RASMUSEN: Rusija napada Ukrajinu\nRusija napada Ukrajinu, rekao je danas generalni sekretar NATO Anders Fog Rasmusen u velškom gradu Njuportu na početku dvodnevnog samita NATO.\n„Suočeni smo sa dramatičnom promenom bezbednosnog okruženje. Na istoku, Rusija napada Ukrajinu“, rekao je novinarima Rasmusen, prenela je agencija Rojters.\nUpitan za plan ruskog predsednika Vladimira Putina o obustavi oružanog sukoba u Ukrajini, Rasmusen je rekao da NATO pozdravlja napore da se pronađe mirno razrešenje ali da se računa ono što se događa na terenu.\nMoskva uporno negira da u Ukrajini ima ruskih vojnika, ali NATO tvrdi da Rusija ima više od 1.000 svojih vojnika na ukrajinskoj teritoriji, navela je britanska agencija.\nRasmusen se osvrnuo i na drugu veliku temu predstojećeg samita – kirza u Iraku i borba sa islamistima, pa je rekao i da će NATO ozbiljno razmotriti svaki zahtev iračke vlade za pomoć u borbi protiv džihadista Islamske države.Lidere NATO članica na samitu očekuje rasprava na pitanje da li i kako pomoći Ukrajini, koja tvrdi da je žrtva ruske agresije i traži moderno oružje, opremu i perspektivu članstva u NATO.\nTakođe, biće dosta reči o situaciji u Iraku i Siriji, a, kako je pre nekoliko dana najavio Rasmusen, biće doneta odluka o formiranju udarne jedinice za brzo reagovanje i izgradnju vojnih baza na istočnim obodima NATO u cilju odvraćanja „potencijalnog agresora“.\nReporter B92 sa lica mesta Tatjana Aleksić javlja da će prva tema koja će otovriti sastanak šefova država alijanse biti misija NATO u Avgansitanu, najobimnija i najduže angažovanje alijanse, da će ukrajinska kriza i odnos sa Rusijom dominirati dvodnevnim samitom koji se održava u Njuportu u Velsu u Velikoj Britaniji.\nPredsednik Ukrajine Petar Porošenko takođe je u Njuportu gde će sastati sa liderima NATO. Ukrajina traži prijem u alijansu očekujući da će joj to pomoći u smirivanju krize u zemlji i doprineti pobedi nad proruskim pobunjenicima koji drže jedan deo istoka Ukrajine.Uoči samita, Andreas Fog Rasmunsen je najavio da će NATO formirati udarne jedinice to jest jedinice za brže delovanje, te da će zbog novih odnosa u svetu biti potrebno da NATO pojača svoju vidljivost na Istoku Evrope odnosno na granici sa Rusijom.\nTamo bi trebalo da NATO izgradi privremen baze odnosno baze za brze odgovore i brzo delovanje, a prva država koja se ponudila da se na njenoj teritoriji izgrade baze je Estonija. Juče je američki predsednik Barak Obama boravio u Esotniji, uoči odlaska na samit NATO-a.\nSrbiju na samitu NATO predstaclja ministar odbrane Bratislav Gašić koji će učestvovati na sastanku ministara odbrane članica alijanse i zemalja partnera iz 24 države.\nMeđu tim partnerskim državama nisu samo zemlje Balkana nego i na primer Australija, Novi Zeland UAE. Glavna tema tog sastanka biće angažovanje zemalja partnera u mirvonim misijama NATO u svetu. Srbija želi da učestvuje u pojedinim mirovnim misijama pre svega u jedinicama koje formra EU.\nU Njuportu je i premijer Crne Gore Milo Đukanović koji se nadao da će na ovom samitu NATO dobiti poziv da postane punopravna članica alijanse. Kako stvari stoje, Crna Gora će na to morati da sačeka, jer se očekuje da bi poziv za punopravno članstvo u NATO mogla da dobije u 2015. godini.


Begić: Neće biti zatvaranja granica ka regionu | MINA\nNaslovnica Crna Gora Begić: Neće biti zatvaranja granica ka regionu\nPodgorica, (MINA) – Zatvaranje crnogorskih gradova, ograničavanje prava kretanja i druge drastične mjere krajnja su instanca, kazao je pomoćnik direktora Instituta za javno zdravlje (IJZ) Senad Begić, navodeći da neće biti zatvaranja granica ka regionu.\nOn je za Nova.rs rekao da u ovom trenutku importacija slučajeva iz inostranstva ne predstavlja značajnije povećanje epidemiološkog rizika od daljeg širenja infekcije.\n“Samim tim nije opravdano očekivati da se uvode mjere zabrane međunarodnih putovanja, ni zabrane dolazaka iz Srbije, niti iz drugih zemalja u Crnu Goru, koje ne bi imale efekta i koje nemaju većeg epidemiološkog smisla”, naveo je Begić.\nOn je kazao da ukoliko epidemiološka situacija bude nepovoljna, u jednom broju opština je moguće da početak školske godine krene po planu B, odnosno u potpunosti metodom učenja na daljinu.\nBegić je kazao da su drastične mjere za suzbijanje koronavirusa krajnja instanca, kojoj će se pribjeći onda kad se uoči da indikatori obolijevanja i hospitalizacije prijete da ugroze normalno funkcionisanje društva i zdravstvenog sistema.\nKako je naveo, za sada se tako drastične mjere pokušavaju izbjeći u Crnoj Gori.\n“Moguće je da u pojedinim gradovima dođe do skraćivanja vremena rada ugostiteljskih objekata ili u krajnjoj mjeri do njihovog zatvaranja, ali se nadamo da ćemo adekvatnom kontrolom i insistiranjem na sprovođenju opštih mjera prevencije i visokim stepenom društvene odgovornosti uspjeti da izbjegnemo taj scenario”, rekao je Begić.


SOB September 12, 2018 0\nSomborski omladinski BOOM u partnerstvu sa Youth for Peace iz Sarajeva i MAYAA iz Podgorice poziva mlade od 15 do 30 godina da se prijave na učešće u projektu YOUr Past, Present, Future koji se realizuje uz podršku Regionalne kancelarije za saradnju mladih RYCO.\nCilj projekta je edukacija mladih na teme diskriminacije, konstruktivne transformacije sukoba, ljudskih prava, govora mržnje i izgradnja mira gde će mladi kroz diskusiju u internacionalnom okruženju proširiti svoja znanja, te se na kritički način osvrnuti na navedene teme.\nAktivnosti će voditi treneri sa višegodišnjim iskustvom u navedenim temama. Po završetku treninga svi učesnici će, pored sertifikata, imati priliku za dalji angažman u projektu, kao i mogućnost buduće saradnje sa sve tri partnerske organizacije.\nBroj mesta je ograničen, ukupno 15 učesnika će biti odabrano, po 5 iz Bosne i Hercegovine, Srbije i Crne Gore. Sve troškove prevoza, smeštaja, hrane i materijala za rad snose organizatori. Prijave se mogu poslati najkasnije do 26.09.2018. godine do 23:59 popunjavanjem onlajn formulara koji možete pronaći OVDE.\nSOB i SEC priredili spektakl povodom Međunarodnog dana mladih u Somboru


Đurđev grad i most kralja Aleksandra na kulturnoj ruti Evrope | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Đurđev grad i most kralja Aleksandra na kulturnoj ruti Evrope\nĐurđev grad i most kralja Aleksandra na kulturnoj ruti Evrope\nZVORNIK – Srednjovjekovna tvrđava “Đurđev grad” i most kralja Aleksandra Prvog Karađorđevića u Zvorniku biće uvršteni na kulturnu rutu Evrope u okviru projekta arhitektura totalitarnih režima u urbanom menadžmentu “Atrium”, najavljeno je iz zvorničke lokalne uprave.\nŠef opštinske Službe za javne nabavke, razvoj i međunarodnu saradnju Mila Knežević rekla je da je u projekat uključeno 18 partnera iz jugoistočne Evrope među kojima je i opština Zvornik, a namjera je promocija graditeljskog nasljeđa različitih totalitarnih režima u 20. vijeku.\nKneževićeva je navela da je ranije u promociju arhitekture 20. vijeka opštine Zvornik uvršten objekat “Kasina” u kome se danas nalazi Narodna biblioteka i muzejska zbirka.\nPrema njenim riječima, predstavnici Rotor organizacije za razvoj turizma iz Doboja, nedavno su upoznali radnu grupu za implementaciju projekta sa budućim koracima koji se odnose na identifikovanje i dostavljanje podataka za dodatne objekte koji treba da se nađu u digitalnom katalogu.\n“Objekti koji će biti posebno promovisani su srednjevjekovna tvrđava `Đurđev grad` i most kralja Aleksandra Prvog Karađorđevića. Navedeni objekti biće svrstani u kulturnu rutu Evrope što će zvanično priznati i Savjet Evrope”, kaže Kneževićeva.\nOna je dodala da ovim projektom, čija će realizacija trajati do kraja 2014. godine, opština Zvornik pokazuje opredjeljenje da prezentuje potencijale drugim državama i otvori međunarodne puteve turizma.\nNamjera je i da se istakne mogućnost daljeg rada na promociji pojedinih objekata u svrhu restauracije i rekonstrukcije kako bi bili stavljeni u funkciju društveno–ekonomskog razvoja.\nPodaci o opštini Zvornik i objektu “Kasina” nalaze se u Priručniku za mudro upravljanje, zaštitu, ponovno korištenje i ekonomsku valorizaciju arhitekture 20. vijeka, kao i u “Atrium” brošuri, koji su nastali tokom realizacije projekta.\nOpština Zvornik uključena je u projekat “Atrium” koji se sprovodi već dvije godine u saradnji sa Rotor organizacijom iz Doboja, a finansira ga EU.\nPrethodni članakKusturica i institut i dalje privlače pažnju svjetskih medija\nNaredni članakPodijeljeni paketići za 130 djece


Vlada KS: Utvrđen prijedlog mjera za sanaciju i reorganizaciju GRAS-a | Vlada Kantona Sarajevo\nVlada Kantona Sarajevo utvrdila je danas Prijedlog mjera za sanaciju i reorganizaciju KJKP GRAS koji je izradio privremeni upravitelj ovog preduzeća zajedno sa Ministarstvom saobraćaja KS, a o čemu će se izjašnjavati Skupština Kantona Sarajevo na svoj prvoj narednoj sjednici.\nPodsjetimo, Skupština Kantona Sarajevo je na osnovu Informacije Ministarstva saobraćaja Kantona Sarajevo o sticanju uslova za uvođenje privremenih mjera za sanaciju stanja u KJKP „Gradski saobraćaj“ donijela zaključke o postavljanju privremenog upravitelja u ovo preduzeće, a Vlada Kantona je imenovala privremenog upravitelja koji je imao obavezu predložiti mjere za sanaciju stanja u ovom preduzeću.\nPredloženi sanacioni program obuhvata 45 mjera koje, kako je danas naglašeno, trebaju rezultirati boljim javnim gradskim prevozom u Kantonu Sarajevo i boljom uslugom ovog preduzeća u obavljanju ove djelatnosti. Cilj ovih mjera jeste obezbijediti bolju pokrivenost Kantona sa linijama gradskog prijevoza te urediti ovo javno preduzeće na načelima optimalne kadrovske politike i boljeg korištenja materijalnih sredstava.\nNezaobilazan dio ovog plana jesu predložene mjere i aktivnosti za smanjivanje gubitaka i dugovanja preduzeća gdje su precizirane obaveze Vlade, resornog ministarstva i privremenog upravitelja u obezbjeđivanju sredstava za te namjene. Takođe, plan tretira i tarifnu politiku plaćanja usluga javnog gradskog prevoza kao i obezbjeđivanje većeg broja njegovih korisnika.\nPored ovih mjera, Plan predviđa i unapređenje informacionog sistema u svim potrebnim procesima u poslovanju preduzeća, zatim centralizaciju magacina i povećanje kontrole nad skladištenjem rezervnih dijelova, veću čistoću vozila te urednost i uniformisanost osoblja koje neposredno radi sa korisnicima usluga.\nMeđu obavezama privremenog upravitelja prema ovom Planu su između ostalog i izrada plana i dinamike izmirivanja finansijskih obaveza prema dobavljačima, preispitivanje svih ugovora i načina sticanja prava na reklamiranje na svim vozilima GRAS-a, pokretanje postupaka protiv odgovornih za sklapanje štetnih ugovora, davanje u najam prostora za društvenu ishranu trećim licima s ciljem ostvarivanja dodatnog prihoda te uvođenje pune kontrole ulaza u vozila na polaznim stajalištima.\nNakon isteka devet mjeseci, po usvajanju ovih mjera od strane Skupštine KS, privremeni upravitelj i ministar saobraćaja je obavezan izvijestiti Skupštinu o njihovoj realizaciji sa prijedlogom o nastavku sanacije ili prijedlogom o pokretanju stečaja – likvidacije. U slučaju da se procijeni da se zaključci ne mogu provesti i da se preduzeće ne može oporaviti i poslovati bez gubitka u narednom periodu obavezan je taj postupak pokrenuti i ranije.


Srpski kulturni centar u srcu Londona | Kaleidoskop\nKulturni centar Srbije u Londonu biće otvoren do kraja godine, na ekskluzivnoj lokaciji u centru grada. Reč je o četvorospratnoj zgradi u Dering stritu, desetak metara od Oskford strita, jedne od najatraktivnijih ulica u Evropi, koju svakodnevno poseti na stotine hiljada ljudi.\nOva zgrada je nekada bila u vlasništvu kompanije JAT, a na pomenutoj adresi dugo godina je bilo njeno predstavništvo. Međutim, na ime duga nekadašnje avio-kompanije, zgrada je pripala Ministarstvu spoljnih poslova. Poslednji put ovo impozantno zdanje je korišćeno tokom Olimpijade u Londonu 2012. godine, kada je u Dering stritu bio smešten "Srpski paviljon", kao baza za promociju naše zemlje tokom Olimpijskih igara u Velikoj Britaniji. Nekoliko meseci kasnije priređene su dve-tri izložbe, a potom je zgrada zatvorena.\nOvaj prostor godinama je bio prazan i napušten i počeo je da propada, pa je ministar spoljnih poslova Ivica Dačić pre dve godine najavio njenu prodaju. U međuvremenu se od prodaje odustalo, jer je očigledno procenjeno da bi ovaj prostor u ekskluzivnoj zoni Londona mogao biti idealno mesto za promociju srpske kulture, za izložbe, gostovanja, predavanja...\n- Londonski kulturni centar predstavljaće prvi centar modernog tipa za promociju kreativnih industrija i inovativnosti Srbije i njenih građana - stoji u obrazloženje MSP o planovima za ovu godinu.\nKako Novosti saznaju, za ovu namenu je iz budžeta MSP za ovu godinu obezbeđeno 100 miliona dinara, a u toku je rekonstrukcija ovog prostora.\nKulturni centar u Londonu biće treći po redu, posle Pariza i Pekinga, koji je otvoren u novembru prošle godine. Prema najavama, planirano je da centri srpske kulturne politike uskoro budu otvoreni i u Moskvi i u Berlinu.\nZgrada u Dering stritu izgrađena je sa javnim sadržajem u prizemlju i na prvom spratu, oko 1904. godine, prema projektu Trejdeva i Martina. Fasada je u fino tesanom kamenu, u stilu slobodne interpretacije gotičko-flamanskog stila sa elementima Arts end krafts. Fasadom dominiraju dva stuba sa kapitelima u obliku lisnih prepleta, na kojima počiva centralno postavljeni gotički luk.\nATELJE KAO INSPIRACIJA


Lajović tri sata mučio Noletovog dželata, "profesor" se na kraju radovao - Sportal\nLajović tri sata mučio Noletovog dželata, "profesor" se na kraju radovao\nDarko Nikolić - Vest objavljena: 10:11 - 11.03.2018\nDušan Lajović nije uspeo da prebrodi drugo kolo turnira u Indijan Velsu, u kome ga je Hjeon Čung savladao sa 6:7(9), 6:3, 6:3.\nSkoro tri sata trajala je njihova borba, u kojoj je srpski teniser spasao dve set lopte u taj-brejku uvodne deonice, da bi je potom osvojio. To, međutim, nije bilo dovoljno da se eliminiše momak koji je na Australijan openu savladao Novaka Đokovića.\nPolufinalista prvog ovogodišnjeg grend slema je u drugom setu sa 3:1 u brejkovima preokrenuo zbivanja u svoju korist, a kada je Lajović uspeo da u trećem periodu uzvrati na "izgubljeni servis" istom merom, i tako priđe na 2:3, južnokorejski teniser je napravio novi brejk i krenuo ka pobedi.\nDušan Lajović je u pretposlednjem odigranom gemu servisima spasao dve brejk/meč lopte, spasao je još dve u devetom gemu trećeg seta, no Čung je kao 26. igrač sveta opravdao ulogu favorita, ali i nadimak "profesor" jer je rešio i ovaj problem.\nSa turnira je eliminisao 91. sa ATP liste, zakazavši tako duel sa Tomašom Berdihom koji je kao 12. nosilac sa 6:1, 6:4 pobedio Maksimilijana Marterera.\nTenis ATP Indijan Vels Hjeon Čung Dušan Lajović


Konkurentnost - Blic Online\nHrvatska je po konkurentnosti na SVETSKOM DNU\nHrvatska je po konkurentnosti u ovoj godini pala za dva mesta u odnosu na 2017. godinu i trenutno je na 61. mestu među 63 države u svetu, pokazuje najnoviji izveštaj Instituta za razvoj poslovnog upravljanja /IMD/.\nPetrović: Džaba vam priča, nema ništa od korporativizacije javnih preduzeća\n- Dok imamo ovoliko glomaznu državu ne možemo da pričamo o preduzetništvu, kao ni o bilo kakvoj konkurentnosti - ovako oštar nastup imao je večeras predsednik Izvršnog odbora Rajfajzen banke Zoran Petrović na panelu o unapređenju konkurentnosti srpske privrede.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da Srbija mora da napravi značajan iskorak u digitalizaciji i obrazovanju, navodeći da postoje potencijali koji moraju biti iskorišćeni.\nEh, ta Finska: Problem su im PREVISOKE PLATE\nFinski zvaničnici upozoravaju da visoke plate u toj zemlji predstavljaju problem konkurentnosti privrede. Veli-Mati Matila, predsednik Konfederacije finskih industrija (EK), kaže da su plate zaposlenih u toj zemlji za 10-15 odsto više u odnosu na neke druge razvijene zemlje Evropske unije.\nGrađanima BiH i ubuduće će se izdavati biometrijski pasoši treće generacije, sa svim elementima zaštite po regulativama EU i međunarodnim standardima.\nNedimović: U poljoprivredi ulažemo samo u ono što povećava konkurentnost\nMinistar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović istakao je danas da u poljoprivredi i te kako ima prostora za primenu novih tehnologija, naglašavajući da one mogu doprineti povećanju konkurentnosti.\nNBS: Za bolju konkurentnost ključna makroekonomska stabilnost\nNarodna banka Srbije je danas saopštila da je Srbija, po najnovijem Izveštaju Svetskog ekonomskog foruma o konkurentnosti za 2016. godinu, najveći napredak ostvarila u okviru pokazatelja makroekonomskog okruženja, gde je napredovala za 22 pozicije. Na popravljanje konkurentske pozicije Srbije značajno su uticali smanjenje budžetskog deficita i povećanje štednje.\nPo konkurentnosti ispred nas Makedonija, Hrvatska, CG i Albanija\nSrbija je neznatno napredovala po konkurentnosti pošto se u izveštaju Globalni indeks konkurentnosti 2016-2017 popela za četiri pozicije, na 90. mesto medju 138 zemalja, objavio je danas Svetski ekonomski forum.\nČELIČNA ĐAVOLICA Zašto je ova žena najveća noćna mora najmoćnijih svetskih kompanija\nGoblin ispod Guglovog kreveta, Čelična dama ili Čelična đavolica su samo neki od nadimaka koje je Margreta Vestager zaradila otkako je 1. novembra stupila na dužnost komesara Evropske unije za konkurentnost. Kao nemilosrdna i pravična osoba ona predstavlja noćnu moru za kompanije kao što je Gugl.\nSrbija na samom dnu svetske liste turizma u društvu Ruande i Tanzanije\nIzvršni odbor Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) pozdravio je posvećenost srpskih vlasti sprovodjenju ambicioznog paketa reformi radi obnavljanja makroekonomske stabilnosti, jačanja finansijskog sektora i podsticanja prognoza privrednog rasta, i ocenio da su strukturne reforme od ključnog značaja za vraćanje konkurentnosti zemlje i stimulisanje privatnih investicija.\nOlakšicama do novih investitora\nBANJALUKA – Bosna i Hercegovina rangirana je iza svih država u regionu po lakoći pokretanja biznisa.


ALEKSANDAR VUČIĆ: 'Dobacuju mi 'stoko radikalska', ali je konačno vreme da se raspetlja kosovski čvor'! | Slobodna Bosna\nALEKSANDAR VUČIĆ: „Dobacuju mi 'stoko radikalska', ali je konačno vreme da se raspetlja kosovski čvor“!\n"Ovako je apsolutno neprihvatljivo", rekao je Vučić u intervjuu za novogodišnji trobroj Večernjih novosti\nVučić je rekao da bi bilo dobro da se do kraja 2018. godine "konačno raspetlja kosovski čvor" ali i dodao da nije optimista po pitanju postizanja dogovora s Albancima.\nOn je rekao da zna da bi bio prokazan u najvećem dijelu srpske javnosti od prvog trenutka, kada bi se eventualno došlo do kompromisa sa Albancima, ali da misli da bi za 20 godina bio slavljen.\n"I kada šetam pa mi neki dobace 'izdajniče', drugi viču 'pederu', neki viknu 'stoko radikalska'. Ali svi se negde nadaju i čekaju da Vučić to reši, da sva kola teškog tovara sruče meni na leđa, i znajući da je to dobro, kažu kako je to katastrofa za naš nacionalni interes. No, bez obzira na to, istorijska stvar bi bila da postignemo dogovor sa Albancima i to bez sukoba", rekao je Vučić za Večernje novosti.\nGNUSNE PROVOKACIJE VUČIĆA: "Ne zaboravljam Putinu blokiranje rezolucije o Srebrenici"


Rekonstrukcija instalacija javnog osvetljenja - Beogradski Portal\nRekonstrukcija instalacija javnog osvetljenja\nVažećim Statutom Grada Beograda, obezbeđivanje javnog osvetljenja bivših prigradskih opština je povereno JKP “Javnom osvetljenju“ Beograd. Uzimajući u obzir stanje instalacije na teritoriji predmetnih opština, preduzete su izvesne radnje koje imaju za cilj integraciju u gradski sistem, kao i njeno brže unapređenje, održavanje i adaptaciju. Tim povodom, u toku je realizacija aktivnosti koje ilustruju ovu nameru, ogledajući se prevashodno u radovima zamene dotrajalih i tehnološki prevaziđenih svetiljki, novim, sa visokoefikasnim LED izvorima svetlosti.\nPosledice rekonstrukcije instalacije javnog osvetljenja na teritorije beogradske opštine Sopot su poboljšanje parametara kojim se opisuje sjajnost puteva, ograničava blještanje, omogućava bolje sagledavanje prepreka, raskrsnica, priključaka, petlji, ali i horizontalne signalizacije na putevima mešovitog saobraćaja.\nRadovi na teritoriji opštine Sopot su u toku, planiraju se novi, u reonu naselja Popović, Parcani, Ralja, Stojnik, Trešnja, a neke od ulica na teritoriji opštine koje su u novom, LED ruhu, su Kosmajski trg, Rada Jovanovića, Šumadijska, Jelice Milovanović.


Dedjanski: U Srbiji 300.000 kuća nema izolaciju i troši četiri – pet puta više energije nego EU\nBeta 12. septembra 2019. 15:35\nDržavni sekretar u Ministarstvu rudarstva i energetike Srbije Stevica Dedjanski rekao je danas da su stambene zgrade u Srbiji, koje obuhvataju 27 miliona kvadrata i 60 odsto stambenog fonda, najmanje energetski efikasne, a da 300.000 kuća nema termoizolaciju i troši četiri-pet puta više energije nego kuće u EU.\nOn je na konferenciji „Energetska efikasnost za nas – javno finansiranje energetske efikasnosti u privatnim zgradama“, rekao da je trećim Akcionim planom predvidjeno da se uštedi 58 odsto energije koju troše domaćinstva i stanari zgrada.\n„Ministarstvo je u energetskoj efikasnosti prepoznalo novi izvor energije i ulaže velike napore kako bi ubrzalo njegovo unapredjenje“, rekao je Dedjanski.\n„Očekujemo da to bude ozbiljan fond sa ozbiljnim sredstvima“, rekao je Dedjanski.\nPredstavnik Stalne konferencije gradova i opština (SKGO) Miodrag Gluščević istakao je da je unapredjenje energetske efikasnosti „važno pitanje i da je moralo i ranije da se njime bavimo“.\n„To pitanje zavredjuje da dobije veći prioritet“, rekao je Gluščević.\n„Svaka zemlja mora na osnovu Direktive EU sama da donese planove o povećanju energetske efikasnosti, izabere podsticaje i realizuje projekte koji će smanjiti potrošnju energije“, rekao je Vuković i naveo da u Srbiji 70 odsto svih stambenih jedinica nema nikakvu izolaciju.\n„Kada Fond profunkcioniše možemo da ‘blendiramo’ donacije sa bankarskim kreditima“, rekao je Vuković.\nPrema rečima direktora JKP Toplana-Šabac“ Slobodana Jerotića do sada je u tom gradu polovina zgrada priključena na sistem daljinskog grejanja izolovana, pa se primer tog grada navodi kao dobra praksa, bolja čak i od evropske.\n„Od 2010. godine bavimo se unapredjenjem energetske efikasnosti, uveli smo merače potrošnje toplotne energije i od Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) dobili smo kredit od 2,5 miliona evra pa će gradjani u 12 godišnjih rata vratiti zajam, a novac iskoristiti za sanaciju zgrada i stanova“, rekao je Jerotić.\nU Hrvatskoj se, prema rečima vodje projekta energetske efikasnosti u zgradarstvu u Fondu za zaštitu okoline i energetske efikasnosti Hrvatske Mladena Ilijevića energetska efikasnost popravlja državnim novcem i novcem iz evropskih fondova pa je u poslednje dve godine u stambene zgrade uloženo preko 400 miliona evra.\n„Rate kredita se vraćaju od novca koji se prikupi uplatom stanara za održavanje zgrada, a one koje su sanirane postigle su uštedu energije od 62 odsto“, rekao je Ilijević.\nDirektorka službe za odnose sa javnošću u hrvatskom fondu Lidija Tošić rekla je da se u Hrvatskoj dosta pažnje posvećuje edukaciji gradjana i da se podigla svest o potrebi štednje energije kod 80 odsto njih.\n„Gradjani sada znaju koliko je ušteda energije važna jer nije dovoljno izolovati zgradu, a zimi otvoriti prozor, pa rasipati toplotu u okolinu“, rekla je Tošić.


Dan online - Regioni: Kruzing industrija u usponu - 2018-07-16\nRegioni LUKA KOTOR PREDSTAVLJENA NA KONFERENCIJI „IZAZOVI I BUDUĆE PERSPEKTIVE“ Kruzing industrija u usponu\nU okviru „Ai-Nurecc“ programa, koji predstavlja mrežu univerziteta i privrednih komora na jadransko-jonskom području, održana je konferencija „Izazovi i buduće perspektive“ kruz sektora Eusair oblasti.\nPredstavnica „Luke Kotor“ AD Kotor Maja Danilović je na skupu predstavila praksu destinacije i perspektivu razvoja luke Kotor kao jedne od najznačajnijih i najfrekventnijih u regionu. U okviru dva panela vodila se diskusija o aktuelnoj problematici masovnog turizma u oblastima i programima koji daju preporuku optimizacije, potražnje i podrške lokalnih politika. Pored luke Kotor, na konferenciji su učešće uzeli i predstavnici luka Dubrovnik, Kopar, Venecija, Ankona i luke Katakolon iz Grčke.\n– U aktivnim raspravama i pojedinačnim izlaganjima moglo se zaključiti da svi predstavnici smatraju da je kruzing industrija jedna od najrazvijenijih industrija jadransko-jonske oblasti i svakako perspektiva da se strategija lokalnih i nacionalnih nivoa opredijeli za aktivan tretman u ovoj oblasti – navodi se u saopštenju.B.M.


Kuvajt: BiH ćemo dodijeliti status “najpovlaštenije zemlje” u ekonomskim odnosima – Minber\nlip. 24, 2011 at 10:48 am\nBiH može računati na Kuvajt kao na prijatelja koji je želi vidjeti kao prosperitetnu državu i u vezi s tim biće realizovana odluka kuvajtske Vlade da dodijeli BiH status “najpovlaštenije” zemlje u ekonomskim odnosima, rekao je premijer Kuvajta Naser al Sabah.\nAl Sabah je u razgovoru sa ministrom inostranih poslova BiH Svenom Alkalajem koji drugi dan boravi u posjeti Kuvajtu istakao da su razmjene posjeta na visokom nivou između dvije zemlje posljednjih godina imale pozitivan efekat na sveukupni razvoj odnosa, te izrazio nadu da će taj trend biti nastavljen.\nOn je o odnosima Kuvajta i BiH i mogućnostima unapređenja danas razgovarao i sa potpredsjednikom kuvajtske Nacionalne skupštine, koji je i predsjednik Grupe prijateljstva sa BiH, Abdulahom Al Roumijem, saopšteno je iz Ministarstva inostranih poslova BiH.\nAl Roumi je ocijenio da je saradnja parlamenata dvije zemlje izuzetno dobra, konstatujući da grupe prijateljstva u parlamentima igraju važnu ulogu u ukupnoj saradnji. On je najavio i posjetu Nacionalne skupštine Kuvajta BiH.


08.10.2017. / 13:55\nBEOGRAD, Državni sekretar Ministarstva privrede Srbije Dragan Stevanović pozvao je danas preduzetnike i vlasnike mikro, malih i srednjih preduzeća, da se prijave za program podrške investicijama, u okviru kojeg je obezbjeđeno više od 242,9 miliona dinara bespovratnih sredstava.\nStevanović je objasnio da program sprovodi Ministarstvo privrede Srbije u saradnji sa Fondom za razvoj, a riječ je o kombinaciji finansiranja 20 odsto investicije kroz bespovratna sredstva Ministarstva i 80 odsto kroz povoljne kredite Fonda.\n“Za bespovratna sredstva obezbedili smo još oko 243 miliona dinara”, rekao je Stevanović Tanjugu.\nOn kaže da su već primetni efekti ovog razvojnog programa koje je Ministarstvo privrede Srbije sprovodi.\n“Mala i srednja preduzeća su najveći rezervoar dobrih efekata na privredna kretanja, a to potvrđuju sva istraživanja i godišnje analize. Naša ideja je da ih stavimo na mesto koje zaista zaslužuju, da im damo direktnu i konkretnu podršku, ali i da istovremeno afirmišemo preduzetnički duh u Srbiji. Cilj nam je da što veći broj ljudi, zainteresovanih da radi ili radno sposobnih, sebe vidi i prepozna bilo u preduzetništvu ili da zaposlenje traži u realnom sektoru. Efekti kroz ovakve poslove i programe su najveći na privredni rast, budžet i uspešnu ekonomiju jedne države”, rekao je Stevanović.\nNovac je namjenjen i za trajna obrtna sredstva koja mogu da čine najviše 20 odsto ukupnog investicionog ulaganja , kao i za nabavku softvera i drugih nematerijalnih ulaganja.\nRaspisivanjem Javnog poziva za dodelu bespovratnih sredstava Ministarstvo privrede je nastavilo sa sistemskom podrškom sektoru malih i srednjih preduzeća i preduzetnika u okviru projekta ‘Decenija preduzetništva.’ Tanjug\nTagovi: bespovratma sredstvamala i srednja preduzecaprogram podrskesrbijavazno


COST (Evropska Saradnja u Nauci i Tehnologiji engl. European Cooperation in Science and Technology) je agencija za finansiranje istraživačkih i inovativnih mreža. Naše akcije pomažu u povezivanju istraživačkih inicijativa širom Evrope i omogućavaju naučnicima da razviju svoje ideje dijeleći ih sa kolegama, što podstiče dalji razvoj njihovih istraživanja, karijera i inovacija.\nCOST CA18125 ‐ Napredno inženjerstvo i istraživanje aerogelova za primjenu u životnoj sredini i naukama o živim organizmima (engl. Advanced Engineering and Research of aeroGels for Environment and Life Sciences)\nPlan AERoGELS COST akcije je da omogući razmjenu znanja na temu istraživanja i tehnologije aerogelova na evropskom nivou između akademije, industrije i regulatornih agencija. Aerogelovi su posebna klasa mezoporoznih materijala sa veoma velikom poroznošću i podesivim fizičko- hemijskim svojstvima. Iako su neke vrste aerogelova već dostupne na tržištu građevinskog materijala i vazduhoplovnog inženjerstva, puni potencijal aerogelova za primjenu u ostalim sektorima tek treba da se utvrdi. U ovoj akciji, upotreba aerogelova, posebno za životnu sredinu i nauku o živim organizmima, biti će istražena kroz multidisciplinarni pristup u cilju rješavanja trenutno dva glavna evropska izazova: cirkularna ekonomija i aktivno starenje. Cilj ove akcije je da se unaprijedi trenutno stanje tehnike povezivanjem znanja i istraživanja najistaknutijih stručnjaka za inovacije u tehnologiji aerogelova, za naprednu karakterizaciju materijala, kao i za biomedicinska i istraživanja životne sredine. Aerogelovi će biti ispitani sa stanovišta performansi materijala, al i u pogledu uticaja na životnu sredinu i na zdravlje ljudi. U okviru AERoGELS akcije biti će postavljena platforma za diseminaciju stečenog znanja društvu, za jačanje saradnje između industrije i akademije i za obuku mladih evropskih istraživača na temu istraživanja, inovacija i preduzetničkih vještina putem tehničkih škola, publikacija i kratkih istraživačkih boravaka (engl. Short Term Scientific Mission, STSM). Dodatno, očekuje se da će interdisciplinarnasaradnjadatiinovativnaiintegrisanarješenjazaživotnusredinu inaukuoživim organizmima. Dugoročni cilj ove akcije je razvijanje aerogel tehnologije koja bi mogla da doprinese dobrobiti ljudi u Evropi i da usmjeri svijest ka čistoj i pametnijoj proizvodnji u Evropi.\nCOST (Evropska Saradnja u Nauci i Tehnologiji engl. European Cooperation in Science and Technology) je Panevropski međuvladin program. Misija COST-а је da omogući razvoj izuzetnih naučnih i tehnoloških dostignuća koja vode ka novim konceptima i proizvodima i da na taj način doprinese jačanju evropskih istraživanja i kapaciteta u oblasti inoviranja. COST omogućava istraživačima, inženjerima i naučnicima da zajednički razviju sopstvene ideje i preduzmu nove inicijative u svim oblastima nauke i tehnologije, istovremeno promovirajući multi- i interdisciplinarni pristup.\nViše informacija možete pronaći na sljedećim linkovima Action’s web page on the COST website i Memorandum of Understanding (MoU) of the Action


Srbija ispred osam zemalja EU po inovacijama\nJul 12, 2018 12:42\nSrbija je ispunila 22 od ukupno 27 indikatora koji se referišu za ovu listu i kao zemlja koja je ocenjena kao "umereni inovator" pozicionirala se ispred osam članica EU, među kojima su Mađarska, Grčka, Poljska, Litvanija, Hrvatska, Bugarska, Rumunija i Slovačka, saopšteno je iz Ministarstva za inovacije i tehnološki razvoj.\nKomentarišući objavljivanje najnovije liste Evropskih inovacionih rezultata, ministar za inovacije Nenad Popović ocenio je da je istorijski napredak Srbije na toj listi "najrelevantnije priznanje za napore koje Vlada Republike Srbije ulaže u razvoj ekonomije vođene inovacijama".\nPri izradi liste inovacionih rezultata Evropska komisija koristi podatke priznatih zvaničnih međunarodnih izvora koji su javno dostupni, kao što su Eurostat, Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) i Ujedinjene nacije, a presek je napravljen za podatke objavljene do 25. aprila 2018. godine.\nInovacioni lideri imaju performanse više od 120 odsto u odnosu na EU i tu spadaju pre svega Švajcarska, zatim Danska, Finska, Luksemburg, Holandija, Švedska i Ujedinjeno Kraljevstvo. Jaki inovatori su ostvarili između 90 i 120 odsto proseka performansi za EU i tu su se našli Austrija, Belgija, Francuska, Nemačka, Irska, Slovenija.


Forum za energetsku bezbednost Evroazije 26. i 27. oktobra\nTanjug 24. oktobra 2018. 14:00\nBEOGRAD – Međunarodna konferencija o energetskoj bezbednosti Evroazijskog prostora biće održana u petak i subotu, 26. i 27. oktobra, u Domu Narodne skupštine u Beogradu.\nOrganizatori su Ministarstvo spoljnih poslova i Ministarstvo rudarstva i energetike, Fakultet bezbednosti Univerziteta u Beogradu i Fondacija ‘Enerdžipakt’, saopštila je Vlada Srbije.\nCilj „Foruma za energetsku bezbednost Evroazije“ je povezivanje glavnih međunarodnih aktera da kroz konferencije pozicionira energetsku, infrastrukturnu i bezbednosnu saradnju kao pokretača regionalnih i međuregionalnih integracija i čuvara mira i stabilnosti u regionima Evrope, Bliskog istoka, severne Afrike i Azije.\nKonferenciju će svečano otvoriti ministar rudarstva Aleksandar Antić, a prvi potpredsednik vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić otvoriće sesiju drugog dana konferencije.\nForum će biti organizovan u tri sesije: pokretanje Evroazijskog foruma o energetskoj bezbednosti, geopolitički i diplomatski izazovi u procesu globalne integracije i evroazijski omladinski savet.\nRegionalna koordinacija bezbednosti električne energije, kao i bezbednosti snabdevanja naftom i gasom biće među najvažnijim prioritetima foruma.\nIncijativom regionalnog povezivanja bi trebalo da se uspostavi energetska efikasnost, kako bi se obezbedilo sigurno i efikasno snabdevanje električnom energijom, kao i prekogranična trgovina duž evroazijskog koridora.\nTaj koncept predlaže podelu u bezbednosne regione, kako bi svaki region bio pokriven jednim od centara regionalne saradnje.\nEvroazijski omladinski savet je sastavni deo međunarodne konferencije, koji će okupiti studente i mlade stručnjake sa raznih univerziteta na evroazijskom prostoru.\nOvo okupljanje ima za cilj da pruži platformu na kojoj mladi mogu razmeniti svoje stavove o rastućim izazovima političkih i ekonomskih integracija na prostoru Evroazije.\nEvroazijski omladinski savet ima nameru da podstakne akademske i profesionalne veze među mladima na prostoru Evroazije, promovišući institucionalizaciju ove saradnje i među evroazijskim univerzitetima.


Jeftini letovi iz Španije do Venecuele - Avio karte Španija Venecuela - eSky.rs\nAvio karte iz Španije do Venecuele\nProverite najbolje prilike za letove iz Španije do Venecuele\nDirektni letovi se obavljaju 4 dana u nedelji -\tuto.,\tsre.,\tpet.,\tned..\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Španije do Venecuele na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Španije do Venecuele?\n✔ Ako rezervišem let iz Španije do Venecuele, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Španije do Venecuele?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Španije do Venecuele uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Podsjećamo, Erdogan je u utorak sa predsjednikom Srbije Aleksandarom Vučićem učestvovao na sastanku Vijeća za saradnju na visokom nivou između Turske i Srbije, održanom u Ankari.\nOn je nakon ovog sastanka govorio o situaciju u Bosni i Hercegovini. Turski predsjednik je jasno rekao da će zajedno sa Vučićem okupiti “tri lidera – Bošnjaka, Hrvata i Srba”, ne spominjući institucije BiH.\n– S predsjednikom Srbije Vučićem smo odlučili da okupimo tri lidera – Bošnjaka, Hrvata i Srba i da ostvarimo uspjeh. Došli smo do ove odluke – kazao je Erdogan.\nZaključio je kako je “jasna potreba zajedničkog djelovanja međunarodne zajednice kako bi se prevazišla kriza u Bosni i Hercegovini”.


Ubica Ćuruvije mučio i ubijao i svoje saborce\nZoran Ristović - Mali Prika (1973) ubijen je 2001, a zasad jedini trag u otkrivanju ovog zločina vodi do Miroslava Kuraka (44), optuženog za ubistvo Slavka Ćuruvije. Ristović, pripadnik JSO, nestao je 9. maja 2001, kada su ga poslednji put videli… »\nBlic: Ubica Ćuruvije mučio i ubijao i svoje saborce\nBaba i deda se ugušili u snu\nNesreća kod Negotina, supružnike Milevu i Slavka Stanojevića ubio dim iz “smederevca”. Imali problema sa čunkom. Beživotna tela pronašao unuk. SUPRUŽNICI Mileva (82) i Slavko Stanojević (83) iz Miloševa kod Negotina ugušili su se na… »\nNa Polju D rudnika Kolubara poginuo je radnik. Foto: MONDO Tridesetogodišnji radnik poginuo je jutros na kopovima u rudniku Kolubara, kada ga prilikom izvođenja radova na visokonaponskom kablu došlo do strujnog udara, rečeno je Tanjugu u MUP-u… »


Konferencija u Beogradu - Vizija regionalne saradnje za kvalitetno obrazovanje i obuku\nU cilju obilježavanja uspostavljanja ERI SEE (Sekretarijata Inicijative za reformu obrazovanja u Jugoistočnoj Evropi) u Beogradu je, 26. oktobra 2018. godine, održana Tematska konferencija pod nazivom "Vizija regionalne saradnje za kvalitetno obrazovanje i obuku", okupivši predstavnike najvažnijih ministarstava u regionu, donosioce odluka, implementatore politika, eksperte iz oblasti obrazovanja i obuke, kao i međunarodne partnere (Evropska trening fondacija, Vijeće za regionalnu saradnju, GIZ...), koji su imali priliku da razmijene stavove o poboljšanju kvaliteta obrazovanja i obuke i nastave već postojeći rad na regionalnom nivou.\nCiljevi Konferencije su bili širenje i naglašavanje regionalne saradnje kao sredstva koje pridonosi boljem kvalitetu sistema obrazovanja i obuke u regionu kao rezultat socijalnim i radnim očekivanjima njegovih građana. Konferencija je, takođe, imala za cilj širenje razumijevanja aktuelnih trendova u području osiguranja kvaliteta općenito, strukovnog i visokog obrazovanja.\nKonferencija je organizovana od Ministarstva obrazovanja, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije (zemlja domaćin ERI SEE sekretarijatu) i ERI SEE sekretarijata.\nPredstavnik Centra za informiranje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja prisustvovao je Konferenciji te radionici vezanoj za Radnu grupu za priznavanje akademskih kvalifikacija tokom poslijepodnevnog dijela Konferencije. Radna grupa treba da se sastane nekoliko puta do juna 2019. godine i predloži Model koji će olakšati priznavanje akademskih kvalifikacija u regionu.


BOŽOVIĆ: POVEĆANO KRIJUMČARENJE IZBEGLICA - Magločistač\nPočetna Subotica BOŽOVIĆ: POVEĆANO KRIJUMČARENJE IZBEGLICA\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 06 aprila, 2016 Kategorija: SuboticaNema komentara\n„Tokom ove godine kroz Srbiju je prošlo oko 100.000 izbeglica. Podneto je 57 prijava za krijumčarenje ljudi protiv 90 lica. Prošle godine je kroz Srbiju prošlo oko 600.000 izbeglica. Bilo je 759 prijava protiv 1.127 lica. Trenutno ima oko 1.000 izbelica koji su smešteni u prihvatnim centrima u Srbiji“, rekao je Božović na regionalnoj konferenciji „Upravljanje migrantskom krizom“ u Subotici.\nDvodnevnu regionalnu konferenciju „Upravljanje migrantskom krizom“ koja je održana u hotelu Patria u Subotici organizovali su Ministarstvo unutrašnjih poslova i Fondacija Hans Zajdel. Na konferenciji su učestvovali predstavnici sedam zemalja regiona.


EK: Snažna vladavina prava uslov za evropski novac – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/EK: Snažna vladavina prava uslov za evropski novac\nČlanice Evropske unije treba da dobju novac iz zajedničkog budžeta i fonda za oporavak od pandemije samo ako imaju snažno pravosuđe i sisteme za zaštitu od korupcije, izjavila je potpredsednica Evropske komisije Vera Jourova, indirektno upozoravajući Poljsku i Mađarsku.\nČelnici 27 zemalja sastaće se iduće sedmice u Briselu radi dogovora o raspodeli gotovo 2.000 milijardi evra iz budžeta za razdoblje 2021-27. i posebnih sredstava za ekonomski oporavak Starog kontinenta nakon pandemije COVID-19.\n“Vladavina prava treba da bude uslov za podelu evropskog novca”, rekla je Jourova u razgovoru s ministrima pravosuđa zemalja EU-a.\nMeđu nužnim preduslovima za dobijanje pomoći navela je “funkcionalno pravosuđe” i snažne mehanizme za borbu protiv korupcije.\nTo je i upozorenje Poljskoj i Mađarskoj, koje su u sporu s EU zbog nivoa vladinog nadzora nad sudovima i sudijama, kao i Rumuniji i Bugarskoj, koje godinama nakon pristupanja Uniji imaju problema sa korupcijom i siromaštvom.\n“Ne bih volela da vidim zaustavljanje novca, no u našem pravnom sistemu moramo imati neku garanciju da se, ako stvari krenu zasta loše u nekoj zemlji članici, novac poreskih obveznika ne može isplatiti”, rekla je Jourova govoreći o fondovima koji se pune doprinosima iz nacionalnih budžeta, odnosno posredno porezima.\nPo poslednjem predlogu, EK će preporučiti kako rešavati probleme s vladavinom prava državama članicama.\nEvropska komisija Mere pomoci


Vodovodna cev - Blic Online\nTokom prepodnevnih časova očekuje se da svi potrošači u centralnim gradskim zonama dobiju vodu za piće, dok je potpuna stabilizacija sistema predviđena do 18 časova, s obzirom na to da je saniran defekt na magistralnom cevovodu na uglu ulica Karnegijeve i Kraljice Marije.\nUlaz u veoma prometni podzemni prolaz na uglu Dečanske i Nušićeve ulice, koji je tokom prepodneva bio zatvoren, ponovo je otvoren za korišćenje.\nNEKO FONTANU, A NEKO GEJZIR Stanovnici naselja Braće Jerković imaju novu ATRAKCIJU (VIDEO)\nUsled pucanja vodovodne cevi u Ulici Braće Jerković na Voždovcu, stvorio se pravi gejzir visok nekoliko metara.\nPUCAJU CEVI zbog hladnoće, ali manje nego prošle zime\nZimsko vreme donosi mnoge probleme, među kojima je primetno i češće pucanje vodovodnih cevi. Ove godine, kako kažu ljudi iz "Vodovoda i kanalizacije", ovakvih incidenata je dvostruko manje nego lane.\nGužva na Slaviji zbog pukle cevi, počelo i STVARANJE LEDA\nPrvog martovskog popodneva uprkos hladnoći, nema velikih gužvi u saobraćaju, osim u ulicama oko kružnog toka na Slaviji gde je pukla vodovodna cev.\nStali tramvaji u Bulevaru kralja Aleksandra zbog pukle cevi\nTramvaji na linijama 5, 6, 7 i 14 neće saobraćati neko vreme na relaciji od Vukovog spomenika do Ustaničke ulice zbog pukle vodovodne cevi.\nU Trebinju danas suve česme\nZbog pucanja cevi na glavnom cevovodu Trebinje skoro sva gradska naselja su bez vode.\nPosle POTOPA stanari u Vojvode stepe 24 sata BEZ VODE\nU Ulici Vojvode Stepe 283 juče oko 15.30 sati došlo je do pucanja vodovodne cevi zbog čega su stanovnici ovog dela Voždovca skoro 24 časa bez vode. Iz „Vodovoda“ kažu da su njihove ekipe na terenu i da će kvar biti popravljen.\nHavarija u Topoli, zbog puknute cevi ugroženo vodosnabdevanje\nU selim Šatornja i Vinča kod Topole, danas pre podne došlo je do havarija na glavnoj dovodnoj vodovodnoj cevi, zbog čega je vodosnabdevanje u toj opštini otežano.\nProradila fontana, a nije proleće: Bager probio vodovodnu cev u Mostaru\nTokom izvođenja radova na kolektoru u Ulici maršala Tita probijena je vodovodna cev. Kako se moglo videti na licu mestu, bager je probio cev pored Šarića džamije u naselju Luka.\nDELOVI LAZAREVCA BEZ VODE zbog pucanja cevi na magistralnom vodovodu\nDelovi opština Lazarevac i Lajkovac ostali su bez vode zbog havarije na vodovodnim cevima koja se danas dogodila na magistralnom vodovodu.\nPukla cev na Novom Beogradu, kvar će biti otklonjen do 15 sati\nNa Novom Beogradu, na raskrsnici Bulevara umetnosti i Bulevara Zorana Đinđića došlo je do pucanja vodovodne cevi zbog čega na ulicama ima doste vode, a kvar će biti otklonjen do 15 časova, rečeno je Tanjugu u javnom preduzeću "Vodovod i kanalizacija".\nU Barajevu prekid u snabdevanju, Gročani sutra ceo dan bez vode\nZbog radova Elektrodistribucije Beograd i prekida u snabdevanju električnom energijom objekta beogradskog vodovodnog sistema, danas će stanovnici Barajeva povremeno ostajati bez vode.\nPROBILI CEV I IZAZVALI HAOS Isključili vodu naselju Borik u Banjaluci, poplavljeno dvorište i podrum porodične kuće\nRadnici „Elektrokrajine“ probili su jutros vodovodnu cev u Ulici Miše Stupara, zbog čega je polovina ovog naselja kratko bila bez vode.\nPukla cev u Kraljice Marije, izmenjene tramvajske linije\nZbog pucanja cevi u ulici Kraljice Marije kod broja 43, tramvajske linije dva i pet ne saobraćaju u smeru ka Kalemegdanskoj tvrđavi.\nKOLAPS U CENTRU Bez saobraćaja u Kneza Milana sutra do podneva\nZbog pucanja vodovodne cevi na uglu ulica Kralja Milana i Resavske, odmah pored "Beograđanke", ovaj deo grada je ceo dan zatvoren za saobraćaj, a normalizacija se u najboljem slučaju očekuje tek sutra oko podneva.\nBEZ VODE DO SUTRA U 15 SATI: Pukla cev u Ulici 27. marta, radnici saniraju kvar\nZbog pucanja vodovodne cevi u Ulici 27. marta stanari te, ali i nekoliko okolnih ulica biće bez vode do sutra.\nZAVRŠENA HAVARIJA U VITANOVAČKOJ Stanovnici Voždovca i dalje imaju\n"Voda je u domove stanovnika Voždovca stigla danas u toku dana, iako su radovi na popravci vodovodne cevi i dalje u toku", kažu za "Blic" u JKP "Vodovod i kanalizacija"


Ministrica Dilberović u Tuzli o kapitalnim projektima u oblasti obrazovanja\nFederalna ministrica nauke i obrazovanja Elvira Dilberović, sastala se u Tuzli s ministricom obrazovanja i nauke Tuzlanskog kantona Fahretom Branjišić, a razgovarale su o stanju u oblasti predškolskog, osnovnog, srednjeg i visokog obrazovanja i nauke Tuzlanskog kantona, realizaciji projektnih aktivnosti u odgojno-obrazovnim ustanovama i pravcima djelovanja u nastavku saradnje.\nTakođer, razgovarano je i o realizaciji kapitalnih projekata u ustanovama predškolskog, osnovnog i srednjeg obrazovanja, programima Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke, te učešću u programu „Poboljšanja uslova iz oblasti predškolskog, osnovnog i srednjeg obrazovanja u Federaciji BiH“, kao i o mogućnostima realizacije projektnih aktivnosti na izgradnji objekta osnovne i srednje muzičke škole u Tuzli.\nFederalno ministarstvo obrazovanja i nauke je u 2018. godini izdvojilo 360.080 KM za realizaciju projekata u ustanovama predškolskog, osnovnog i srednjeg obrazovanja Tuzlanskog kantona i nabavku udžbenika, odnosno 334.200 KM u 2019. godini. Ukupan udio sredstava za podršku projekata u ustanovama predškolskog, osnovnog i srednjeg obrazovanja Tuzlanskog kantona, programima ovog ministarstva, za ovu i prethodnu godinu, iznosi više od 20 posto.\nProjekti iz oblasti visokog obrazovanja i nauke s područja Tuzlanskog kantona podržani su u 2018. godini sredstvima Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke u iznosu od 407.632,34 KM.\nVlada Federacije BiH je u 2018. godini odobrila sredstva ostvarena prodajom preduzeća iz nadležnosti Agencije za privatizaciju u Federaciji BiH, za realizaciju projekata u osnovnim školama sa područja Gradačca i Živinica u iznosu od 410 hiljada KM. Radi se o projektima utopljavanja objekta u JU Druga osnovna škola Živinice, dovršetku izgradnje sportske dvorane u JU OŠ „Hamdija Kreševljaković“ u Kamberima, izgradnje fiskulturne sale u JU OŠ „Edhem Mulabdić“ u Međiđi Donjoj, izgradnji objekta područne škole u Vučkovcima i kupovini interaktivnih tabli, školskog namještaja i sportskih rekvizita u JU OŠ „Dr. Safvet-beg Bašagić“ u Gradačcu.\nMinistrice su posjetile i multimedijalni kabinet informatike u JU Osnovna škola "Pazar“ Tuzla, koja je opremljena sredstvima Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke u iznosu od 54 hiljade KM i JU Centar za obrazovanje i vaspitanje i rehabilitaciju slušanja i govora Tuzla, gdje je resorno federalno ministarstvo osiguralo sredstva u iznosu od 40 hiljada KM za sufinansiranje projekta sanacije i rekonstrukcije podova i mokrih čvorova.


Šta vam treba kad je teško | Dečji sajt\nKad je zaista teško, svakom roditelju je potrebno baš ovo\nDa je roditeljstvo puno izazova zna svako ko je pregurao makar jednu neprospavanu noć zbog bebinog neutešnog plača ili visoke temperature, da ne pominjemo majke i očeve dece sa teškim oboljenjima i smetnjama u razvoju. Međutim, nije lako ni roditeljima koji se suočavaju sa razvodom, sopstvenom bolešću, emotivnim ili nervnim krahom... Svima njima je, bilo da je reč o trajnom, privremenom ili trenutnom problemu, potrebno ovih pet stvari. Nekad nije moguće imati svih pet, nekad su dovoljne dve, ali je izvesno da one daju kvalitet životu.\nVera da će na koncu sve biti u redu\nKada roditelj ima veru, on ima razloga da se raduje svakom novom danu ili da se makar nada da će sve biti u redu. Mama bebe koja se zbog male težine na rođenju i nerazvijenih pluća nalazi u inkubatoru mora da veruje da će sve biti u redu i da će svoje čedo uskoro odvesti kući. Roditelji deteta koje se bori za život nakon doživljene traume, nakon operacije urođene anomalije srca ili nakon zračenja maligniteta „guraju“ dan po dan zahvaljujući veri da će njihovo dete preživeti i ozdraviti.\nPrijatelji koji će da priskoče u pomoć\nVećina ljudi je tek u teškim trenucima i u teškim vremenima saznala ko su im pravi prijatelji, a ko se za prijatelja lažno izdavao. Mnogo je važno da imate makar jednu osobu koja će uvek biti tu za vas, osobu koja zna da kaže pravu stvar, osobu koja će, na primer, dok ste vi s bebom u bolnici, da ode po starije dete u vrtić, da ga čuva, animira i zbrine onako kako biste i vi.\nPorodica na koju je moguće osloniti se\nKad roditelje slomi briga o bolesnom detetu ili obaveze koje imaju sa detetom sa posebnim potrebama, neko mora da im pomogne da se usprave, oporave i da krenu dalje. Srećni ljudi imaju porodicu koja će im pružiti ljubav i podršku. Porodica je ta koja će na sebe da preuzme deo obaveza, od sređivanja kuće, preko plaćanja računa i odlaska u kupovinu, do spremanja ručka. Upravo iz tog razloga je porodica dragocena – zato što može da pruži pomoć, utehu i mir.\nŠto veća finansijska stabilnost i izvesnost\nKroz koju god krizu roditelj prolazio – bolest deteta, razvod ili smrt bliske osobe – nije mu potreban dodatni stres zbog izvršitelja koji će doći da mu plene nameštaj, automobil ili nekretnine. Jedino rešenje u tim situacijama jeste reprogramiranje dugova prema javnim preduzećima, reprogramiranje bankarskih kredita, a od pomoći je i „kresanje“ troškova poput onih za cigarete, kladionicu, alkohol...\nFleksibilan posao, tolerantni šefovi i kolege\nFleksibilan posao, koji može da se obavlja u različitim delovima dana, kolege spremne da uskoče kad zagusti i šef koji, ako se obaveze izvršavaju, neće da diše za vratom roditeljima u problemu. Iako realno malo toga zavisi od njih, jer ne mogu da nateraju ni šefove ni kolege da budu ljudi, roditelji treba da pokušavaju da ostvare što bolju dvosmernu komunikaciju. Takođe, važno je da se nikada ne zloupotrebe tuđa empatija, razumevanje i ljudskost.\nFoto: childrens.org.au, cbsnews.com, psychologytoday.com, pixabay/pexels


Mali akcionari Plantaža mogu da traže otkup svojih akcija i da uzmu 30 mil EUR\nponedeljak, 13. Sep 2021.\nMali akcionari Plantaža mogli bi proglasiti nesaglasnost sa odlukom da se poreski dug kompanije pretvori u državne akcije i tražiti otkup svojih dionica po nominalnoj vrijednosti, što bi moglo iznositi preko 30 mil EUR, pišu Vijesti.\nPrema informacijama lista, mali akcionari su veoma zainteresovani da iskoriste tu mogućnost.\nDa bi namjera Vlade da poreski dug Plantaža, od 7,5 mil EUR, pretvori u nove državne akcije prošla na Skupštini akcionara, mora imati makar indirektnu podršku dijela malih akcionara, koji su u toj kompaniji do sada smatrani neprijateljima, pa su im uskraćivani poslovni podaci, onemogućavano učešće u bordu direktora i odbijane sve incijative.\nVeći problem može nastati ukoliko mali akcionari, prema najavama koje je dobio list, proglase nesaglasnost sa tom odlukom, jer bi onda mogli tražiti da im kompanija otkupi dionice po nominalnoj vrijednosti, što bi moglo iznositi i preko 30 mil EUR.\nDa bi odluka o emitovanju akcija za poreski dug bila usvojena, Skupštini akcionara moraju prisustvovati dioničari koji posjeduju najmanje dvije trećine akcija ili 66,67%, dok je za samo usvajanje potrebna prosta većina od 50% plus jedna akcija.\nVlada i njeni fondovi imaju 56% akcija, što znači da uz punu prisustvo njenih predstavnika sjednica ne bi imala potrebni dvotrećinski kvorum za raspravu o ovoj odluci. Partner Vladi može biti Crnogorska komercijalna banka koja ima 9,2% akcija, ali bi i u tom slučaju nedostajali vlasnici dva odsto akcija.\nSljedeći najveći akcionar sa 2,48% krije se iza kastodi računa Hipotekarne banke, a zatim slijede Otvoreni investicioni fond Trend sa 1,71%, novi kastodi račun sa 1,04%, OIF Moneta sa 0,81% i bivši ministar Petar Ivanović sa 0,76%. Drugi mali akcionari imaju još oko 28% akcija.\nOdlukom, koja je najavljena iz Vlade, predviđeno je emitovanje akcija za poreski dug, odnosno za samo jednog unaprijed poznatog akcionara, čime bi se smanjila pozicija ostalih akcionara, odnosno smanjilo njihovo procentualno učešće u kapitalu. Mali akcionari mogu upravo u tome vidjeti zakonske uslove da proglase svoju nesaglasnost sa odlukom i zatraže da kompanija otkupi njihove akcije.\nAkcionari o svojoj nesaglasnosti mogu kompaniju obavijestiti i prije održavanja Skupštine, a i nakon nje ako budu protiv ili uzdržani. Kada akcionar proglasi svoju nesaglasnost, kompanija je, kako je navedeno u Zakonu o privrednim društvima, dužna da obračuna iznos prosječne tržišne cijene koje su akcije društva imale u posljednjih šest mjeseci prije dana kada je donijeta odluka na skupštini akcionara i iznos srazmjernog dijela neto vrijednosti imovine društva na dan kada je skupština dioničara donijela odluku i da akcionaru isplati veću od te dvije vrijednosti.\nSadašnja nominalna vrijednost akcije Plantaža je 51 cent, dok je sadašnja tržišna na berzi oko 11 centi. Mali akcionari i bez Crnogorske komercijalne banke imaju oko 35 odsto od ukupno 179 miliona akcija ove kompanije, što znači da bi njihov udio po nominalnoj vrijednosti iznosio 32 miliona EUR.\nZorana Mihajlović: "Energetika najveći potencijal za nove investicije"\nIzveštaj Kvartalnog monitora: Nastavlja se privredni oporavak Srbije\nStopa rasta BDP-a Srbije do kraja godine sedam odsto\nSavo Jakovljević: "Inflacija privremena, 2022 se vraća na staro"\nDOBRE VESTI IZ EVERGRANDEA SMIRILE TRŽIŠTE Nakon što se oglasio i direktor kineske kompanije\nOnline platforma Joberty dobila investiciju za izlazak na globalno tržište\nSunoko u tri šećerane u Srbiji prerađuje 1,4 miliona tona šećerne repe\nOTP banka prva na tržištu odobrava brze agroinvesticione kredite\nNIŽE AKCIZE NA GORIVO? Predlog naftaša je stigao u ministarstvo\nPonovo na prodaju fabrika IMT Knjaževac - Procenjena vrednost oko 354 miliona dinara\nNa prodaju poslovno-istraživački centar i poslovni kompleks fabrike Hemofluid\nNa prodaju fabrika Hipol iz Odžaka - Početna cena 1,26 milijardi dinara\nĐogović: Inflacija će se smiriti na jesen 2022.\nOve godine imaćemo privredni rast 6,5 odsto\nUdruženje naftnih kompanija Srbije spremilo predloge za izmenu akcizne politike


Lokacije za kioske otimaju po celoj Srbiji - Kursumlija Bez Cenzure\nLokacije za kioske otimaju po celoj Srbiji\n9 septembra, 2018 Nema komentara\nU Kuršumliji ste videli kako neke Beogradske firme uz pomoć lokalne vlasti (koje odaberu nepodobne) ostavljaju bez posla i hleba čitave porodice koje se ovim poslom bave možemo reći i decenijama.\nKako piše N1 ovo je izgleda samo deo mnogo šireg projekta pravljenja monopola i disciplinovanja kapilarnih glasova.\nPrenosimo tekst i video objavljen na portalu N1:\nU pomoć zovu predsednika Vučića, jer veruju da ne zna, kako kažu, „šta njegovi ljudi rade po opštinama“.\n„Razumeo bih da se ti kisoci uklanjaju da se oslobodi park, zelena površina, obdanište ili neki objekat od javnog značaja, ali ovde se sklanja kiosk da bi se stavio drugi“, kaže meštanin Sremčice Stevo Obradović.\nStavljaju se oni kiosci čije gazde imaju 80 radnika i godišnji profit od skoro 500 miliona – takvi su bili uslovi opštinskog konkursa. Falila je, kažu okupljeni, još samo fotografija onih kojima se kiosci daju.\nVideo sa protesta možete videti na linku ispod:\n„Da se uzima od nas jadnih i da se daje gospodi? Moja deca, devetoro njih i radnica biće na ulici“, rekla je Mirjana Vukotić.\n„Znate kako je kad vi 20 godina radite na jednom mestu – to vam je isto ko da vam nestane član porodice“, dodaje vlasnica kioska Radmila Medić.\n„Lopovi, lopovi…“, čulo se na protestu.\n„Pa ovde smo ispred, znate, mi smo vama zakazali sastanak u 11 sati, mi čekamo ovde, makar neko da nam kaže da li će nas primiti ili neće“, kaže Branka Lazić, GG Udruženje vlasnika kioska.\n„Naš predsednik se diči kad otvara fabrike za 300 radnika, što je u redu, ali ovim načinom kako su krenuli da se lanci kioska uklone i daju drugima, neprimetno bez posla ostaje maltene 10.000 ljudi, u pitanju su porodice. E to je žalosno, to je nepravda i zbog toga sam u 75 godina uzeo pištaljku“, poručuje Stevo Obradović.\n„Da li predsednik republike zna šta mu rade ljudi? To treba da zna predsednik republike. Ako on ne zna šta mu rade ljudi ili još gore ako zna šta mu rade ljudi, a on ćuti“, kaže vlasnik kioska na Karaburmi Dragan Vukotić.


Odbojkašice se udaljile od Premijer lige BiH, odbojkašima uručeni pehari i medalje | NEON Televizija\nOdbojkašice se udaljile od Premijer lige BiH, odbojkašima uručeni pehari i medalje\n... | 20. Juna 2020.\nKalesijske odbojkašice večeras su u sali MSŠ “Kalesija” u okviru doigravanja za Premijer ligu BiH ugostile prvaka Superlige FBiH grupa jug ŽOK “Igman” Ilidža.\nIako su kalesijske odbojkašice tvrdile da su spremne za ovu utakmicu, rezultat je na kraju pobio te tvrdnje. Kvalitetnija ekipa “Igman” Ilidža je uspjela da pobijedi kalesijske odbojkašice rezultatom u setovima 1:3, te da se približi snu zvanom Premijer liga BiH.\nDruga utakmica u okviru doigravanja će biti održana za sedam dana, kada će klub “Igman” ugostiti kalesijske odbojkašice.\nU okviru utakmice su odbojkašima kluba “Bosna” Kalesija dodijeljene medalje i pehari za zaslužen ulazak u veći rang takmičenja od strane načelnika općine Kalesija kao i predsjednika Odbojkaškog saveza Bosne i Hercegovine Alije Fatića.\nPodsjećanja radi, odbojkaši Bosne iz Kalesije su se izborili za plasman u Premijer ligu BiH. Kalesijski odbojkaši su se ekspresno vratili u elitni razred bh-a odbojke, nakon ispadanja iz „Premijer“ lige i samo jedne sezone provedene u „Superligi“ FBiH. Naime, Bosna iz Kalesije je Odlukom OS FBiH proglašena za prvaka Federacije BiH prije završetka doigravanja za prvaka lige, s obzirom da su zbog pandemije koronavirusa obustavljena sportska takmičenja. Bosna je početak pandemije dočekala na prvom mjestu na tabeli doigravanja za prvaka FBiH sa dva boda prednosti u odnosu na drugoplasiranu Gradinu iz Srebrenika.


Devet godina kosovske nezavisnosti: Uspesi i neispunjena očekivanja građana\nNa devetu godišnjicu od proglašenja nezavisnosti, Kosovo je priznalo 113 od 193 države, koliko ih je u Ujedinjenim nacijama. Foto: dečak u Prištini sa zastavom Kosova\nAutori: Amra Zejneli i Bekim Bislimi\nPre devet godina kosovski zakonodavci proglasili su Kosovo nezavisnom, suverenom, demokratskom i sekularnom državom i obećali da će štititi prava svih zajednica i omogućiti im aktivno učešće u političkom životu. Obećano je da će biti učinjeno sve da Kosovo uđe u EU i druge međunarodnih institucije i organizacije, te da će se raditi na unapređenju odnosa sa Srbijom.\nDanas, na devetu godišnjicu od proglašenja nezavisnosti, Kosovo je priznalo 113 od 193 države, koliko ih je u Ujedinjenim nacijama.\nI pored niza napora da se Kosovo učlani u pojedine međunarodne organizacije, kao što je UNESCO, anti kampanja Srbije često ga je sprečavala na tom putu. To se dešavalo i u toku briselskog dijaloga o normalizaciji odnosa Kosova i Srbije, koji traje od 2011. godine, sa povremenim prekidima.\nGradimo Kosovo s novim političkim, ekonomskim reformama: Hašim Tači\nDobrosusedski odnosi predstavljaju uslov obema zemljama na putu evrontegracija, a Kosovo na tom putu još uvek čeka dosta posla. Tokom 2016. potpisan je prvi ugovorni Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa Evropskom unijom, ali Kosovari i dalje moraju da čekaju u redu za vize kako bi posetili zemlje Unije.\nZastava Kosova se ipak najviše vijorila na međunarodnim sportskim događajima, zahvaljujući džudistkinji Majljindi Keljmendi, koja je Kosovu prošle godine donela prvu zlatnu medalju. Kosovo je danas takođe, nakon učlanjenja u FIFA i UEFA, nalazi na međunarodnim fudbalskim tabelama, i pored snažnog protivljenja Srbije.\nPrvo zlato za Kosovo: Majljinda Keljmendi\nPredsednik Kosova Hašim Tači, koji je 2008. i proglasio nezavisnost Kosova, devet godina posle kaže kako se i dalje Kosovo gradi kao država svih građana.\n"Kosovo u kojem svaki građanin treba da se oseća dobro što živi u njemu. Gradimo Kosovo s novim političkim, ekonomskim reformama. Još mnogo toga treba da se uradi. Postigli smo dobrosusedske odnose sa svima u okruženju, i sada je naš cilj članstvo u NATO i EU što pre moguće", izjavio je Tači na prijemu povodom godišnjice.\nNa svečanoj sednici Skupštine Tači je naveo da je Kosovo i pored mnogih izazova za ovih devet godina postiglo dosta - izgrađeni su novi gradovi, sela, škole, autoputevi, i ostala je "nepromenjena ljubav prema domovini".\nKao dostignuća izdvojio je izgradnju demokratskih institucija, Policije Kosova i Bezbednosnih snaga.\nOn je naveo da se političari mogu razlikovati po svojim ubeđenjima, ali poručio da treba postojati jedinstvo u očuvanju države Kosova.\nZvaničnici Fudbalskog saveza Kosova proslavljaju prijem zemlje u FIFA\nPremijer Kosova Isa Mustafa rekao je da je Kosovo na devetu godišnjicu demokratska zemlja koja doprinosi miru na Balkanu.\n"Ali u slučaju provokacija koje ugrožavaju naš suverenitet, Kosovo će delovati zrelo, kao kredibilna država", poručio je Mustafa.\nOn je takođe preneo da Kosovo u ovoj godini izlazi iz grupe siromašnih zemalja i da će se, na osnovu kriterijuma Svetske banke, smatrati zemljom sa srednjim primanjima.\nKosovski zvaničnici se u svakoj prilici na podršcu u uspostavljanju nezavisnosti Kosova i jačanju kosovske države posebno zahvaljuju Sjedinjenim Državama.\nProglašavanje nezavisnosti pre devet godina za građane različitih zajednica je predstavljalo važan trenutak za budućnost zemlje, ali danas kažu da njihova očekivanja nisu ispunjena.\nSelo Žaže u opštini Zvečan na severu zemlje nastanjeno je albanskim stanovništvom. Kažu da i devet godina kasnije žive u siromaštvu i strahu.\n"Nas nam ne pruža ruku pomoći. Ko može da živi, živi, ko ne može, umre", kaže nam Nezir Peci iz ovog sela.\n"Sever nije toliko promenjen, ali nama ne preostaje ništa drugo nego da nastavimo da radimo jer je i ovde Kosovo", kaže nam radnik Doma zdravlja u selu Žaže Baki Peci.\nNa 12 kilometara od ovog sela je Severna Mitrovica, gde živi većinsko srpsko stanovništvo koje odbija nezavisno Kosovo. To potvrđuje stanovnik ovog dela Mitrovice Ivan Drašković.\n"Koga god da pitate ovde da li priznaju nezavisnost odgovori će vam da je nikada neće priznati", kaže Ivan.\nDragana Jevtić, pak, smatra da i pored toga može da se živi zajedno.\n"Zadnje tri-četiri godine nemamo problema sa Albancima. Može da se živi normalno", navodi ona.\nNa drugom kraju Kosova, u Dragašu, žive Goranci i Bošnjaci. Jedan od stanovnika ovog naselja Zikirija Mehmedović navodi da se slabo oseća pomoć države.\n"Ostao sam ovde samo zato što radim", navodi on.\n(Fotogalerija: Kosovski servis RSE)\nKosovo: Jedan dan u životu\nU Mamuši na jugozapadu Kosova, gde uglavnom živi turska populacija, kažu da je glavni problem danas u državi nepotizam.\n"Ovde diplome ne daju posao. Potrebna su 'leđa'. Zapošljavaju se sestrići, bratanci, stričevi. Šta mi da radimo?", komentariše Agim Mazreku.\nSituacijom danas je razočaran i građanin Uroševca Isuf Ferati.\n"Pre devet godina imali smo neopisivo veselje, a sada je jedno ogromno razočarenje u rukovodioce. Korupcija, nezaposlenost, vlast drže samo za sebe, a za narod nisu zainteresovani", navodi on.\nKosovo je evropsko pitanje ali je važno za čitav svet\nFejt: Treba rasformirati paralelne strukture\nGodišnjica nezavisnosti Kosova: Nisu ispunjena sva očekivanja\nPolemika: Čija je Trepča?\nSpecijalni sud za ratne zločine, izazov za Kosovo\nDogovoren nastavak dijaloga, Beograd i Priština da snize tenzije\nDejevsky za RSE: Rusko priznanje Kosova u zamenu za Krim


State Department: Zajedničko regionalno tržište ključno za prosperitet Balkana\nSjedište State Departmenta u Washingtonu (Foto: AFP/Alastair Pike)\nSAD svesrdno podržavaju napore na Zapadnom Balkanu da se produbi i ojača inkluzivna regionalna ekonomska integracija u skladu sa pravilima i standardima Evropske unije, izjavio je portparol State Departmenta, odgovarajući na pitanje Glasa Amerike da prokomentariše poziciju SAD kada je riječ o inicijativi "Otvoreni Balkan" s jedne i Berlinskog procesa s druge strane.\nSrbija, Albanija i Sjeverna Makedonija nastavljaju da rade na svojoj inicijativi "Otvoreni Balkan" koja do sada nije dobila podršku drugih balkanskih zemalja.\nPremijer Kosova Aljbin Kurti otvoreno je kritikovao tu inicijativu, nazivajući je "inicijativom otvorenom za ruske interese". Drugi kritičari tvrde da nema potrebe za njom, jer već postoji mehanizam za obimniju saradnju u regionu - takozvani Berlinski proces.\n"Ohrabrujemo regionalne lidere da tragaju za prilikama da umanje trgovinske barijere, podignu ekonomsku konkurentnost i izgrade regionalno integrisane i otporne ekonomije, koje pružaju ono što je građanima neophodno", dodaje se u odgovoru portparola State Departmenta, koji navodi da je "stvaranje zajedničkog regionalnog tržišta - koje osigurava slobodno kretanje ljudi, robe i usluga - ključno za privlačenje investicija i podsticanje ekonomskog rasta".\n"Zapadni Balkan je region ogromnog neiskorištenog potencijala, oličen u viziji i naporima naroda koji tamo žive da postane uspješan i prosperitetan region, potpuno integrisan u Evropsku uniju", zaključuje portparol State Departmenta.


Štelovanje kilometraže na polovnjacima... | Skandalozno\nĆao, nema više: Štelovanje kilometraže na polovnjacima odlazi u istoriju\nPrevare u vezi s kilometražom polovnih automobila uskoro bi mogle da odu u istoriju, ukoliko Evropska komisija usvoji inicijativu Evropskog parlamenta.\nKao najizglednije rešenje čini se preuzimanje belgijskog modela na nivou EU koji je tu vrstu prevara smanjio za čak 97 odsto, piše Večernji list.\nOdbor za promet Evropskog parlamenta naručio je stručnu studiju o manipulacijama s brojačima pređenih kilometara u automobilima. Takve su studije obavezne kada Evropski parlament pokreće zakonodavnu inicijativu i njima se nastoji dokazati dodata vrednost određenog zakonskog predloga na nivou Unije.\nStudija procenjuje da je kod od pet do 12 odsto polovnih automobila prosečno smanjen broj pređenih kilometara na nivou nacionalnih tržišta u članicama EU. No, kod polovnjaka koji se prodaju iz jedne članice u drugu to se penje čak do 50 odsto.\nU Poljskoj, najvećem nacionalnom tržištu polovnih automobila u EU, procenjuje se da čak 90 odsto uvezenih polovnih automobila nema korektno prikazanu kilometražu. Nemačka je najveći izvoznik takvih automobila, a procenjuje se da jedna trećina tih automobila ima smanjenu kilometražu.\nTim problemom znatno su pogođenije nove članice EU13, dok je u starim članicama EU15 to znatno ređi fenomen, čak za dva i po do tri puta.\nSmanjivanjem broja pređenih kilometara veštački se povećava vrednost automobila, a studija pokazuje da se to povećanje kreće, u zavisnosti od kategorije vozila između dve i pet hiljada evra po automobilu.\nEkonomske štete izazvane tom nezakonitom pojavom procenjuju se na između 5,6 i 9,6 milijardi evra na nivou EU. Poverenje u tržište polovnih automobila najniže je među svim tržištima roba u EU.\nTaj problem je vrlo uspešno rešila Belgija koja je još 2006. uvela sistem nazvan Car-Pass. Reč je centralizovanoj bazi podataka, u koju se upisuje broj pređenih kilometara prilikom svake posete auto-servisu ili vulkanizeru.\n(Skandalozno.rs, Izvor: Večernji list)\nBudite prvi sa komentarom na članku "Ćao, nema više: Štelovanje kilometraže na polovnjacima odlazi u istoriju"


SAD zabranio upotrebu Kasperskog\nAdministracija predsjednika SAD-a Donalda Trumpa naložila je vladinim agencijama u toj zemlji da uklone proizvode Labaratorije Kaspersky iz svojih informacionih sistema, navodeći da je zabrinuta da je ta kompanija za cyber sigurnost, čije je sjedište u Moskvi, podložna utjecaju Kremlja.\nMinistarstvo za unutrašnju sigurnost SAD-a izdalo je direktivu agencijama u kojoj im je naredilo da identificiraju proizvode Kasperskog u svojim informacionim sistemima u roku od 30 dana, naprave planove za uklanjanje i prekid upotrebe proizvoda u roku od 60 dana, a da u roku od 90 dana počnu realizirati te planove za odustajanje od upotrebe tih proizvoda, prenosi Reuters.\nRuske obavještajne agencije\n"Ministarstvo je zabrinuto zbog veza između određenih zvaničnika Kasperskog i ruske obavještajne i drugih vladinih agencija, kao i zbog normi prema ruskom zakonu koje omogućavaju ruskim obavještajnim agencijama da traže ili prinudno iznude pomoć od Kasperskog i da presreću komunikacije koje protiču kroz ruske mreže", navodi se u saopćenju tog ministarstva.\nBritanska agencija navodi da iz Kasperskog nisu odmah odgovorili na zahtjev za komentar.\nTa kompanija je u više navrata negirala da ima veze s bilo kojom vladom i da ne bi pomogla vladi u cyber špijunaži.\nObjavio: Čet, 14/09/2017 - 08:17\nSusret Šepić-Benjamin: Saradnja sa Nacionalnim demokratskim institutom iz Vašingtona\nRohani: Washington ne može da odlučuje umjesto Teherana i svijeta\nMoskva i Washington raspravljaju o eventualnom sastanku Putina i Trumpa\nRyan odbacio Trumpove tvrdnje da je FBI ubacio špijuna\nOpozvan palestinski pregovarač u Washingtonu


Bivši košarkaš Seventisiksersa na meti Fenerbahčea\nFenerbahče je u pregovorima da dovede košarkaša sa NBA iskustvom, a kako navodi “Trendbasket” radi se o Kajlu O’Kvinu.\nO’Kvin je u NBA ligi odigrao 472 utakmice sa prosjekom od 5,4 poena i 4,6 skokova po meču.\nAmerički centar je u sezoni 2019/20 bio član Filadelfija Seventisiksersa, a na 29 mečeva u prosjeku je bilježio 3,5 poena po susretu.\nU svojoj karijeri ovaj 30-godišnjak je nastupao za Orlando Medžik, Njujork Nikse i Indijana Pejserse.\nPrethodni članakPeti Mils rekorder NBA lige\nNaredni članakVoriorsi u finišu preokrenuli protiv Lejkersa, Bulsi sigurni protiv favorizovanih Roketsa (VIDEO)


Čolpa: Vučić prekršio sporazum o kontroli naoružanja\n06.11.2019 / 11:29 BiH - Apel iz GS-a\nPojačane aktivnosti Srbije na uvećanju naoružanja i povećanju borbene gotovosti ne doprinose osjećaju mira, sigurnosti i međusobnog povjerenja država potpisnica Sporazuma o subregionalnoj kontroli naoružanja.\nPoručio je ovo predsjednik Građanskog saveza i zastupnik u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH Nihad Čolpa.\n- Krajnje je vrijeme da politički akteri i institucije u BiH poduzmu aktivnosti kako bi se zaustavila Vućićeva agresivna politika koja destabilizira region i unosi nemir među stanovništvom - rekao je Čolpa.\nNaglašava da je bliska prošlost najpozvaniji svjedok i najčvršći argument za zaustavljanje onoga što Srbija danas radi.\n- Međunarodni akteri koju su se obavezali na praćenje realizacije ovog Sporazuma moraju okončati zimski san jer Republika Srbija je posljednja adresa do koje bi bilo kakvo naoruženje trebalo stizati - smatra Čolpa.\nPozvao je sve institucije Bosne i Hercegovine da upute snažan apel prema međunarodnoj zajednici zbog dešavanja istočno pd Drine i hitno zaustavljanje raspirivanja straha preko nišana.\n- Ukoliko institucije Bosne i Hercegovine ostanu nijeme ili nedovoljno glasne, onda ti ljudi i politički čimbenici moraju znati da nose breme suodgovornosti za nove potencijalne žrtve, protjerivanja i etnička čišćenja - zaključuje lider GS-a.


Ðurić: Bez saradnje sa Vašingtonom teško da može biti rešenja za pitanje Kosova - Kosovo Online\n16. Oktobar 2021. • 20:57\nAmbasador Srbije u Vašingtonu Marko Ðurić u intervjuu za Glas Amerike istakao je da su odnosi i poverenje između Srbije i Amerike u usponu i da bez saradnje sa Vašingtonom teško da može biti rešenja za pitanje Kosova i Metohije, kao i za različita druga pitanja, tako da Srbija nastoji da unapredi poverenje sa SAD, prenosi Tanjug.\n"Imamo brojna pitanja na kojima sarađujemo - ne samo regionalna, dakle kad govorimo o ekonomiji izložio sam da ekonomska razmena beleži stalni rast. Ali, kada je reč o političkoj razmeni, za nas je veoma značajno da od predstavnika administracije SAD-a možemo sve češće da čujemo snažnu podršku regionalnim i evropskim integracijama", naveo je Ðurić.\nKada je reč o tvrdnjama da je došlo do vojne mobilzacije blizu prelaza sa Kosovom, Ðurić je ocenio da to nema utemeljenje u dešavanjima na terenu.\n"Nastojanja Srbije prethodnih nekoliko nedelja bila su uperena ka deeskalaciji krize koja je izazvana slanjem specijalnih snaga mimo sporazuma, mimo dogovora, da se tobože sprovede neka odluka o tablicama, koja i sama nije u skladu sa sporazumima. Pri tome vlasti u Prištini javno govore o tome da ne žele da sprovedu ni sporazume iz 2013. godine, to jest Briselske sporazume, ni principe iz Vašingtona koje je prihvatila i nova američka administracija", naglasio je on.\nPrema njegovim rečima, oni javno prkose nastojanima međunarodne zajednice da se postigne konstruktivan odnos u dijalogu, tako da takve tvrdnje lobista Prištine i nekih drugih krugova ne prolaze test stvarnosti.\nOn je istakao i da je veoma značajno što Vašingtonski sporazum sadrži veoma dobru ideju, a to je da ekonomija može da bude most za rešavanje brojnih problema između, ne samo Srba i Albanaca.\n"Veoma sam zadovoljan zbog toga što je nova administracija u Vašingtonu prihvatila vašingtonske principe, odnosno jezgro Vašingtonskog sporazuma koje se odnosi na jačanje ekonomske saradnje kao fundamenta za unapređenje odnosa", rekao je Ðurić i dodao da je srpska strana krenula da radi na primeni nekih od vašingtonskih elemenata, odnosno vašingtonskih principa, a kao primer naveo izgradnju auto-puta od Niša prema prelazu Merdare.\nNa pitanje da li je to budući auto-put mira, Ðurić je odgovorio potvrdno i pomenuo i revitalizaciju železničke pruge do prelaza Merdare, što su sve koraci koji su predviđeni Vašingtonskim sporazumom.\nOn je rekao i da je Srbija zainteresovana za to da se Priština pridruži inicijativi "Otvoreni Balkan", što je kičma Vašingtonskog sporazuma.\n"A, to ne da nije slučaj već, nažalost, prištinski prvaci ovih dana uvode nove ekonomske sankcije i kaznene mere, što je suprotno duhu i slovu onoga što je dogovoreno", naglasio je.\nĐurić je dodao da u SAD veliku pažnju privrede počinje da privlači i inicijativa “Otvoreni Balkan”.\nNa pitanje kako tumači zaoštravanje regionalnih odnosa na Balkanu, prevashodno između Srbije sa jedne strane i dela njenih neposrednih suseda sa druge strane, Ðurić je naveo da je priča o "Otvorenom Balkanu" jedna od najpozitivnijih priča koje voli da predstavi sagovornicima u Vašingtonu zato što smatram da je to promena ne samo srpske nego i regionalne politike, nešto što nismo videli prethodnih nekoliko decenija.\nKako je kazao, naravno, kao antiteza tome, uvek postoje centripetalne tendencije u regionu, nastojanja da se sukobima i etničkim podelama poliitčki profitira.\n"Drago mi je što Srbija nije inicijator i nije deo toga, osim toga što je izložena vrlo često neprincipijelnim kritikama i napadima iz političkih krugova koji nisu u stanju da svojim građanima ponude rezultat u pogledu smanjenja nezaposlenosti, izgradnje infrastrukture, boljih relacija sa svima u svetu. Za šta se usuđujem da kažem da imam argumente - da je Srbija postigla prethodnih nekoliko godina", dodao je Ðurić.\nNa pitanje ima li u bilo kom smislu odgovornosti Srbije koju u poslednje vreme prate tvrdnje ili optužbe da promoviše narative sa izraženim nacionalnim nabojem, Ðurić je naglasio da misli da nema odgovornosti Srbije za političke tenzije i nesporazume u regionu i da ona želi da sačuva ukupnu stabilnost u regionu.\nÐurić je rekao da se isticanje priča o ideologiji srpskog sveta zapravo pretvorilo u neku vrstu strašila kojim se Srbija želi prokazati kao potencijalni hegemon u regionu što je potpuno suprotno od svega onoga što Srbija želi da postigne.\nNa pitanje da li bliska politička i vojno-tehnička saradnja sa Rusijom, Belorusijom i Kinom otežava bilateralne odnose sa SAD, kaže da nije primetio da postoji neka vrsta nepoverenja ili podozrenja zbog multivektorske politike Srbije.\n"Ne mogu da kažem da sam ovde suočen sa otvorenim pritiscima ili kritikama vezanim za to koga će Srbija birati za trgovinske ili druge sagovornike u drugim delovima sveta", rekao je Ðurić.\nNa pitanje da li zbog saradnje sa Rusijom, Srbija ima tendenciju da ugrozi odnose sa tako značajnim partnerom kao što su SAD, Ðurić je rekao da se u trenutku razgovora svode utisci sa vežbi između padobranaca specijalaca iz 173. američke brigade specijalnih vazduhoplovnih snaga i srpske 63. padobranske brigade i da je u tim vežbama učestvovalo blizu 200 naših komandosa.\nOn je naveo da se ove godine obeležava i 15 godina partnerstva imeđu Srbije i Nacionalne garde Ohaja i kaže da ne bi potcenio saradnju u oblasti odbrane koja je u usponu. Ukazao je da je Srbija zemlja koja ima duboke razloge za svoju vojno - neutralnu poziciju kao i da je Srbija u pojačanom dijalogu sa velikim silama radi afirmacije ovog položaja.\nNa pitanje kako bi odredio odnose Srbije i SAD, on je kazao da za ovih godinu dana postoji živa aktivnost na razvijanju ekonomskih aktivnosti Srbije i SAD i da je to jedan od najzdravijih temelja za izgradnju ukupnih bilateralnih odnosa. Napomenuo je i da su specifične oblasti u kojima se razvijamo – kao što su IT, softver inženjering oblasti koje su ovde u Americi među prvima, ako ne i prve u svetu.\nKaže da postoji i ogroman potencijal za saradnju u oblasti energetike, a da su prioritet nove američke administracije obnovljivi izvori energije. Podseća da su pre nekoliko nedelja potpisan Memorandum o razumevanju sa grupom američkih kompanija za izgradnju velikih solarnih postrojenja u Srbiji – čija vrednost prevazilazi milijardu i šesto miliona dolara.\nOn je kazao da su u prethodnom periodu izvršene pripreme za uspostavljanje trajnog srpskog predstavništva koje bi se bavilo privrednim odnosima.\n"Deo srpskog biznisa, a naročito u domenu IT-a i softvera izrazio je interesovanje za otvaranje neke vrste srpske privredne kuće i mi sa Privrednom komorom Srbije, Ministarstvom trgovine i našim američkim domaćinima radimo na tome. Posebno bih želeo da naglasim da ćemo za svega nekoliko dana, dakle ove nedelje, imati prvi privredni road šou koji organizujemo sa američkim Ministarstvom trgovine (Department of commerce) koji će okupiti predstavnike najmanje nekoliko desetina vodećih američkih kompanija", rekao je Ðurić.\nMarko Đurić Srbija Sjedinjene Američke Države Otvoreni Balkan Vašingtonski sporazum Kosovo Priština\nAmbasador Srbije u SAD Marko Đurić poručio je šefu Kabineta kosovske predsednice Vjose Osmani, Bljerimu Velji, da je kao državljanin Srbije dužan da svaki slučaj korupcije prijavi kancelariji tužioca u Leskovcu.\nĐurić poručio Fon Kramon: Trebalo bi da se stidite sebe


Naglašeno je da je Malezija redovan učesnik poslovnih foruma u BiH, koji su rezultirali potpisivanjem više memoranduma, a samo onaj koji se odnosi na ulaganja u području peradarstva vrijedan je 20 miliona eura.\nAmbasador Saudijske Arabije naglasio je da su u toku mnogobrojni projekti za koje je novac osigurala vlada ove zemlje te da su otklonjene sve barijere za projekte obnove i opremanja bolnica u Mostaru i Konjicu.\nMinistar Bevanda naglasio je tokom sastanka s ambasadorom Mominahom da je zahvalan njegovoj vladi što je izdvojila grant sredstva za obrazovanje i zdravstvo te da će u narednom periodu pokušati otkloniti barijere da se svi odobreni projekti realizuju.\nNa sastancima je istaknuto da BiH ima potpisan sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja s Malezijom dok je ovaj posao sa Saudijskom Arabijom okončan i čim se usaglase termini bit će potpisan i ugovor, čime će se olakšati poslovne aktivnosti investitorima.\nAmbasadori su čestitali ministru Bevandi na ponovnom imenovanju za ministra finansija i trezora BiH te izrazili nadu da će se dobra saradnja nastaviti i u budućnosti.\nOve sedmice 13853\nOvog mjeseca 97041


Vesti online / Srpski informativni portal / Zahteva se smena Božidara Đurkovića\nNa udaru kritike: Božidar Đurković (drugi sleva)\nRSKiM se zahvalio predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, premijerki Ani Brnabić, ministru unustrašnjih poslova Nebojši Stefanoviću, direktoru Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marku Đuriću, kao i ministarstvu omladine i sporta na preduzetim merama.\n* Napad na RSS\n* RSS: Očekujemo kaznu u narednim danima\n* MUP Srbije: Takozvano Kosovo ne može da igra ni sa Norveškom i Slovačkom\n- Rukometni i sportski radnici sa prostora Kosova i Metohije, zahvaljuju se na preduzetoj meri i donetoj odluci o zabrani odigravanja utakmica kvalifikacionog turnira za juniorke u Kovilovu, na kojem bi učestvovalo i tzv. Kosovo. Vaša odluka je u potpunosti u skladu sa našim stavovima iznetim u javnosti, sa načinom na koji je Rukometni savez Srbije prihvatio način odigravanja ovog turnira, a koji nije u skladu sa Ustavom i Zakonom Republike Srbije, kao i politikom našeg državnog rukovodstva - navodi se u saopštenju RSKiM.\nU saopštenju, potpisanom od prvog čovaka RSKiM Slavoljuba Mandića, naglašava se da je nepojmljivo da se u ovako delikatnoj situaciji RSS na čelu sa Božidarom Đurkovićem ogluši na interes srpskog naroda i dovedu u pitanje stavovi našeg rukovodstva i kompletna politika predsednika i Vlade Republike Srbije. Zbog novonastale situacije RSKiM traži hitnu smenu predsednika RSS Božidara Đurkovića i raspuštanje Skupštine te organizacije.\n- Zbog velikih posledica koje su nastupile, a mogle su biti mnogo veće po državu i rukometni sport, zahtevamo bezuslovnu i hitnu smenu predsednika Upravnog odbora RSS Božidara Đurkovića, kao i raspuštanje Skupštine i svih njenih organa. Očekujemo vašu hitnu reakciju i podršku oko našeg stava, u cilju da se ovaj trofejni sport vrati na stare staze slave po čemu je bio prepoznatljiv u svetu kao jedan najtrofejniji sport - apeluje RSKiM na glavne zvaničnike u državi.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: CGO: DIK da ne bude partijski plijen\n18. 07. 2021. 12:18 >> 12:24 1\nIz Centra za građansko obrazovanje (CGO) poručuju da je aktuelni javni konkurs za izbor predsjednika Državne izborne komisije (DIK) prilika da ta institucija, kako kažu, konačno krene putem neophodnog institucionalnog ozdravljenja.\n“DIK je u proteklom periodu u fokusu javnosti isključivo u kontekstu neracionalnog trošenja novca poreskih obveznika, zloupotrebe nadležnosti, kao i i po sveukupnom neprofesionalnom i netransparentnom funkcionisanju. Izbor kandidata sa stručnim referencama vezanim za izborni proces, a bez partijskog kalkulisanja, jedini je način za obnovu kadrovskog potencijala, nakon kontinuiranog imenovanja kandidata koji su suštinski bili preferencije vladajućih struktura. Stoga, CGO izražava nadu nadu da će biti moguć izbor između većeg broja kandidata, što ranije nije bio slučaj, i da će poslanici pokazati odgovornost da za ovu poziciju izaberu kandidata koji ima relevantno znanje, iskustvo i kredibilitet za obavljanje ove važne funkcije”, poručio je Damir Suljević, saradnik na programima u CGO-u.\nZakonska norma da kandidat za predsjednika DIK-a ne može biti član organa upravljanja političke partije ranije je, kako dodaje, često izigravana odabirom upravo kandidata bliskih parlamentarnoj većini.\n“Nastavak takve prakse vodio bi daljem urušavanju ionako krhkog povjerenja u izborni proces. Ovo dodatno dobija na značaju imajući u vidu javno opredjeljenje svih parlamentarnih subjekata da izbornu reformu identifikuju kao jedan od prioriteta u dijalogu koji se već odvija na više nivoa”, poručuje Suljević.\nKaže da fokus novog predsjednika mora biti usmjeren ka otklonu od dosadašnjih nezakonitih praksi, ali i ka jačanju sistema kolektivnog upravljanja tim tijelom i odlučivanja o važnim pitanjima.\n“Takođe, morala bi se ostvariti transparentnost rada kroz otvaranje sjednica za javnost i medije, jer bi se tako uspostavio i veći stepen lične odgovornosti među članovima DIK-a, koji još uvijek nisu obveznici kodeksa ponašanja kojim bi se osigurala njihova nepristranost, a što je bila jedna u nizu preporuka OEBS/ODIHR misija”, navodi Suljević.\nNapori bi, kako dodaje, morali biti uloženi i u proaktivnost u objavljivanju relevantne dokumentacije, posebno materijala sa sjednica, ali i u sačinjavanju zapisnika, koji su do sada bili vrlo kratki i nesadržajni, pa iz istih nije bilo moguće steći uvid u tok donošenja odluka.\n“CGO izražava očekivanje da će politički subjekti pokazati da su spremni za promjenu političke kulture koja će značiti odricanje od percepcije DIK-a kao partijskog plijena. Neophodni preduslov promjene ove negativne prakse upravo je imenovanje predsjednika DIK-a saglasno duhu odredbe čija je intencija istinska nezavisnost i distanciranost prvog čovjeka institucije od interesa političkih subjekata. Takav izbor treba da prate mjerljivi kriterijumi prilikom selekcije kandidata odnosno isključivo postignuti profesionalni rezultati vezani za izborni sistem”, zaključio je Suljević u izjavi za medije.


Bogat program za poslednju nedelju oktobra - Grad Prokuplje\nAsfaltirana Vidovdanska ulica\nZa ljubitelje slikarstva,književnosti i pozorišta,prokupački Dom kulture „Radivoj Uvalić Bata“,pripremio je bogat kulturni program za poslednju nedelju oktobra. U slikama topličkih likovnih stvaralaca,već na samom otvaranju „Jesenje izložbe slika“ 23. oktobra u klubu Doma kulture u 19 časova,uživaće poštovaoci dela ovih slikara. Oni koji ne budu mogli da podele prve utiske sa autorima ove tradicionalne izložbe na samom otvaranju,moći će da pogledaju njihove radove u sledećih petnaest dana.\nKnjiževno društvo „Rade Drainac“ poziva ljubitelje poezije da dođu na književno veče 25. oktobra u 19 časova na promociju zbirke pesama „Što me budi“ Biljane Babanić. Organizatori poručuju da će poezija ove pesnikinje „probuditi“ i one kojima su stihovi neka druga ljubav.\nGlumci pozorišne predstave „Ana je čekala“ u režiji Tijane Petrović,a po tekstu Srbijanke Stanković,sačekaće sve one koji je nisu videli u četvrtak 26. oktobra u 20 časova u Domu kulture. Zbog velikog interesovanja potrebno je da i za ovu reprizu rezervišete kartu na broj telefona 027/324-370.\nProkupački Dom kulture poziva svoje sugrađane da ih posete i uživaju u sadržajima koje su pripremili za poslednju nedelju meseca oktobra.


IRAN PLATIO DUG UJEDINJENIM NACIJAMA: Teheran ponovo ima pravo glasa u Generalnoj skupštini UN | Novosti.rs\nIran je izgubio pravo glasa u januaru jer dve godine nije plaćao obaveze prema UN.\nUkupan dug Irana prema UN iznosi 65 miliona dolara ali je Teheran platio minimalan iznos potreban da bi se steklo pravo glasa, prenosi Rojters.\nIran tvrdi da je 20 milijardi dolara njegovih prihoda od nafte zamrznuto u zemljama kao što su Južna Koreja, Irak i Kina od 2018. godine a kao posledica sankcija koje je uveo tadašnji predsednik SAD Donald Tramp.\n- Nezakonite američke sankcije ne samo da su lišile naše građane lekova, već su sprečile Iran da plaća svoje obaveze prema UN. Posle više od šest meseci rada na tom pitanju, UN su danas saopštile da su primile novac - naveo je ambasador Irana pri UN Madžid Taht Ravanči na Tviteru.\nIran je glasao danas na Generalnoj skupštini kada se biralo pet novih nestalnih članica Saveta bezbednosti UN.\nIran Iran vesti Teheran SAD sankcije Iranu Generalna skupština Ujedinjenih nacija Ujedinjene nacije\nSNAŽNA PORUKA IZ IRANA: Asadova pobeda - veliki korak ka miru\nIRAN, jedan od glavnih saveznika sirijske vlade, čestitao je danas pobedu na predsedničkim izborima Bašaru al-Asadu, ocenivši da je to "veliki korak ka miru".\n28. 05. 2021. u 15:43\nIMENOVAN NOVI ŠEF MOSADA: Evo ko će biti glavni izraelski obaveštajac\nDAVID Barnea, veteran izraelske obaveštajne službe Mosada, za koga izraelski mediji navode da se specijalizovao za regrutovanje agenata da rade protiv Irana i libanskog Hezbolaha, imenovan je danas za novog šefa Mosada.\n24. 05. 2021. u 18:47\nPOLJSKI MEDIJI HVALE RUSKO NAORUŽANJE: Rusija izvela „nevidljivu revoluciju“ u vojnoj tehnici


BORBA NA DVA FRONTA Kurdi tvrde da je turska invazija oživela ISLAMSKU DRŽAVU\nSirijske demokratske snage (SDF) koje predvode Kurdi saopštile su da je turski napad na severu Sirije oživio Islamsku državu.\nOni su pozvali zemlje saveznice koje su pomogle u borbi protiv Islamske države da zatvore svoj vazdušni prostor za turske ratne avione.\nVisoki zvaničnik SDF-a Redur Kselil rekao je u obraćanju koje je prenosila televizija da njegove snage nastavljaju saradnju sa koalicijom koju predvode SAD protiv "Islamske države", čak i pored toga što sada moraju da se suoče sa turskim napadom na severu Sirije.\n"Turska invazija više ne nagoveštava oživljavanje Islamske države, već ju je upravo oživela i aktivirala njene ćelije u Kamišliju i Hasaki, kao i svim drugim područjima", rekao je Kselil.\nOn je rekao da se SDF-a sada bori na dva fronta - jedan je protiv turske invazije, a drugi protiv Islamske države.\nTramp: Kurdi nisu ANĐELI, veća su pretnja od Islamske države, neka im Rusi pomažu\nAL BAGDADIJEVA "DESNA RUKA" Kurdi tvrde da su ubili i portparola Islamske države\nSAD osudile su danas upotrebu "smrtonosne sile" i "restrikcije u komunikaciji" protiv demonstranata u Iranu, saopšteno je iz Bele kuće.


Korona virus i putovanja: Šta je digitalni sertfifikat EU i kako funkcioniše : Južne vesti\n12:52, 6. 7. 2021.\nPoznat je kao „evropski pasoš za vakcinaciju" i priznaje ga svih 27 članica EU, kao i druge evropske zemlje poput Islanda, Norveške i Švajcarske.\n„Želimo da pomognemo državama članicama da pouzdano vrate slobodu kretanja", rekla je predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen kada je uvela meru.\nSedam zemalja EU (Španija, Nemačka, Slovenija, Grčka, Irska, Austrija i Estonija) - kao i Island i Švajcarska - odobrile su Covishield za putnike koji dolaze, rekli su izvori u četvrtak za BBC.\nEvropski komesar za pravosuđe, Didije Rejnders, rekao je u vreme predstavljanja sertifikata da dokument ima za cilj da obezbedi da je moguće „letovati sigurno i uz minimalna ograničenja".\nOdavno postoji protivljenje ideji stvaranja „vakcinalnog pasoša", koju mnogi smatraju diskriminatornom.\nNeki tvrde da bi samo manjina mogla da uživa u neograničenim putovanjima, dok će drugi - posebno mladi ljudi, koji nisu prioritetna grupa za vakcinaciju - i dalje biti podvrgavani strogim merama kao što je obavezan karantin.\nU očekivanju najave EU, SZO je rekla da radi na „stvaranju pouzdanog međunarodnog okvira" za sigurnost putovanja i da vakcine ne bi trebalo da budu uslov.\n„Verovatno će to biti odluka o 'recipročnosti': kada se Komisija uveri da treće zemlje izdaju sertifikate u skladu sa standardima i interoperabilnim sistemima sa sistemom EU, možda će odlučiti da prihvati te sertifikate", naveo je on.\nTo znači, prema EU, da bi sertifikati iz zemalja van kontinenta mogli - u budućnosti - da ispune iste uslove kao i EU digitalni kovid sertifikat.\n„Građani EU vakcinisani u zemlji koja nije članica EU mogu da zatraže (EUDCC) od države članice svog državljanstva ili prebivališta", objasnio je portparol.\n„Za više informacija građani mogu da odu u državu članicu državljanstva ili prebivališta", dodao je on.


13-05-2016 12:05 Srbija Ekonomija\nBeogradski aerodrom „Nikola Tesla“, čiji je većinski vlasnik država Srbija, zaposlio je tokom prošle godine 778 radnika bez konkursa, čime je broj zaposlenih povećan sa nešto manje od 500 na više od 1.200, objavio je antikorupcijski sajt Pištaljka.\nAerodrom "Nikola Tesla", Beograd (Foto: Jutjub)\nOd 778 novozaposlenih, 760 ljudi je na određeno vreme, a 18 na neodređeno, dok je iznos koji aerodrom izdvaja za zarade povećan dvostruko – sa 683.205.000 dinara na 1.342.598.000 dinara, ili više od 11 miliona evra, pokazuju finansijski izveštaji. U istoj razmeri povećani su i troškovi za poreze i doprinose na teret poslodavca – sa 127.721.000 dinara na 245.846.000 dinara. Predstavnici aerodroma su u odgovoru na pitanja Pištaljke potvrdili da tokom 2015. godine to akcionarsko društvo nije raspisivalo javne pozive za zapošljavanje. Oni su u odgovoru dodali da je Aerodrom „Nikola Tesla“ društveno odgovorna kompanija koja „stalno unapređuje radno okruženje i kontinuirano radi na unapređenju standarda u oblasti prava zaposlenih“. Poslednjeg dana prošle godine aerodrom je imao 1.871 angažovanog radnika – 491 stalno zaposlenog, 762 na određeno vreme, 164 privremeno angažovanih i 454 preko omladinskih zadruga.\nGodinu dana ranije bilo je 18 manje stalno zaposlenih, 760 manje zaposlenih na određeno vreme, 548 više preko omladinskih zadruga i 41 više privremeno angažovanih. Rukovodstvo aerodroma imalo je za zapošljavanje dozvolu Vladine Komisije za davanje saglasnosti za novo zapošljavanje i dodatno radno angažovanje kod korisnika javnih sredstava. Ta komisija je od decembra 2014. do novembra 2015. godine usvojila ukupno sedam zaključaka kojima je odobreno angažovanje novih radnika, mada prihodi aerodroma nisu porasli dovoljno da bi opravdali povećanje troška za plate. Prema tim zaključcima, aerodrom može da zaposli još radnika. Jedini javni poziv za prijem novih radnika bio je objavljen u julu i odnosio se na stručno osposobljavanje i usavršavanje. U tom jedinom javnom pozivu, aerodrom je tražio 65 kandidata za stručno usavršavanje, a primio je njih 26. Prosečna neto zarada zaposlenih na Aerodromu „Nikola Tesla“ sa poklonom za Božić i Uskrs i školskim priborom za decu zaposlenih, koji se dobija na početku školske godine, iznosi 76.360 dinara. Izvor: Fonet\nPORUKA TESLE: Sve što sam uradio, delo je Srbina!\nJEDINI SNIMAK SAHRANE NIKOLE TESLE: Srpski genije imao je dve poslednje želje (VIDEO)\nRUSI KUPUJU AERODROM ''NIKOLA TESLA''? Ozbiljna konkurencija u nadmetanju za koncesiju\nJOŠ DVA GRADA DOBIJAJU PISTE: Srbija dogodine bogatija za nove civilne aerodrome!