dobavlјačima delova u Japanu i drugde da će zadržati smanjen nivo proizvodnje u tekućem kvartalu.\nNikkei napominje da Apple dobavlјači, kao što su Japan Display i Sharp već rade sa smanjenim kapacitetima, a rez u proizvodnji za Apple može da utiče na te kompanije u svojim procenama zarade.


REPUBLIKA SRPSKA – Страна 306 – Slobomir – Internet, Radio i TV stanica ; najnovije vijesti iz BiH i regiona\nPočetna / REPUBLIKA SRPSKA (stranica 306)\n6. октобра 2015.\tBIH, BIJELJINA, DOMACI, REPUBLIKA SRPSKA, SPORT, VIJESTI 0\nKlub iz Etno sela Stanišića za kratak period postao je prepoznatljiv sportski brend koji iz dana u dan i poprima obrise ozbiljno organizovanog fudbalskog kolektiva koji misli na svaki detalj. Priznanje za uloženi trud i rad, Zvijezda 09 dobija sa svih strana a poslednje je posebno drago. Najstariji fudbalski klub ...\n6. октобра 2015.\tBIH, BIJELJINA, REPUBLIKA SRPSKA, VIJESTI 0\nU Bijeljini će u petak, 9. oktobra, biti održan humanitarni koncert za pomoć licima sa autizmom, okupljenim u udruženju ,,Drugačiji svijet,, koji organizuju Bolnica ,,Sveti Vračevi,, i Gimnazija ,,Filip Višnjić,, Koncert pod nazivom „Muzika je.. nada, ljubav, snaga“ najavljen je za 19.00 člasova u gradskom Centru za kulturu „Semberija“. ...\nNajava Okružnog privrednog suda u Bijeljini o pokretanju likvidacije oko 3.000 nelikvinih preduzeća završni je čin neodgovornog ponašanja Poreske uprave, Fonda penzijskog i invalidskog osiguranja, IRB-a i Ministarstva finansija Republike Srpske, ocijenio je za poslovni portal CAPITAL stečajni upravnik Stojan Jović. On je istakao da je najavljena likvidacija hiljada preduzeća ...\nDANAS POČINJE AKADEMSKA GODINA\n5. октобра 2015.\tBIJELJINA, REPUBLIKA SRPSKA, VIJESTI 0\nNa univerzitetima u Republici Srpskoj počinje nova akademska godina. Ove godine na svim javnim visokoškolskim ustanovama u Srpskoj upisano je 7.069 brucoša. Na Univerzitetu u Banjaluci 3.665, a u Istočnom Sarajevu 2.959 studenata. Ovo su podaci bez privatnih fakuleta, gdje danas takođe počinje nastava. Ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike ...\n4. октобра 2015.\tBIH, BIJELJINA, DOMACI, REPUBLIKA SRPSKA, SPORT, VIJESTI 0\nSaradnja fudbalskog kluba Zvijezda 09 i kompanije Đak Sport, koja traje od početka tekuće fudbalske sezone, još jednom se uspješno manifestovala u vidu međunarodnog dječijeg fudbalskog turnira održanog proteklog vikenda na terenima turističko – sportskog kompleksa Etno selo Stanišići. Turnir je bio dobra prilika za veliki broj polaznika škola fudbala ...\nI U OVU JESENJU SJETVU POLJOPRIVREDNICI ULAZE NEIZVJESNO /VIDEO/\n2. октобра 2015.\tBIJELJINA, REPUBLIKA SRPSKA, VIDEO, VIJESTI 0\nREBALANS BUDŽETA ZBOG 3,8 MILIONA DODATNIH PRIHODA\n2. октобра 2015.\tBIH, BIJELJINA, REPUBLIKA SRPSKA, VIJESTI 0\nBudžet Bijeljine biće rebalansom u oktobru povećan zbog dodatnih 3,8 miliona KM prihoda ostvarenih za prvih osam mjeseci, izjavio je načelnik gradskog Odjeljenja za finansije Milorad Sofrenić. On kaže da je rebalansom planirano pokrivanje dva, umjesto ranije predviđenih jedan milion KM, akumuliranog deficita u gradskoj kasi od 6,7 miliona KM. ...\nPOLICIJA PONOVO DEMANTOVALA GOVEDARICU – UVIĐAJ NIJE IZVRŠEN\nNakon što je šef Kluba poslanika SDS-a u Narodnoj skupštini Vukota Govedarica službenim autom udario u bankinu i demantovao informaciju CЈB Istočno Sarajevo da je napustio mjesto nezgode, bez obavljenog službenog uviđaja, policija je i danas potvrdila da uviđaja nije bilo. Govedarica se danas nije javljao na pozive novinara RTRS-a, ...\nPRODAJA NA ZELENIM PIJACAMA U RS 1,4 MILIONA KM\nVrijednost prodaje poljoprivrednih proizvoda na zelenim pijacama u Republici Srpskoj u avgustu iznosila je 1,4 miliona KM, ili za 13,2 odsto manje nego u julu, podaci su Republičkog zavoda za statistiku. Najveća avgustovska prodaja od 646.308 KM bila je kod povrća i u odnosu na juli manja je za ...\nU Bijeljini počela izgradnja nove zgrade Centra za socijalni rad sa dnevnim centrom za djecu sa posebnim potrebama, za šta je obezbijeđeno 1,2 miliona KM. Na svečanosti povodom početka radova, gradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić rekao je novinarima da je za prvu fazu izgradnje 300.000 KM obezbijeđeno iz donacija Japana, ...\nStrana 306 od 336« Prva...280290300«304305306307308\t»\t310320330...Poslednja »


Sarajevo, 24. augusta 2017. - Finansijske tehnologije suštinski su promijenile temelje konkurentnosti u sektoru finansijskih usluga, ali još ne i cijelo konkurentno okružje, zaključak najnovijeg izvještaja koje je danas objavio Svjetski privredni forum u saradnji s konsultantskom kompanijom Deloitte. Izvještaj Beyond Fintech: A pragmatic assessment of disruptive potential in financial services („S onu stranu Fintecha: pragmatična ocjena disruptivnog potencijala u sektoru finansijskih usluga“), koje istražuje glavne pokretače budućih promjena navodi da su finansijske tehnologije prvi val u nizu disruptivnih silnica koje će uvelike oblikovati budućnost sektora.\nIzvještaj označava vrhunac trogodišnjeg istraživanja transformativne uloge finansijskih tehnologija. Završna faza istraživanja nastavlja se na istraživanja Deloittea i izvještaj Svjetskog privrednog foruma iz 2015. godine, uz širu analizu silnica koje mijenjaju ekosistem finansijskih usluga.\n„Finansijska tehnologija promijenila je dinamiku inovacija, ali i očekivanja klijenata u ekosistemu finansijskih usluga, postavivši tako temelje za buduću disrupciju sektora“, kazala je Sabina Softić, partnerica za usluge revizije za Adriatic regiju. „Uspješnost finansijskih tehnologija u redefinisanju temelja konkurentnosti, kao i rastuća dinamika tehnološkog razvoja znači da će svi sudionici imati mogućnost brzo se prilagoditi napretku, ali i ubrzanoj disrupciji u skoroj budućnosti.”\n„Ipak, mnogi korisnici, suočeni s visokim troškovima prelaska na nove tehnologije, nastoje u doticaju s finansijskom tehnologijom ostvariti određenu ekonomiju razmjera”, ustvrdio je Peđa Sarajlić, viši menadžer u Deloitteovom odjelu poslovnog savjetovanja. „U međuvremenu, finansijske institucije uspjele su uhvatiti priključak znatno brže od očekivanja, i to tako da su bujanju finansijskih tehnologija pristupile kao supermarketu sposobnosti i kapaciteta koji će im omogućiti kreiranje novih ponuda putem preuzimanja i sklapanja partnerstva.“\nU izvještaju se navodi osam ključnih silnica s potencijalom za preobražaj konkurentnosti u finansijskom ekosistemu, koje se vezuju uz tri glavna nalaza.\nSve veća uloga izbora korisnika bitno će se odraziti na dizajniranje i distribuciju proizvoda, a poslovnim subjektima vjerojatno nametnuti i nove uloge. Platforme koje nude mogućnost saradnje s finansijskim institucijama putem jednog kanala mogu prerasti u dominantni model za pružanje finansijskih usluga. Izgledi su da sve veći broj platformi, kao što je otvoreno bankarstvo, preobrazi finansijske usluge iz jasno definisanih organizacija u međusobno zamjenjive subjekte. To za vlasnike platformi znači biti sposoban upravljati ekosistemom, balansirati potrebe proizvođača proizvoda s potražnjom kupaca.\nRazličiti prioriteti u regulativi, tehnološki kapaciteti i potrebe korisnika stavljaju pod upitnik sve veću finansijsku globalizaciju i otvaraju prostor za regionalne modele finansijskih usluga prilagođene lokalnim uslovima. Čak bi i globalnim kompanijama mogle zatrebati različite strategije za očuvanje konkurentske prednosti na regionalnom nivou i integrisanje u lokalne ekosisteme. U međuvremenu, sektor finansijskih tehnologija može se naći pred ozbiljnim zaprekama nastojeći se etablirati u više različitih pravnih sistema, unatoč tome što tehnologija smanjuje barijere za ulazak na tržište. Postojeći subjekti u svojoj potrazi za prilikama za brzo postizanje ekonomije razmjera mogu postati privlačni partneri kompanijama koje se bave finansijskom tehnologijom.\nNapori koje postojeće finansijske institucije ulažu da bi nadmašile glavne sposobnosti velikih tehnoloških kompanija dovest će do sve većeg oslanjanja na njih. Tako će, primjerice, finansijske institucije, nastojeći poboljšati digitalno iskustvo svojih klijenata i iskoristiti potencijale podataka prikupljenih na platformama te potencijale za ostvarivanje prihoda na samim platformama, sve više ovisiti o infrastrukturi za cloud tehnologiju velikih tehnoloških kompanija ne bi li na taj način ostvarile ekonomiju razmjera i eksploatirale same procese, a time i iskoristile umjetnu inteligenciju kao uslugu. Kako se finansijske institucije budu sve intenzivnije davale u potragu za novim prednostima kojima će učvrstiti svoju konkurentsku poziciju, tako će se sve češće naći pred teškim izborom: postati neovisan o velikim tehnološkim kompanijama ili se izložiti opasnosti zaostajanja u tehnološki potpomognutoj ponudi kao posljedica svođenja nastojanja da očuvaju neovisnost na minimum.\n„Različiti prioriteti regulatora, tehnološki kapaciteti i sposobnosti te nove platforme javljaju se kao glavni problemi u sektoru” ističe Muhamed Semić, menadžer u Deloitteovom odjelu poslovnog savjetovanja. „No osim navedenih silnica, postoji još velik broj otvorenih pitanja koja će uticati na budućnost svih djelatnosti u sektoru finansijskih usluga, od same uloge digitalnog identiteta preko načina na koji će kompanije koje pružaju finansijske usluge ovladavati rizicima do načina na koji monetizirati podatkovne tokove i još mnogo toga. Uza sva ta otvorena pitanja jasno je da disrupcija i evolucija za sektor finansijskih usluga znače novi status quo.”\nU izvještaju se, osim navedenih utjecaja, navodi još i sljedeće:\nkomodifikacija troškova: moguće je da se finansijske institucije upuste u agresivnu komodifikaciju troškovnih osnova uklanjajući ih radi konkurentnosti te stvarajući nove temelje za diferencijaciju\npreraspodjela dobiti: veliki su izgledi da tehnologija organizacijama omogući zaobilaženje tradicionalnih vrijednosnih lanaca, a time i redistribuciju zaliha dobiti\nvlasništvo nad iskustvom: moći će vjerovatno preći na vlasnika sučelja s korisnikom odnosno klijentom; to za one koji se bave isključivo proizvodnjom znači da trebaju postati hiperskalirani ili hiperfokusiran\nmonetizacija podataka: podaci će sve više dobivati na važnosti u smislu diferencijacije, no statične skupove podataka vjerojatno će zamijeniti podatkovni tokovi iz više izvora koji će se kombinovati i upotrebljavati u stvarnom vremenu\nbionička radna snaga: kako će strojevi biti sve sposobniji replicirati ljudsko ponašanje, tako će finansijske institucije zasigurno trebati upravljati radom i kapitalom kao jedinstvenim skupom sposobnosti i kapaciteta\nS onu stranu Fintecha: pragmatična ocjena disruptivnog potencijala u sektoru finansijskih usluga


Naučni saradnik Instituta za međunarodnu politiku i privredu Nebojša Vuković izjavio je danas kako nije siguran da su SAD i neke zapadne zemlje definitivno zadovoljne sadašnjim granicama Srbije, i to ne samo kad je Kosovo u pitanju, nego bi da podstaknu i neke druge delove zemlje da se otcepe.\nVuković je, na tribini "Perspektive srpske neutralnosti", rekao da članstvo u NATO garantuje teritorijalni integritet zemalja, a da nije siguran da je proces rasparčavanja Srbije >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << završen i koliko su na Zapadu zadovoljni njenim sadašnjim granicama.\nPokretanje diskusija o članstvu u NATO su, smatra Vuković, samo priče za medije.\nOn je ocenio da, sa geostrateškog i vojnostrateškog aspekta, ulazak Srbije, kao i Bosne i Hercegovine u NATO nema veliki značaj, jer se Alijansa već toliko proširila na Istok da može i bez njih, pogotovo što se radi o zemljama koje nemaju izlaz na more.\nNačelnik Centra za evroatlantske studije Instituta za međunarodnu politiku i privredu Vladimir Trapara ukazao je da je, "nažalost, veliki upliv Zapada na spoljnu i unutrašnju politiku Srbije", zbog toga što je zemlja na proklamovanom "evropskom putu".\nKo nije za Evropsku uniju ne može da dođe na vlast, istakao je Trapara, podsećajući na primer Vojislava Koštunice, koji je kao premijer bio u početku na tom evropskom putu, pa je, kada je promenio stav, "po hitnom postupku izgubio vlast".\nPrema njegovom mišljenju, zbog promena u američkoj administraciji, može doći i do slabljenja pritiska na Srbiju, a time se otvara i mogućnost da se preispita državna politika - da li nastaviti sa vojnom neutralnošću ili da se zemlja okrene ka Rusiji, što zavisi od političke odluke.\nAli nisam siguran da bi Rusija to htela, zaključio je Trapara.\nDocent banjalučkog Fakulteta političkih nauka Željko Budimir naglasio je da je vojna neutralnost Republike Srpske (RS) vezana uz neutralnost Srbije, pa da zato, u određenom trenutku, Beograd može biti, zbog Kosova, sredstvo pritiska na RS i da je to realna mogućnost.\nImam ličnu bojazan da može da se desi da pritisak na Beograd bude jak. A ulazak u NATO je najveća pretnja opstanku RS, naveo je Budimir.\nVostok.rs: Slučaj Arcaha i odbrana Republike Srpske (1)\nVostok.rs: Slučaj Arcaha i odbrana Republike Srpske


01. 01. 2016. Rebić: Građani prihvatili apel policije, nije bilo većeg narušavanja javnog reda\nVršilac dužnosti direktora policije Vladimir Rebić izjavio je da je doček Nove godine protekao bez većeg narušavanja javnog reda i mira i izvršenja težih krivičnih dela.\nObilazeći pripadnike policije koji su obezbeđivali doček Nove godine ispred Doma Narodne skupštine u Beogradu, Rebić je istakao da su građani prihvatili apel koji je policija uputila prethodnih dana i izrazio očekivanje da će se i u narednom periodu građani ponašati razumno i da neće činiti krivična dela.\nRebić je građanima čestitao Novu godinu i pozvao ih da i u narednim prazničnim danima poštuju propise i da nakon proslava ne voze ukoliko su pili alkohol, da ne koriste vatreno oružje, a piriotehnička sredstva u skladu sa zahtevima bezbednosti.\n“Obilaskom policije želeo sam da pružim podršku onima koji svakoga dana, pa i u vreme praznika, brinu o bezbednosti građana. Policija će to nastaviti da čini i u narednoj godini”, rekao je Vladimir Rebić, uz ocenu da su tokom novogodišnje noći pripadnici policije bili dobro organizovani, kako oni u uniformi, tako i oni u civilu.\n“Sve policiijske uprave su aktivne i spremne za predstojeće praznike, kako bi građani bili bezbedni”, poručio je Rebić.


UN TRIBUNAL ZA RATNE ZLOCINE DAJE PARODIJU PRAVDE\nVudrou Vilson Medjunarodni naucni centar\nPravda je pravo da se uradi ono sto mi mislimo da mora da se uradi, zato pravda moze biti bilo sta.\n- Mesa Selimovic, Dervis i smrt\nMnogi americki pravnici, komentatori i politicari posmatraju medjunarodni Tribunal za ratne zlocine za bivsu Jugoslaviju (u daljem tekstu Tribunal) kao manifestaciju trijumfa zakona i pravde u medjunarodnim odnosima, posto one koji su prekrsili medjunarodni humanitarni zakon i zakone rata ne stiti drzavni suverenitet.\nTribunal, medjutim, daje pravdu koja je pristrasna, gde se odluke tuzioca baziraju na licnim i nacionalnim karakteristikama optuzenog, pre nego na onome na sta ukazuju raspolozivi dokazi da je data osoba uradila. Ova pristrasnost se vidi i u tome sto se NATO personal ne progoni za dela koja su uporediva sa delima ljudi koji su vec optuzeni, i u tome sto se NATO personal ne progoni za prima facie ratne zlocine. Ovaj sablon politicki vodjenog progona pracen je upotrebom Tribunala kao orudja zapadnih zemalja, narocito SAD, da se promovisu politicki ciljevi na Balkanu. Dalje, pravila Tribunala - od kojih neka podsecaju na pravila spanske inkvizicije - i proceduralne odluke otezavaju optuzenima da dobiju pravedno sudjenje.\nPolitizacija Tribunala je sama po sebi vazna tema, ali tu je jos znacajnije pitanje. Cinjenice ove situacije su dobro poznate. Ipak moje argumente sigurno ne prihvata vecina onih koji tvrde da zagovaraju ljudska prava. Zasto ne? Odgovor lezi u transformaciji koja se odigrava u konceptima ljudskih prava: umesto da protestvuju protiv primene drzavnog nasilja na nenasilnim disidentima, aktivisti zahtevaju primenu masovnog nasilja na drzavama koje se smatraju inferiornim. Ja vidim ovu transformaciju kao transformaciju sa ljudskih prava ka ljudskom-prav-izmu, i dodavanjem sufiksa "izm," zelim da pokazem koliko daleko se pokret za ljudska prava odrekao principa za koje tvrdi da ih otelotvoruje. Haski Tribunal je narocito upadljiva manifestacija ljudskih-pravizma, zbog visokih principa koje rutinski priziva da ga opravdaju. Jedan upadljivi primer politizovane pravde je sto tuzitelj Haskog tribunala nije podigla optuznicu protiv NATO lidera zbog upotrebe kasetnih bombi. Ovaj standard krivicnog gonjenja je ustanovljen u julu 1995. godine kada je Milan Martic, predsednik samoproklamovane Srpske Republike u Hrvatskoj, optuzen zbog krsenja zakona i obicaja rata, na temelju toga da je naredio raketni napad na Zagred u maju 1995.godine. Prema optuznici ono sto je ovo bombardovanje ucinilo ratnim zlocinom je sto su rakete bile punjene kasetnim bojevim glavama. Sedam civila je poginulo, a mnogi su ranjeni, a ostecen je i dom za starije osobe i jedna decja bolnica.\nZasto, onda, nema optuznice protiv NATO-a zbog napada 7. maja na grad Nis, gde su kasetne bombe pale na pijacu, ubile petnaest ljudi, a takodje pogodile i glavnu gradsku bolnicu? Nije prihvatljivo reci da je NATO samo ciljao vojne ciljeve i promasio; na kraju krajeva, i Martic je tvrdio da je ciljao vojne ciljeve po Zagrebu. Tuzilac Haskog tribunala, Karla del Ponte, je zauzela zvanican stav da su kasetne bombe pogodne ne za upotrebu protiv vojnih ciljeva, vec samo da ubijaju ljude. Dok tuzilac kaze da je Martic namerno gadjao gradove, ovo je takodje istina i za NATO generale, narocito za americke generale, koji su se cak zalili da im francuski politicari ne dozvoljavaju da gadjaju vise ciljeva u jugoslovenskim gradovima.\nKrajem decembra 1999. tuzilac Haskog tribunala je ustvrdila da istrazuje ponasanje NATO-a tokom kosovskog rata, ukljucujuci tu i pitanje upotrebe kasetnih bombi. Medjutim, u roku od nekoliko dana zvanicnici Tribunala su izjavili da je ta istraga preliminarni dokument za koji je vrlo neverovatno da ce dovesti do podizanja optuznica ili cak da ce biti publikovan. Tuzilac je rekla da, ako je izvestaj ukazivao na to da je NATO prekrsio Zenevsku konvenciju, ona ce optuziti one koji su za to odgovorni; medjutim, cetiri dana kasnije je dala izjavu za stampu u kome se tvrdi da NATO "nije pod istragom od strane Kancelarije tuzioca... Nema formalne istrage akcija NATO-a tokom sukoba." Ovaj brzi preokret za 360 stepeni mozda nije imao veze sa osudama americke vlade vezano za prijavljenu istragu NATO akcija. Ali jos jedna mogucnost se nagovestava kada neko ispituje odgovore zvanicnog portparola NATO, Dzejmi Seja, na pitanja o mogucnosti NATO-vog odgovaranja za ratne zlocine ispred Haskog tribunala. Prema Seju, "NATO je prijatelj Tribunala. NATO zemlje su one koje su obezbedile finansije da se ustanovi Tribunal, mi smo medju vecinskim finansijerima" (16. maj); "NATO zemlje su ustanovile ovaj Tribunal [i] finansiraju ovaj Tribunal" (17. maj). Nije cudo onda da je Sej bio "siguran" da ce tuzilac optuziti samo "ljude jugoslovenske nacionalnosti." Kada tuzilac ne deluje, od organizacija za ljudska prava se moze ocekivati da pokusaju da ga postide i nateraju da deluje. Organizacija za zastitu ljudskih prava - Human Rights Watch (HRW) -, medjutim, je uradila suprotno, i izgleda pomogla da se zastiti NATO personal od moguceg odgovaranja ispred Tribunala. Doduse, tacno je da je organizacija HRW priznala da su NATO akcije u njegovom ratu protiv Jugoslavije signalizirale "uznemirujuce nepostovanje principa humanitarizma koji treba da usmerava svaku takvu akciju" (Svetski izvestaj HRW 2000) i narocito kritikovao NATO-vu upotrebu kasetnih bombi. Ovaj izvestaj je takodje pokazao da su neki NATO-vi napadi na jugoslovensku infrastrukturu bili jasno krsenje Zenevske konvencije. Ipak, dok priznaje da je "NATO prekrsio medjunarodni humanitarni zakon," HRW izjavljuje da nije nasla "nikakve dokaze o ratnim zlocinima" od strane NATO-a (Smrt civila u NATO vazdusnoj kampanji, izvestaj HRW, februar 2000). Osim svog javnog poricanja svake implikacije da su krsenja medjunarodnog humanitarnog prava manje ozbiljna od ratnih zlocina (na kraju krajeva, genocid je ovo drugo a ne ovo prvo), sudeci po njenom podizanju optuznice protiv Martica, tuzilac Haskog tribunala se izgleda ne slaze sa ocenom HRW o upotrebi kasetnih bombi. Istovremeno, HRW ne daje nikakva objasnjenja za svoje skretanje od standarda koje je postavio tuzilac. Sto je jos cudnije, HRW ne poziva na gonjenje Haskog tribunala za njegovo priznato kresenje medjunarodnog humanitarnog prava, vec pre samo za njihovu "nepristrasnu nezavisnu istragu" od strane NATO vlada! Ovo je upadljivi kontrast zahtevu HRW iz decembra 1999. da Savet bezbednosti UN ustanovi medjunarodnu komisiju za istragu ruskih akcija u Ceceniji sa ciljem olaksavanja sudskog procesa protiv onih koji su pocinili krsenja ljudskih prava.\nSustinskiji problem je, medjutim, tvrdnja HRW da se rat moze posmatrati kao humanitarni. HRW je predstavila svoj Svetski izvestaj 2000 trubeci u trubu drzavnog suvereniteta sa ljudskim pravima. Ovaj izvestaj otkriva da su sudovi sada voljni da podizu optuznice protiv politickih lidera, dok su organizacije kao NATO voljne da vojno intervenisu protiv rezima koji vrse zlocine protiv covecanstva, navodeci specijalno Haski tribunal i NATO vojne akcije protiv Jugoslavije. On zakljucuje da sve ovo "predvidja eru u kojoj se odbrana ljudskih prava moze pomeriti sa paradigme pritiska baziranog na medjunarodnom pravu o ljudskim pravima na policijski pritisak." Ova tvrdnja je ili naivna ili cinicna. Napadi protiv civila su neizbezni u svakoj pretpostavljenoj humanitarnoj intervenciji. Svaka drzava ima pravo da se brani, a na nivou prakticne politike drzava koja je napadnuta ce pokusati da se odupre napadacu. Tako, pobediti u ratu zahteva ne samo vojsku vec i drzavu - tj. civilno stanovnistvo. Zato je odluka da se napadne jedna suverena drzava, logicno, odluka da se napadne civilno stanovnistvo te drzave, a ne samo vojska. U ovom smislu, konstantno ponavljanje tokom kosovskog rata da "NATO nikad ne cilja civile" bilo je licemerno, verovatno namenjeno da prikrije neugodnu cinjenicu da humanitarna intervencija zahteva pocinjavanje humanitarnih ratnih zlocina. Ono sto je list New York Times sa odobravanjem opisao kao "podizanje nivoa" ljudskih prava na "vojni prioritet" (vidi uvodni clanak od 13.juna 1999.) je tako u stvari frapantna inverzija principa koji usmeravaju rast organizacija za ljudska prava. Na primer, organizacija Amnesty International vec dugo zahteva da njeni "zatvorenici savesti" ne budu zagovornici, ili oni koji u praksi sprovode nasilje. Medjutim, "humanitarna intervencija" pretvara moralnu kritiku nasilja u moralni krstaski rat za nasilje masovnih razmera.\nOstaje pitanje: zasto oni koji zagovaraju ljudska prava ignorisu akcije NATO-a i Haskog tribunala, a koje bi osudili da su ih pocinili na primer Kina, Rusija ili Indija? Ovo pitanje je razmotreno direktno u briljantnom i hrabrom clanku u listu Istocnoevropski ustavni pregled (East European Constitutional Review) (#97, 1999.), napisala ga je Dimitrina Petrovna, izvrsni direktor Evropskog centra za prava Roma u Budimpesti. Petrovna priznaje da je i sama bila za NATO intervenciju, sve dok nije shvatila, ubrzo nakon sto je pocelo bombardovanje, da to eskalira katastrofu s ljudskim pravima za svakoga u SR Jugoslaviji, na Kosovu i u Srbiji. Ona je pravilno primetila da je "od kampanje da se odbrane zivoti i prava kosovskih Albanaca, [rat] metamorfozirao u nesto drugo: monstruma eskaliranog rata."\nDok je sama Petrovna onda pozvala na trenutno prekidanje bombardovanja i sklapanje mira putem pregovora, malo je njih u zajednici za zastitu ljudskih prava uradilo istu stvar. Ona primecuje da bi za istocnoevropske radnike u organizacijama za borbu za ljudska prava sam njihov status i finansiranje mogli biti ugrozeni kritikama NATO-a, a narocito SAD. NATO zemlje su, na kraju krajeva, glavni finansijeri vecine humanitarnih entiteta u istocnoj Evropi. U zapadnim zemljama narocito, medjutim, razlozi su jos problematicniji. Tamo, primecuje ona, "ljudska prava se vec ne mogu razlikovati od zvanicne politicke ideologije," sto proizvodi "postepenu uzurpaciju kulture ljudskih prava od strane dominantnih sila, a sam argument za ljudska prava se preobraca u apologiju za globalni status quo, sve u interesu samih ovih sila." Iz dokaza o NATO akcijama na Kosovu i tretmana optuzenih od strane Haskog tribunala, ovaj novi koncept ljudskih prava, koji vise ne pociva na premisama zastite ljudi od krsenja njihovih prava od strane drzave, tezi da opravda primenu masovnog nasilja od strane najmocnijih drzava sveta protiv onih slabijih. Sa ovom transformacijom, ljudska prava izdaju sopstvene premise i tako postaju sopstvena: ljudski-pravizam.\nRobert Hajden je vanredni profesor antropologije i prava na Univerzitetu Pitsburg i direktor njihovog Centra za ruske i istocnoevropske studije. Ovaj komentar je revidirana i azurirana verzija komentara koje je Robert Hajden izneo na diskusiji odrzanoj u ovom centru 8. decembra 1999. pod nazivom "Haski tribunal za ratne zlocine: Problemi i nepravicnosti."


EU odbija pozive Britanije da isporuči vakcine iz Holandije\nTanjug 22. marta 2021. 06:36\nBRISEL – Evropska unija odbija pozive britanske Vlade da isporuči vakcine AstraZeneke protiv kovid-19 proizvedene u fabrici u Holandiji, izjavio je zvaničnik EU.\n„Britanci insistiraju na tome da fabrika Halik u Holandiji mora da im isporuči tamo proizvedenu lekovitu supstancu. To ne funkcioniše“, rekao je sinoć zvaničnik za Rojters.\nFabrika Halik iz Lajdena navedena je kao dobavljač vakcina u oba ugovora koje je AstraZeneka potpisala sa Velikom Britanijom i sa Evropskom unijom.\nBivša članica EU, Britanija, do sada je vakcinisala mnogo više ljudi nego zemlje EU proporcionalno stanovništvu.\n„Ono što se proizvede u Haliku mora ići u EU“, dodao je zvaničnik.\nBritanija je insistirala na tome da se ugovori moraju poštovati.\n„Evropska komisija će znati da je ostatak sveta posmatra to kako se ona ponaša po tom pitanju, i ako se prekrše ugovori i obaveze, to je vrlo štetna stvar za trgovinski blok koji se ponosi svojim zakonima“, rekao je ranije britanski ministar odbrane Ben Volas za Skaj njuz, odgovarajući na pitanje o pretnji predsednice EK Ursule fon der Lajen da će blokirati izvoz u Britaniju.\nZvaničnik EU rekao je da EU ne krši nijedan ugovor.\nEvropska unija zapretila je u sredu da će blokirati izvoz vakcina protiv kovida 19 u Britaniju kako bi zaštitila oskudne doze za svoje građane, a Fon der Lajen je rekla da se epidemiološka situacija pogoršava.\nAstraZeneka je saopštila zvaničnicima EU da Velika Britanija u svom ugovoru o snabdevanju koristi klauzulu koja sprečava izvoz svojih vakcina dok britansko tržište ne bude u potpunosti pokriveno, rekli su zvaničnici EU.


Zakon o sprečavanju nasilja u porodici | Studenti.rs\nDodao: Canfula dana 14/3/19 • Svrstano u: Pravo,Seminarski radovi\nPorodica predstavlja osnov svakog duštva jer omogućava pravilan razvoj pojedinca, a samim tim utiče na razvoj društva u svakom društveno političkom sistemu. Po pravilu, najveći deo svog života, od rođenja do smrti, čovek provede u okviru porodice. Nažalost, razumevanje i uzajamno poštovanje nisu prisutni u svakoj porodici, pa neretko dolazi do poremećenih odnosa unutar nje. Do nerazumevanja, neslaganja i netrepeljivosti među članovima porodice, potom i do narušavanja stabilnosti porodice, a u mnogim slučajevima i do nasilja u porodici, dolazi pod uticajem mnogih faktora koji deluju unutar i van porodice.\nS obzirom na učestlost nasilja u porodici, nastale posledice i stepen ugroženosti žrtava, posebnu pažnju zaslužuje nasilje nad ženama i decom. Nasilje u porodici kao akt iskazivanja moći i kontrole nad žrtvom unutar same porodice, poslednjih godina poprima osobine modela ponašanja, i kao takav se analizira u teoriji odnosno suzbija u praksi. Nasilje u porodici je poslednjih godina postao veoma izražen problem. Raspoloživa saznanja ukazuju da nasilje u porodici ima veoma ozbiljne društvene i individualne posledice i da su njegove žrtve daleko češće žene i deca nego odrasli muškarci. Nema jedisntvenog pogleda na krug ponašanja koja se smatraju nasilničkim a na uzroke nasilničkog ponašanja uviđa se da tranzicioni period karakteriše, između ostalog visok stepen nestavbilnosti i egzistencijalne nestabilnosti, pa su faktori koji dovode domispoljavanja lepeze mogućeg ponašanja u jednoj porodici zaista brojni i veoma izraženi.Prema izveštavanju medija, nasilje u porodici je najčešći vid nasilja u našem društvu. Stiče se utisak da je ono u stalnom porastu, a prema podacima ženskih organizacija, više od polovine žena iskusilo je neki vid porodičnog ili partnerskog nasilja. Podaci nadležnih institucija, takođe, ukazuju na kontinuirani porast prijavljivanja slučajeva nasilja u porodici policiji i centrima za socijalni rad. Bračni i porodični odnosi štite se prvenstveno porodičnim pravom a krivičnopravna zaštita je faktički supsidijarna, tj.