Zorica Miladinović | 07. maj 2021.\nOd maja prošle godine traje njena uporna, ali neuspešna potraga za podacima o tačnom broju umrlih pacijenata u kovid zoni Univerzitetskog kliničkog centra Niš. Zorica Miladinović za Cenzolovku piše o besmislenim odgovorima koje je dobijala i drugim krajnje neodgovornim načinima izbegavanja davanja informacija od izuzetnog javnog značaja\nDa li ću ikada dobiti podatke o umrlima u niškom UKC?: Zorica Miladinović (foto: Marija Janković)\nDanas je „godišnjica“ moje krajnje neuspele potrage za pravim podacima o broju umrlih pacijenata u kovid zoni Univerzitetskog kliničkog centra Niš, koji se, po ozbiljnim indicijama koje imam, od početka epidemije prikrivaju.\nHodala sam kroz institucije, iskoristila sam sve mehanizme koje nudi Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja i bila sam „dobar (medijski) đak“, ali podatke nisam dobila. Gomila zahteva, žalbi, obaveštenja, upozorenja, rešenja i drugih dopisa završavala se ćutnjom UKC-a ili iznošenjem besmislenih razloga za njihovo nedostavljanje, među kojima je i objašnjenje da su oni nedostupni jer se „nalaze u kontaminiranoj dokumentaciji u ‘crvenoj zoni’“.\nOva značajna zdravstvena ustanova u Srbiji na kraju se nije libila ni da nadležno državno ministarstvo netačno obavesti da mi je tražene podatke „dostavila“. Začarani krug potrage za pravim informacijama o mrtvima završio se onim zbog čega je i počeo – neistinom.\nSistem ima dobre načine da vas spreči da do vas stigne ono što mu ne odgovara.\nOlako verovanje u zakon, 7. maj 2020.\nPrema Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, 7. maja 2020. godine zatražila sam od uprave Univerzitetskog kliničkog centra Niš podatke vezane za sumnju da se u toj ustanovi umanjuje broj umrlih kovid pacijenata. Zahtevala sam da mi za prva dva meseca epidemije, od početka marta do početka maja, dostavi broj preminulih pacijenata u čijim otpusnim listama piše da je njihova „završna dijagnoza“ kovid 19, ili da su „lečeni“ od „suspektnog“ kovida 19, ili da su „lečeni“ od sumnje na kovid 19 ali im je „završna dijagnoza“ neka druga bolest.\nIstim zahtevom sam tražila i ukupan broj hospitalizovanih pacijenata, bilo da u otpusnim listama piše da su imali korona infekciju ili da su bili suspektni na nju. Pošto je na početku epidemije na koronavirus testiran mali broj građana, zahtevala sam i podatak o ukupnom broju testiranih među suspektnim pacijentima. Osim informacija, tražila sam dostavljanje dokumenata koji ih sadrže, uz brisanje iz njih podataka o ličnosti.\nUprava UKC-a nije našla za shodno da na zahtev odgovori, zbog čega sam 1. juna uputila žalbu povereniku za informacije od javnog značaja. Poverenik je 27. jula doneo rešenje u kojem je konstatovao da je žalba osnovana i naložio UKC-u da mi „bez odlaganja, a najkasnije u roku od pet dana od prijema rešenja“ dostavi sve tražene podatke – ukoliko ih poseduje.\nU obrazloženju odluke naveo je da postoji „opravdani interes javnosti“ da zna ovakve informacije, naglašavajući da nijedna institucija „ne može da dokazuje suprotno“.\nKrizni štab je saopštio da je 13. aprila 2020. od infekcije koronom u Srbiji umrlo pet pacijenata, a podaci u koje sam imala uvid govorili su da je toga dana samo u UKC Niš preminulo čak 16 pacijenata\n– Prilikom donošenja ove odluke poverenik je posebno imao u vidu da se tražene informacije odnose na informacije o virusu SARS-CoV-2 i zaraznoj bolesti kovid 19, odnosno da su kao takve od izuzetnog značaja za javno zdravlje, odnosno ugrožavanje i zaštitu zdravlja stanovništva.\nPoverenik naglašava da u odnosu na informacije kojima raspolažu organi javne vlasti, a koje se odnose na ugrožavanje, odnosno zaštitu zdravlja stanovništva i životne sredine, postoji neoboriva pretpostavka da postoji opravdani interes javnosti da ih zna… Organ javne vlasti ne može da dokazuje suprotno – navedeno je u rešenju, koje je potpisao poverenik Milan Marinović.\nPoverenik se pri donošenju ovakve odluke pozvao i na međunarodne standarde, precizirajući da prema „Tšvanskim principima“ (Tšvane, Južnoafrička Republika) informacije o javnom zdravlju spadaju u kategoriju onih koje „uvek podležu pretežnom javnom interesu za otkrivanje“.\n– Neke kategorije informacija, uključujući, između ostalog, informacije o javnom zdravlju, jesu od izuzetno velikog javnog interesa zbog svog posebnog značaja za proces demokratskog nadzora i vladavinu prava. Shodno tome, postoji vrlo jaka pretpostavka, a u nekim slučajevima i pretežan imperativ, u korist javnog i proaktivnog objavljivanja takvih informacija – navodi on i dodaje da uskraćivanje pristupa tim informacijama „ne može da bude opravdano“ čak ni „iz razloga nacionalne bezbednosti“.\nNiški UKC nije postupio po ovom rešenju poverenika, odnosno nije mi dostavio podatke koje sam tražila. U kratkom odgovoru, prosleđenom mejlom, naveo je da „još uvek radi na ažuriranju traženih podataka, s obzirom na kompleksnost i složenost vođenja analitike u vezi sa njima“. Dostaviće mi ih „čim se ovaj postupak bude okončao“.\nRukovodioci UKC-a su, inače, 2. jula 2020, na prvoj konferenciji za novinare od početka epidemije, obznanili da neće objavljivati informacije o ukupnom broju umrlih od korone ili sa sumnjom na koronu. Oni su kazali da UKC „nije nadležan“ za saopštavanje takvih podataka, već da je to u isključivoj nadležnosti vladinog Kriznog štaba za suzbijanje zarazne bolesti kovid 19, kojem ih ova ustanova „svaki dan i promptno šalje“. „Svi naši kliničari svakoga dana unose podatke u kovid nacionalnu bazu“, precizirali su.\nCrvena zona kao crna rupa, 14. oktobar 2020.\nPošto me je „ažuriranje“ već ažuriranih podataka koji se svakodnevno šalju Beogradu koštalo traženih informacija, povereniku za informacije od javnog značaja sam 11. avgusta 2020. uputila predlog za sprovođenje upravnog izvršenja, koje bi trebalo da omogući njihovo dostavljanje.\nPoverenik Milan Marinović je na osnovu toga 14. oktobra doneo rešenje o izvršenju, u kojem poziva niški Univerzitetski klinički centar da u roku od dva dana od prijema tog rešenja izvrši njegovo rešenje od 27. jula.\nMarinović je u ovom rešenju naveo da će „izvršenik“, odnosno niški UKC, ukoliko ne bude izvršio njegovo julsko rešenje, biti novčano kažnjen po Zakonu o opštem upravnom postupku. Precizirao je da ovaj zakon propisuje da se u slučaju odbijanja izvršenja pravnom licu izriče novčana kazna „u rasponu od polovine njegovih mesečnih prihoda do deset procenata njegovih godišnjih prihoda u prethodnoj godini“. Takođe, upozorio je, ovakva novčana kazna može ponovo da se izrekne sve dok izvršenik, odnosno UKC, ne ispuni obaveze iz poverenikovog julskog rešenja.\nSavesni zdravstveni radnici – kojima je smetalo prikrivanje podataka o bolesnima i umrlima, kao i o uslovima i okolnostima u kojima se oni leče ili umiru – dostavljali su mi autentična interna dokumenta. Zahvaljujući takvoj dokumentaciji nastajali su tekstovi o tome da je zvaničan broj preminulih kovid pacijenata u ovoj ustanovi višestruko manji od stvarnog broja\nUKC je i pod pretnjom ovakve, oštre novčane kazne odbio da mi dostavi informacije o broju hospitalizovanih, testiranih i preminulih kovid pacijenata u prva dva meseca epidemije, uz obrazloženje da se dokumenta iz kojih se to može videti „nalaze u crvenoj zoni“ i „zbog svoje kontaminiranosti nisu dostupna upravi“.\n– Klinički centar Niš poseduje pomenuta dokumenta – istorije bolesti i otpusne liste pacijenata koji su bili lečeni u kovid objektima naše zdravstvene ustanove, a u kojima su upisani traženi podaci, ali, nažalost, ti dokumenti, zbog njihove kontaminiranosti i aktuelne epidemiološke situacije, nisu dostupni službama uprave KC Niš… Nadležne službe u niškom KC u ovom trenutku nisu u mogućnosti da dođu do tražene zdravstvene dokumentacije, odnosno informacija vezanih za kovid pacijente iz traženog vremenskog perioda, jer je ona, sve vreme, a radi bezbednosti i zdravlja zaposlenih i pacijenata, i dalje smeštena u takozvanim „crvenim zonama“ naših objekata, gde će se nalaziti do daljeg – navodi se u odgovoru.\nU njemu se dodaje da će niški UKC „rado pružiti“ sve tražene informacije, ali tek „kada budu ispunjeni svi bezbednosno-zdravstveni uslovi da ta dokumentacija bude skladištena u ‘zelenim zonama’“.\nOvakav odgovor bio je sporan iz nekoliko razloga.\nNajpre, uprava UKC-a se tek nakon pola godine od podnošenja mog zahteva „setila“ ovog razloga za njegovo odbijanje. Zatim, nisam tražila dostavljanje istorije bolesti i otpusnih lista preminulih, hospitalizovanih i testiranih kovid pacijenata za prva dva meseca epidemije, već bilo koji interni dokument iz kojeg se podaci o njihovom broju mogu videti. Najzad, niški UKC ima digitalnu bazu ovih i drugih podataka, te „papirnati“ dokumenti ili ulazak u „crvenu zonu“ nisu nužni.\n– I apsurdno je i tragično da KC Niš odgovara da ne može da dostavi podatke jer su „u kontaminiranim dokumentima“, kao da ne živimo u elektronsko doba, koje podrazumeva i takvu evidenciju podataka, već u srednjem veku, gde postoji samo jedan prepis. Uopšte, ceo sistem informisanja o epidemiji kovida 19 je na skandaloznom i ponižavajućem nivou, uprkos tome što je reč o informacijama od izuzetnog značaja za javno zdravlje, te postoji neoboriva pretpostavka o opravdanom interesu javnosti da ih zna – rekao je tada za Danas bivši poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić.\n(Samo)kastriranje Vlade, 5. novembar 2020.\nNakon ovakvog odbijanja niškog Univerzitetskog kliničkog centra da dostavi podatke koje sam tražila, poverenik Milan Marinović je 5. novembra 2020. zatražio od Vlade Srbije da „neposrednom prinudom“ obezbedi njihovo dostavljanje.\nKancelarija poverenika me je obavestila da se Marinović obratio Vladi nakon što nije bio u mogućnosti da sam izvrši svoje rešenje, odnosno novčano kazni UKC Niš, pošto su ga u Upravi za trezor i Ministarstvu finansija obavestili da podaci o ukupnom godišnjem prihodu te ustanove „ne postoje“, a da u Zakonu o budžetskom sistemu „pojam ukupnog prihoda korisnika budžetskih sredstava nije definisan“.\n– Ne verujem da će Vlada Srbije obezbediti da KC Niš dostavi tražene podatke, što bi, inače, u uređenim državama bilo nezamislivo. Osnovna obaveza Vlade je da sprovodi zakone, ali smo svedoci da ih ona sistematski opstruira, a sprovodi politiku jedne stranke, odnosno jednog čoveka. Kada Vlada ne poštuje zakon, parlament Srbije ima zakonsko ovlašćenje da donese upozorenje, odluku ili da je čak smeni, ali je to ovde nepojmljivo – rekao je tada za Danas bivši poverenik Rodoljub Šabić.\nŠabić je ocenio da je aktuelna vlast našla način da „kastrira“ zakonski okvir koji reguliše primenu ustavnog prava javnosti da zna, a koji je inače dobar. I dok je sam bio na funkciji poverenika, novčano kažnjavanje onih koji su se oglušili o poverenikovo izvršno rešenje opstruirano je kroz „obrazloženje“ da „ukupan prihod“ nije zakonski definisan. Događalo se čak da republička javna tužiteljka Zagorka Dolovac zbog takvih rešenja protiv poverenika podnosi tužbe.\nPrema podacima iz Kancelarije poverenika, Vlada je ni do danas nije obavestila o svom eventualnom postupanju povodom zahteva poverenika da mi „neposrednom prinudom“ obezbedi dostavljanje traženih podataka.\nNeistina sa povratnicom, 8. januar 2021.\nU isto vreme, poverenik je, u skladu sa Zakonom o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, obavestio Upravni inspektorat Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave da niški Univerzitetski klinički centar nije postupio po njegovom „konačnom, obavezujućem i izvršnom rešenju“ i dostavio mu je „spise predmeta“. U dopisu me je izvestio da Upravni inspektorat „u skladu sa svojim ovlašćenjima pokreće odgovarajući postupak, u kom postupa samostalno (u odnosu na poverenika, prim. aut.) i u zavisnosti od utvrđenog činjeničnog stanja može da sprovede inspekcijski nadzor, inicira pokretanje prekršajnog postupka ili preduzme druge radnje na koje je ovlašćen“.\nNiški UKC je na osnovu toga 8. januara 2021. netačno obavestio Upravni inspektorat Ministarstva da je „postupio po rešenju“ poverenika iz jula prošle godine kojim je naloženo da mi dostavi informacije i kopije dokumenata sa traženim podacima. Saznala sam to iz dopisa koji mi je prosledio Upravni inspektorat, a u kojem je lakonski naveo da ga je UKC izvestio da je „postupio po rešenju poverenika“, a „kao dokaz priložio povratnicu o urednom uručenju pošiljke kojom su mi informacije dostavljene“.\nApsurdno je i tragično da KC Niš odgovara da ne može da dostavi podatke jer su „u kontaminiranim dokumentima“, kao da ne živimo u elektronsko doba, koje podrazumeva i takvu evidenciju podataka, već u srednjem veku, gde postoji samo jedan prepis (Rodoljub Šabić)\nPošto nisam dobila bilo kakvu „pošiljku“, 17. februara ove godine zahtevala sam od UKC-a da mi elektronskim putem dostavi dokumenta iz „pošiljke“ o kojoj govori inspektorat. UKC mi je, postupajući po takvom zahtevu, elektronski prosledio jedan šturi dokument koji ne sadrži podatke čije je dostavljanje poverenik naložio, a pritom sadrži informacije koje nisam zahtevala, među kojima su čak i neke o – javnim nabavkama.\nNakon toga sam dva puta, 17. februara i 1. marta, o ovoj okolnosti obavestila Upravni inspektorat, jasno navodeći da ga je UKC pogrešno izvestio da je postupio po rešenju poverenika. Dostavila sam mu svu dokumentaciju i zatražila da inspektorat i Ministarstvo „u okviru svojih nadležnosti preduzmu sve mere“ kako bih od te ustanove dobila zahtevane podatke. Na ove dopise do danas nisam dobila odgovore.\nOdgovorila je pak Kancelarija poverenika za informacije od javnog značaja, koju sam, takođe 17. februara i 1. marta, izvestila o tome da je UKC netačno obavestio Upravni inspektorat Ministarstva da je postupio po njegovom julskom rešenju. U odgovoru se navodi da je poverenik, nakon ta dva moja podneska, 15. aprila ove godine još jednom uputio Upravnom inspektoratu dopis u kojem je „predložio da ovlašćeni inspektor sprovede inspekcijski nadzor u konkretnom predmetu, odnosno preduzme odgovarajuće mere“.\n– Napominjemo da poverenik nema nadzornih ovlašćenja kada je u pitanju Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, već nadzor, prema članu 45 Zakona, vrši ministarstvo nadležno za poslove uprave, preko Upravne inspekcije. Uz razumevanje za Vaše nezadovoljstvo zbog nedobijanja traženih informacija, obaveštavamo Vas da je poverenik u postupku sprovođenja izvršenja svog rešenja od 27. 7. 2020. preduzeo sve radnje i mere na koje je ovlašćen, a koje mu u ovom trenutku stoje na raspolaganju – navodi se u odgovoru Kancelarije poverenika koji mi je stigao ovih dana.\nNezvanične informacije umesto zvaničnih, od početka epidemije\nOvakvu opstrukciju zakona od strane uprave UKC-a, sve to vreme je pak nadomešćivao neformalni sistem informisanja. Savesni zdravstveni radnici – kojima je smetalo prikrivanje podataka o bolesnima i umrlima, kao i o uslovima i okolnostima u kojima se oni leče ili umiru – dostavljali su mi autentična interna dokumenta. Zahvaljujući takvoj dokumentaciji nastajali su tekstovi o tome da je zvaničan broj preminulih kovid pacijenata u ovoj ustanovi višestruko manji od stvarnog broja.\nNa osnovu takvih dokumenata, u listu Danas smo povremeno demantovali izjave republičkog Kriznog štaba i Ministarstva zdravlja. Ovaj štab je, recimo, saopštio da je 13. aprila 2020. od infekcije koronavirusom u Srbiji umrlo pet pacijenata, a podaci u koje sam imala uvid govorili su da je toga dana samo u UKC Niš preminulo čak 16 pacijenata.\nU odgovoru se dodaje da će niški UKC „rado pružiti“ sve tražene informacije, ali tek „kada budu ispunjeni svi bezbednosno-zdravstveni uslovi da ta dokumentacija bude skladištena u ‘zelenim zonama’“. Uprava UKC-a se tek nakon pola godine od podnošenja mog zahteva „setila“ ovog razloga za njegovo odbijanje\nMada su Ministarstvo zdravlja i Krizni štab zvanično saopštili da od 21. maja u 15 časova do 22. maja u 15 časova u Srbiji „prvi put nakon dva meseca nije bilo smrtnih slučajeva zbog infekcije koronavirusom“, dokumenta koja sam dobila potvrdila su da su tada samo u niškom UKC preminula dva pacijenta sa potvrđenim virusom.\nPrema ovim izvorima, od 18. do 19. jula po podne umrlo je 11 kovid pacijenata na Klinici za anesteziju i intenzivnu terapiju i još tri na ostalim klinikama, dok je uprava UKC-a navela da je u to vreme preminulo ukupno šest pacijenata. Od 19. do 20. jula po podne na niškoj Klinici za anesteziju preminulo je takođe 11 kovid pacijenata, dok je uprava UKC-a saopštila da je u tom periodu u celoj ustanovi umro samo jedan pozitivni pacijent.\nDostavljena dokumentacija je govorila da je od 26. do 27. jula u 16 časova samo na Klinici za anesteziju, gde su bili smešteni najteži kovid pacijenti, preminulo 14 pacijenata, među kojima je i jedna trudnica, koja je pred smrt prebačena u GAK, gde su je porodili. Uprava ove ustanove je, međutim, saopštila da su u tom periodu umrla dva pacijenta sa potvrđenim koronavirusom.\nNiški UKC je, inače, počeo da saopštava broj preminulih tek od 2. jula, dakle tri meseca od početka epidemije. Od tada se na njegovom zvaničnom veb-sajtu objavljuje broj umrlih „sa potvrđenim virusom SARS-CoV-2“, ali ne i onih koji su u kovid zoni preminuli kao suspektni na kovid 19 ili zbog pridruženih bolesti.\nIzmena zakona bez diranja u Vladu, skorija budućnost\nInstitucionalna potraga za informacijama o broju umrlih, hospitalizovanih i testiranih pacijenata u kovid zonama niškog Univerzitetskog kliničkog centra u prva dva meseca epidemije približila se kraju u vreme kada je počeo intenzivniji rad na izmenama i dopunama zakona po kojem sam ih tražila. Poverenik Milan Marinović je u januaru ove godine kazao da je izmena Zakona o informacijama od javnog značaja neophodna. U vreme kada je donet bio je „jedan od najboljih zakona u svetu, ali je sada prevaziđen i treba da se dorađuje“, rekao je za agenciju Beta.\nNešto kasnije je za dnevni list Danas kazao da bi izmene zakona mogle da budu usvojene tokom jesenjeg zasedanja Skupštine Srbije, ali da to pre svega zavisi od Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, koje rukovodi ovim procesom.\nGomila zahteva, žalbi, obaveštenja, upozorenja, rešenja i drugih dopisa završavala se ćutnjom UKC-a ili iznošenjem besmislenih razloga za njihovo nedostavljanje, među kojima je i objašnjenje da su oni nedostupni jer se „nalaze u kontaminiranoj dokumentaciji u ‘crvenoj zoni’“\nPrema njegovim rečima za ove medije, izmene bi trebalo da obezbede veću nadležnost poverenika – kako u nadzornom delu tako i prilikom pokretanja prekršajnog postupka, koji, međutim, neće obezbediti tražene informacije, već kazne za organe vlasti koji ih ne dostave. Trebalo bi ustanoviti nominalne novčane kazne za takve organe vlasti umesto „dela ukupnih godišnjih prihoda“ koji nije moguće utvrditi jer Zakon o budžetskom sistemu ne poznaje tu kategoriju prihoda za organe vlasti.\nSvakako je razočaravajuće to što je Marinović jasno obznanio da predložene izmene neće zadirati u odsustvo volje Vlade Srbije da izvršava rešenja poverenika. Kako je naveo, o tome se razgovaralo, ali ni on lično ne vidi kako Vlada može normativno da se natera da to čini.\n– Vlada po postojećem zakonu već ima tu obavezu, i ta odredba je dovoljno jasna i precizna. Poverenik svake godine u izveštajima Narodnoj skupštini konstatuje tu činjenicu. Na Skupštini je da svojim preporukama na izveštaj najpre obaveže Vladu da poštuje tu obavezu, a zatim i da kontroliše da li se ta obaveza izvršava – kazao je.\nPritom je naglasio da se po postojećem zakonu organ vlasti može naterati da dostavi informacije putem Vladinih „sredstava prinude“, ali uz napomenu da to „ne funkcioniše od 2005. godine, jer Vlada nema pravilnike i procedure koji to regulišu“.\nEpilog, ne zna se tačno kada\nI da li posle svega verujem da će Upravni inspektorat „preduzeti odgovarajuće mere“ ili da ću dobiti podatke o hospitalizovanim, testiranim i umrlim u niškom Univerzitetskom kliničkom centru od kovida ili zbog kovida, a koje sam tražila pre godinu dana?\nDa li mislim da će izmene i dopune Zakona o informacijama od javnog značaja obezbediti efikasnije dostavljanje takvih informacija od strane organa vlasti – u koje spada i UKC Niš, ili njihovo efikasno kažnjavanje ukoliko to ne učine?\nDa li će u ovoj zemlji preovladati stav da je dostavljanje informacija od javnog značaja zakonska obaveza institucija koja ne sme zavisiti od delikatnosti tih informacija ili ičije političke volje?\nOdgovor je isti: Ne verujem, a jako bih volela da grešim.\nIzveštavanje o koronavirusu Koronavirus Niš UKC Niš Zorica Miladinović\n← Javni poziv za štampanje novina “Nova”\n„Tviter“ se ne da prevariti, uklonjen nalog koji je delio objave sa Trampove nove platforme →


Inicijativa za izgradnju historijskog parka srednjovjekovne Bosne\n8. Aprila 2013. Arhiva Visoko.co.ba\nPrije 810 godina, na današnji dan 08.aprila 1203 godine, na lokaciji Bilinog polja je potpisana Bilinopoljska izjava. Bilinopoljska izjava je dokument u kojem su poglavari bosanske crkve, pred izaslanikom rimskog pape (Ivanom de Kazamarisom), izjavili da se odriču svoje hereze. Izjava je potpisana 8. aprila.1203 godine, na Bilinom polju kod Zenice, a izjavu su potpisali: bosanski ban Kulin, dubrovački arhiđakon Marin, kao i sedam poglavara, uključujući “djeda” Dragiča i “goste” Ljubina i Dražetu. Poslije potpisivanja izjave, Ljubin i Dražeta su otišli ugarskom kralju Emeriku i pred njim 30. aprila položili zakletvu da će se držati odluka iz izjave. Ova izjava bila je samo formalnog karaktera, jer su se poglavari, uprkos potpisanoj izjavi, i dalje držali svoje vjere. Bilinopoljska izjava predstavlja značajan historijski izvor za poznavanje vjerskih i političkih prilika u srednjovjekovnoj Bosni.\nOvaj važan dokument vezan je za našu općinu Zenica kao i ploča sudije Građeše koja je pronađena u naselju Podbrježje,koji se kao dokumenti i predmeti trebaju tretirati kao baštinici i čuvari srednjovjekovne historije. Srednjovjekovna tvrđava Vranduk kao i (predanje o Ardubi i vođi Batonu), Janjići kao sjedište bosanskog dida i druga mjesta na području općine Zenica, govore da su od davnina na ovim prostorima živjele organizovane zajednice koje su ostavili svoje tragove življenja i djelovanja. Nadamo se, da ćemo u budućem periodu kroz arheološka istraživanja saznati mnogo više o našim precima. Muzej Grada Zenice kao i nekoliko entuzijasta,,naših sugrađana koji se bave historijom i arheološkim istraživanjima našega kraja, čine određene napore u tom smjeru. .Jedan od njih je i mladi i uspješni Edin Bujak koji je prvi diplomirani arheolog i uskoro magistar arheologije sa područja općine Zenica.\nFOTO: Nakon 45 godina ponovo se čuje ezan sa munare


Prezentacija radova nastalih u okviru projekta 'All Inclusive' - Klix.ba\nUmjetnička galerija BiH Prezentacija radova nastalih u okviru projekta 'All Inclusive'\nPrezentacija radova nastalih u okviru projekta 'All Inclusive'\n14.11.2009. u 14:15\nU Umjetničkoj galeriji Bosne i Hercegovine, 21. novembra bit će priređena izložba dizajnerskih prototipova i proizvoda nastalih na petodnevnoj radioniciu okviru projekta All Inclusive Sarajevo, održanoj na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu od 25. do 29. maja.\nProizvodi su plod saradnje osoba sa posebnim potrebama, profesionalnih dizajnera i zanatlijskih udruženja u BiH.\nProizvodi će biti prezentirani pod krovnim brendom 'dizajndobra' koji je zamišljen kao brend koji obuhvata sve proizvode dizajnirane u okviru projekta All Inclusive Sarajevo - kao garancija da proizvodi posjeduju određene standardne karakteristike te da su nastali i proizvedeni kao rezultat zajedničke kreacije profesionalnih dizajnera i zanatlija s umanjenim sposobnostima.\nAll Inclusive Sarajevo je projekt udruženja Kulturanti, i dio je Creative Collaboration Programme Britanskog savjeta u Bosni i Hercegovini. Projekt je ostvaren u suradnji između Centra Helen Hamlyn Kraljevske Akademije u Londonu i partnera u regionu - Libraga, Udruženja gluhih i nagluhih Kantona Sarajevo, Pismolika i Centra za samopouzdanje.\nOstali partneri projekta su Akademija likovnih umjetnosti u Sarajevu, Udruženje paraplegičara i oboljelih od dječije paralize Kantona Sarajevo i nezavisna ogranizacija Kulturni Front iz Beograda.\nJedna od osnovnih ideja projekta je uspostavljanje suradnje dizajnera iz Ujedinjenog Kraljevstva i jugoistočne Evrope s bosanskohercegovačkim organizacijama koje okupljaju i zapošljavaju osobe s umanjenim sposobnostima.\nProjekt All Inclusive Sarajevo poziva sve zainteresirane organizacije na suradnju, bilo u obliku zanimanja za postojeće proizvode, bilo kroz poslovne dogovore o novim idejama i proizvodima.\nPotencijalni poslovni partneri i posjetioci će na izložbi moći vidjeti rezultate.


Odobrena sredstva za 19 udruženja građana u opštini Majdanpek – RADIO TELEVIZIJA BOR\nOdobrena sredstva za 19 udruženja građana u opštini Majdanpek\nMAJDANPEK – Od 26 prijava na konkurs za dodelu sredstava udruženjima građana u 2020-oj godini, nadležna komisija sačinila je rang listu od 19 udruženja, a Opštinsko veće usvojilo odluku o raspodeli sredstava za realizaciju programa koji su od javnog interesa za Opštinu Majdanpek.\n„S obzirom na aktuelnu epidemiološku situaciju i izostanak tradicionalnih manifestacija, komisija za ocenu programa, ove godine, prilikom bodovanja, vodila se uglavnom prikazanim troškovnicima. Raspon dodeljenih sredstava za 19 udruženja, sa područja opštine Majdanpek, kreće se od 20 do 500 hiljada dinara“, kaže Mirjana Cakić Mladenović, pomoćnik predsednika Opštine Majdanpek.\nInače, visina planiranih budžetskih sredstava za ove namene je osam miliona dinara, s tim što u ovom krugu nisu utrošena sva sredstva, već postoji mogućnost raspisivanja novog javnog poziva u ovoj godini, kažu nadležni u Opštini Majdanpek.\nTags: Majdanpek, manifestacije, opštinsko veće, sredstva, udruzenja\nNext Na gradskoj deponiji posle požara organizovana stalna dežurstva


U saobraćajnoj nezgodi u LJubiji smrtno stradao vozač mopeda - Infoprijedor\nCRNA HRONIKA U saobraćajnoj nezgodi u LJubiji smrtno stradao vozač mopeda\nU saobraćajnoj nezgodi u LJubiji smrtno stradao vozač mopeda\nSedamdesetogodišnji F.Z. iz LJubije preminuo je danas u prijedorskoj bolnici od težine povreda koje je zadobio u saobraćajnoj nezgodi koja se dogodila oko 11.20 časova u Ljubiji. On se u trenutku nezgode nalazio na mopedu. Drugi učesnik u ovoj nezgodi je policijski službenik sa službenim vozilom Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske koje je krenuo na intervenciju. Kako nezvanično saznajemo vozač policijskog vozila je u ovoj nezgodi zadobio lakše povrede u predjelu očiju i ruke.\nUviđaj su na licu mjesta obavili policijski službenici PS za bezbjednost saobraćaja PU Prijedor. Tokom uviđaja saobraćaj je bio u prekidu a na mjestu nesreće bio je i dežurni tužilac Okružnog tužilastva iz Prijedora.\nPrethodni članakNa korona virus pozitivno još 109 osoba u Srpskoj, ponovo tri osobe iz Prijedora\nSljedeći članakNarandžasto upozorenje za Banjaluku, Prijedor i Višegrad\nDetalji tragedije u Sanskom Mostu: Osvježenje u Sani koštalo ih života\nTRAGIČAN EPILOG POTRAGE: Kod Kostajnice pronađeno tijelo nestale osobe\nU Sani se utopili stric i petnaestogodišnji nećak\nU SUDARU VIŠE VOZILA LAKŠE POVRIJEĐENA BANJALUČANKA


Sve do 83. minutu na meču u Pazaru bilo je 0:0, ali je potom domaća ekipa uspela da stigne do važna tri boda u borbi za opstanak. Duel u Novom Pazaru obeležila je i tuča između fudbalera oba tima posle utakmice u tunelu stadiona.\nGolove za Pazar postigli su Mladen Popović u 83. i Aleksandar Đoković u 93. minutu iz jedanesterca.\nNovi Pazar je imao inicijativu tokom većeg dela meča. Srđan Knežević je u četvrtom minutu pogodio stativu, a Stefan Milojević u 75. prečku, dok je na drugoj strani udarac Lazara Stajčića glavom u sedmom minutu zaustavila stativa.\nNovi Pazar je i dalje poslednji na tabeli sa 17 bodova, bod manje od Borca i Metalca.\nBačka je na Banjici slavila golom Milorada Balabanović u 19. minutu. Bačka je sada četvrta na tabeli plej-aut grupe sa 20 bodova, a Rad je peti sa bodom manje.\nFudbaleri Spartaka pobedili su na Banovom brdu ekipu Čukaričkog sa 2:1.\nGolove za Spartak postigli su Đorđe Ivanović u 20. i Ognjen Mudrinski u 42, dok je strelac jedinog gola za Čukarički bio je Obeng Regan u 30. minutu.\nČukarički i Spartak posle petog kola plej-aut grupe imaju po 29 bodova i nalaze se na deobi prvog mesta.\nUtakmica između prvoplasirane i drugoplasirane ekipe plej-aut grupe Superlige nije imala takmičarksi značaj, pošto su oba tima i pre ovog kola izborili opstanak u najjačem rangu srpskog takmičenja.\nEkipe Nenada Lalatovića i Andreja Černišova otvoreno su ušle u utakmicu, a prvi do gola stigao je Spartak. Subotička ekipa je povela golom Ivanovića u 20. minutu, koji je pokupio odbijenu loptu posle šuta Mudrinskog i sa nekoliko metara zatresao mrežu Čukaričkog.\nČukarički je posle primljenog gola preuzeo inicijativu, a do izjednačenja stigao je 10 minuta kasnije udarcem Regana sa oko 16 metara.\nEkipa Čukaričkog je pet minuta posle izjednačenja imala idelnu priliku da dođe do preokreta, ali je golman Spartaka Miloš Ostojić odbranio penal Marka Docića, kod kojim je i minut ranije napravljen faul.\nU 42. minutu Spartak dolazi do nove prednosti i to posle greške u odbrani "brdjana". Mile Savković je na oko 30 metara od gola oduzeo loptu Petru Jovanoviću i povukao kontru, te je proigrao Mudrinskog koji u situaciji jedan na jedan nije imao problema da savlada Pajovića.\nU drugom poluvremenu uglavnom se igralo na polovini gostiju, ali ekipa Nenada Lalatovića nije uspela da dođe do izjednačenja.\nNajbolju priliku propustio je Radonjić u 64. minutu kada je posle solo prodora snažno šutirao sa 16 metara, ali je golman Spartaka "paradom" odbranio njegov šut.\nFudbaleri Metalca i Radnika odigrali su nerešeno 1:1. Radnik je treći na tabeli plej-of grupe sa 24 boda, dok je Metalac šesti sa 18 bodova, koliko ima i Borac koji je u zoni ispadanja.\n(Popović 83, Đoković 90+3 pen)\n(Regan 30 - Ivanović 20, Mudrinski 42)\n(Panić 27 - Dopuđ 19 autogol)\n1. Čukarički 35 14 7 14 49:48 29\n2. Spartak 35 13 9 13 45:53 29\n3. Radnik 35 9 9 17 33:45 24\n4. Bačka 35 10 3 22 25:44 20\n5. Rad 35 9 9 17 27:44 19\n6. Borac 35 7 6 22 26:49 18\n7. Metalac 35 7 10 18 24:42 18\n8. N. Pazar 35 7 6 22 29:60 17\n36. KOLO, 17. maj\n17 Bačka - Radnik\n17 Borac - Spartak\n17 Novi Pazar - Čukarički\n17 Rad - Metalac


Srbija - Knić: Dve porodice dobile sredstva za kupovinu kuća u Gruži - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nSrbija Utorak, 26. oktobar 2021.\nNa konkursu za dodelu bespovratnih sredstava za kupovinu seoskih kuća sa okućnicom koji je raspisalo Ministarstvo za brigu o porodici, dve porodice dobile su sredstva za kupovinu kuća na teritoriji opštine Knić.\nKuće su kupljene u Gruži, jedna će biti dom višečlanoj porodici koja ima prebivalište u Kragujevcu, a druga porodici mladog poljoprivrednika.\nKonkurs za dodelu bespovratnih sredstava za kupovinu seoskih kuća sa okućnicom otvoren je do prvog novembra i namenjen je državljanima Republike Srbije starosti do 45 godina, mladim pomljoprivrednicima, samohranim roditeljima, licima koja su u braku ili žive u vanbračnoj zajednici. Osnovni uslov za dobijanje sredstava je da je kuća koju žele da kupe legalizovana, a maksimalni iznos koji odobrava Ministarstvo je 1,2 miliona dinara.\nSvi zainteresovani za tehničku pomoć mogu da se jave u Opštinu Knić.\nInače, rok za podnošenje prijave teče od dana objavljivanja javnog konkursa do utroška budžetskih sredstava predviđenih za ovu namenu, najkasnije do 1. novembra ove godine, a bespovratna sredstva će se dodeljivati, kako je istaknuto, po redosledu podnetih prijava.\nSvi detalji o konkursu, odnosno potrebnoj dokumentaciji, kao i program i obrazac prijave se mogu videti i preuzeti elektronskim putem na zvaničnoj internet stranici Ministarstva za brigu o selu - www.mbs.gov.rs. (Vidi LINK)\n# Ekonomija # Knić # Poljoprivreda\nPrva kragujevačka gimnazija traži nastavnike računarstva i informatike Broj izvršilaca: 3 USLOVI: Kandidati moraju da ispunjavaju uslove iz ...\nFakultet medicinskih nauka Univerziteta u Kragujevce traži: 1. Saradnika u zvanju asistenta za naučnu oblast Medicinske nauke, uža naučna oblast ...\nFirma: Fakultet medicinskih nauka Kragujevac


Radio TV Stara Pazova - Alasi poraženi na kraju 2018. godine\nAlasi poraženi na kraju 2018. godine\nKošarkaši Dunava poraženi su u 15. kolu Košarkaške lige Srbije od ekipe „Dinamik VIP PAY“ iz Beograda 72:82. Starobanovčani su odličnom serijom otvorili utakmicu i u pojedinim momentima prve četvrtine imali prednost od 12 poena prednosti (18-6), međutim nakon\t„time-out“ iskusnog trenera Vladimira Đokića, Dinamik je uspeo do kraja četvrtine da izjednači 22:22. Prvi minuti druge četvrtine pripali su gostima sa Dorćola, međutim Dunav je imao odgovor a publika u hali „Park“ u Staroj Pazovi mogla je da uživa u dobroj košarci. Zanimljiva činjenica je da su ekipe bile izjednačene u toj meri, da su i prva i druga četvrtina završene identičnim rezultatom pa je na poluvremenu na semaforu pisalo 44:44. Može se reći da je utakmicu odlučila sa jedne strane dobra i kvalitetna klupa gostiju, odnosno greške igrača Dunava koje se u ovakvim utakmicama ne praštaju. Igrači Dinamika koji su ulazili sa klupe postigli su čak 53 poena, što je više nego polovina ukupnih poena koje su postigli na utakmici, predvođeni Mirkom Đerićem koji je upisao 18 poena, uz sjajan šut za tri poena 5/7. Sa druge strane, u ekipi Alasa najefikasniji je bio Bogdan Dragović koji je upisao 22 poena, ali mora se napomenuti negativan skor kao igrač sa najviše grešaka, ukupno sedam. Publika je imala priliku da gleda dobar meč i bude zadovoljna prikazanim, mada bi užitak bio potpun da je Dunav pobedom zaokružio 2018. godinu.


U petak počinje Sajam sporta pod sloganom "Srbija zemlja sporta" - USNS\nOd petka do nedelje održaće se šesti međunarodni Sajam sporta, pod sloganom „Srbija zemlja sporta“, sa željom da kroz edukaciju i zabavu motiviše najmlađe da se bave sportom i uključe u sportski život.\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić istakao je da srpski sportisti iz godine u godinu beleže fenomenalne rezultate, obaraju rekorde po broju medalja i da Sajam sporta treba da bude manifestacija koja prati sva njihova dostignuća.\n– Ovo je prilika da se pozdrave naši sportisti, da se deca druže i upoznaju sa njima, ali i da se upoznaju i njihovi stručni timovi i svi oni koji su „iza zavese“, koji se ne vide, a bitni su u sistemu sporta – rekao je Udovičić na najavnoj konferenciji za medije u beogradskom hotelu „Kristal“.\nUdovičić je podsetio da je 2016. godina najuspešnija za srpske sportiste koji su osvojili 38 medalja u olimpijskim sportovima, jednu više nego prošle, a tri puta više nego pre četiri godine.\n– Godina još nije završena, nadam se da će nas i rukomeašice obradovati i da ćemo moći na kraju da se dičimo rezultatima na koje smo već svi navikli. Sportisti su naš najveći brend, najbolji ambasadori, a Srbija je apsolutno zemlja sporta – poručio je Udovičić.\nPredsednik Sportakog saveza Srbije Aleksandar Šoštar zahvalio se Vladi i ministarstvu što su prepoznali i podržali ideju održavanja Sajma sporta.\n– Bez njih i ministra ne bismo ni mogli da održimo ovu manifestaciju i svim posetiocima, posebno deci, približimo neki od sportova da bi posle toga počeli da se bave sportom, što je i naš osnovni i najveći cilj – istakao je Šoštar.\nDirektor Sajma sporta Nemanja Svetličić istakao je da organizatori očekuju da obore rekord od prošle godine kada je bilo 60.000 posetilaca.\n– Imaćemo na jednom mestu prezentaciju 150 granskih saveza, 89 nacionalnih saveza, predstavnjke najznačajnih sportskih instutucija, a na raspolaganjj posetiocima biće preko 20 aktivavionih zona – zaključio je on.\nUz domaćine, Ministarstva omladine i sporta, Sportskog saveza Srbije, na Sajmu će učestvovati i Paraolimpijski i Olimpijski komitet Republike Srbije, Zavod za sport i medicinu sporta Republike Srbije, Antidoping agencija Republike Srbije, Sekretarijat za omladinu i sport grada Beograda sa Sportskim savezom Beograda, Sekretarijat za omladinu i sport AP Vojvodine sa Sportskim savezom Vojvodine, Sportski savez Kosova i Metohije. Sajam sporta održaće se od 24. do 26. novembra u Hali 1 Beogradskog sajma, a ulaz je besplatan.\nKošarkaši ubedljivi protiv Austrije na startu kvalifikacija


Dačić priznao: Postoje pritisci zbog Kosova | Srbija izbori 2020\n» Dačić priznao: Postoje pritisci zbog Kosova\nBeograd -- Ministar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da postoji pritisak na Srbiju da tokom ove ili sledeće godine postigne neki sporazum sa Prištinom.\nMeđutim, kako kaže, Beograd neće trgovati u vezi Kosova i Metohije zarad rokova za članstvo u EU.\n"Teško će oni promeniti stav o Kosovu, to je logičan kraj takve politike od raspada Jugoslavije preko bombardovanja do jednostranog proglašenja nezavisnosti. To je njihova samoodbrana ali ih strašno nervira što nagovaramo pojedine zemlje da povuku priznanje. Oni misle da je nemoguće da broj zemalja koje su priznale Kosovo padne ispod 100, samo neka misle tako", kazao je Dačić.\nPodsetimo, prethodne sedmice mediji su preneli, u nekoliko navrata, da je zvaničnicima Srbije dat plan za Kosovo, odnosno da je Srbiji ponuđeno nekoliko predloga u vezi sa rešavanjem pitanja statusa Kosova. Iako je demantovao da je bilo kakav pismeni predlog dobio, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je jednom prilikom izjavio da je takvih predloga bilo, doduše usmenih, ali da su za Srbiju svi bili neprihvatljivi.


Britanija smanjuje zaduživanje, javni dug 98,5% BDP-a\nTanjug 25. maja 2021. 10:50\nLONDON – Ogromno javno zaduživanje Britanije počelo je da se smanjuje prošlog meseca prvi put od početka pandemije kovid-19, podržano svetlijim ekonomskim izgledima koji nagoveštavaju potencijalno brže poboljšanje javnih finansija.\nNeto zaduživanje britanskog javnog sektora iznosilo je u aprilu 31,7 milijardi funti (44,9 milijardi dolara), prema današnjim zvaničnim podacima, što je znatno niže u odnosu na rekordnih 47,3 milijarde funti godinu dana ranije, kada su državne finansije bile pod najvećim pritiskom pandemije, prenosi Rojters.\nVlada Britanije je tokom protekle godine mnogo trošila na zdravstvene mere za ublažavanje posledica kovida-19, kao i na subvencionisanje zarada kako bi zaustavila znatan rast nezaposlenosti tokom najoštrijeg ekonomskog pada u više od 300 godina.\nZaduživanje u finansijskoj 2020/21. godini iznosilo je 300,3 milijarde funti ili 14,3 posto godišnje ekonomske proizvodnje, najviše u jednoj godini od kraja Drugog svetskog rata, ali i nešto manje od inicijalne procene pre mesec dana.\nEkonomski analitičari britanske vlade predvideli su početkom marta da će zaduživanje u ovoj finansijskoj godini pasti na 10,3 procenta BDP-a. Međutim, izgledi za privredni rast su se od tada poporavili zahvaljujući brzom sprovođenju vakcinacije protiv kovida, i mesečno zaduživanje je bilo ispod vladinih prognoza, zbog čega pojedini analitičari sada očekuju brže poboljšanje javnih finansija.\nUkupan neto javni dug kao udeo u BDP-u je na najvišem od 1962. godine i iznosi 98,5 posto, što je ekvivalentno iznosu od 2,17 biliona funti naspram iznosa od oko 1,8 biliona funti pre pandemije.


Kraljičina plaža zatvorena za javnost, a ulaz na Kraljevu plažu košta 75 eura - Vijesti.me\nKraljičina plaža zatvorena za javnost, a ulaz na Kraljevu plažu košta 75 eura\nZakup suncobrana i dvije ležaljke, potreban za ulazak na plažu, dostigao astronomske cijene. Edit\n259 pregleda 0 komentar(a)\nkraljičina plaža (Foto: Zoran Đurić)\nVuk Lajović 6. jun 2011, 08:00 ažurirano 26. februar 2019, 11:53\nOnaj ko ovoga ljeta bude poželio da se okupa na nekoj od plaža od Pržna do Svetoga Stefana, biće neprijatno iznenađen.\nOsim činjenica da mu kupanje na Kraljičinoj plaži neće biti dozvoljeno, jer je rezervisana za goste „Vile Miločer“, ulazak na Kraljevu ili veliku miločersku plažu stajaće ga nevjerovatnih 75 eura, koliko košta zakup suncobrana i dvije ležaljke.\nNešto jeftinije proći će ukoliko poželi da se okupa na hotelskoj svetostefanskoj plaži, gdje će izdvojiti za mobilijar 50 eura, dok su cijene na gradskoj svetostefanskoj plaži u odnosu na ostale dvije „simbolične” - zakup ležljake i suncobrana je 30 eura.\nIsta cijena važi i za plažu ispod hotela „Maestral“, gdje komplet plažnog mobilijara košta 30 eura na dan.\nAko se uporede sa cijenama u našim najboljim hotelima, gdje noćenje sa doručkom ne prelazi 75 eura u špicu sezone, onda svakome ostaje da procijeni da li je udobnije biti u komfornoj sobi ili na ležaljkama u Miločeru.


Starenje i Ciljevi održivog razvoja | Humanas\nČlanica mreže HumanaS ISP evergrin,već treću godinu za redom organizuje okupljanje i druženje koje ima za cilj razmenu iskustva i znanja iz oblasti socijalne zaštite, ali pre svega iz oblasti starenja i starosti. Ova okupljanja omogućuju svim generacijama da nauče nešto novo, ali predstavljaju i mogućnost da se neke važne teme zajednički prodiskutuju.\nPoslednji sastanak održan je u Republičkom zavodu za socijalnu zaštitu 8. juna 2019. godine. Na sastanku su govorili: Sanija Sagdati, sociolog, Zorana Stanojlović, diplomirana socijalna radnica, i Nataša Todorović, diplomirana psihološkinja iz Crvenog krsta Srbije koja je govorila je o “Starenju i ciljevima održivog razvoja”. Povod za ovu temu bio je volonterski izveštaj Republike Srbije koji će biti prikazan u julu mesecu u Ujedinjenim nacijama, a tiče se napretka u realizaciji Agende 2030. Učesnici sastanka imali su prilike da čuju o prvih pet ciljeva koji su posmatrani iz perspektive starenja i starosti i njihovim podciljevima. Pored podataka u prezentaciji su date i preporuke i primeri dobre prakse, koji bi mogli da smanje nejednakosti i omoguće dostojanstveno starenje. Na osnovu prezentacije učesnici su mogli praktično na osnovu primera o starijim osobama da saznaju da su Ciljevi međusobno povezani budući da ključ uspeha jednog cilja često leži u sagledavanju izazova koji su svojstveni nekom drugom cilju. Svoje komentare učesnici su mogli da daju na licu mesta, ali takođe i naknadno nakon sagledavanja dobijenog materijala. Ovaj sastanak je samo jedan u nizu koji će biti organizovan i koji će uključiti sve generacije i grupe u sagledavanju starenja u Ciljevima održivog razvoja, vodeći se rečenicom “Da niko ne bude ostavljen”.\nPreviousFokus grupa sa neformalnim negovateljima\nNextZajednička sednica dva Saveta Vlade


Real Madrid prvi fudbalski klub sa godišnjim prihodom većim od 750 miliona evra – Biznis i Finansije\nHome\tPosle 5\tReal Madrid prvi fudbalski klub sa godišnjim prihodom većim od 750 miliona evra\nby bifadmin 24. januara 2019.\nTri najbogatija kluba ovogodišnje Deloitte-ove fudbalske finansijske lige Real Madrid (750,9 miliona evra), FK Barselona (690,4 miliona evra) i Mančester Junajted (666 miliona evra) ostvarili su 2,1 milijardi evra ukupnog prihoda, što je više nego duplo u odnosu na zbirni prihod ista tri kluba 10 godina ranije (sezona 2007/08).\nDa bi se plasirali na listu 20 najbogatijih, klubovi su morali da ostvare prihod od skoro 200 miliona evra.\nOd 8,3 milijarde evra kombinovanih prihoda, zarada od prenosa ostaje najveći pojedinačni prihod za klubove, čineći 43% ukupnih prihoda. Međutim, primetan trend u ovogodišnjem izdanju bio je rast komercijalnih prihoda, koji sada čine 40% ukupnog prihoda. Prihod od utakmice je ostao nepromenjen na 17%.\nŠpanski klubovi najbogatiji\nOstvarivši rekordan prihod od 750,9 miliona evra, Real Madrid se vratio na prvo mesto na listi pomenute lige, prvi put od sezone 2014/15, s tim što je jaz između prvog i drugog mesta drugi najveći u istoriji Fudbalske finansijske lige i iznosi 60,5 miliona evra.\nDen DŽons, partner u Deloitte-ovom Sektoru za analizu sportskog poslovanja, kaže: “Evropski fudbal ostaje „tržište bikova“, sa godišnjim rastom prihoda od skoro 450 miliona evra u ovogodišnjoj Fudbalskoj finansijskoj ligi. Na vrhu smo videli Real Madrid koji obara rekorde i koji je postao prvi klub koji je probio tri četvrtine milijarde evra i osvojio 12. titulu Fudbalske finansijske lige.“\nPrihod „Belih“ (Los Blancos) porastao je za više od 75 miliona evra jer su osigurali treću uzastopnu titulu Lige šampiona. To je pre svega zbog komercijalnog rasta od 54,8 miliona evra, uključujući sponzorstva, trgovinu i eksploataciju sve unosnijih predsezonskih pripremnih utakmica. Sa 356,2 miliona evra, Real Madrid sada ima najveći komercijalni prihod u odnosu na bilo koji fudbalski klub na svetu, što je pokazatelj međunarodne privlačnosti njihovog brenda.\nDŽons dodaje: „Izvanredni finansijski rezultati Real Madrida u 2017/18 se temelje na njihovoj dugoj istoriji uspeha na terenu, i poslednje tri uzastopne titule Lige šampiona. To je omogućilo klubu da nastavi da ostvaruje komercijalne prihode, jer je apetit za partnerstvom sa najuspešnijim evropskim klubovima jači nego ikad.\n“Većina klubova sa naše liste koji su među prvih 10 će se takmičiti u Ligi šampiona što donosi novi rast prihoda, i znači da bi njihove relativne performanse u UEFA-inom vodećem takmičenju ove sezone mogle imati značajan uticaj na naše rangiranje sledeće godine.“\nPremijer liga dominira među Top 10\nUprkos tome što je Mančester Junajted pao sa prvog na treće mesto, Engleska Premijer liga ima 6 klubova među prvih 10, što je najviše ikada klubova iz jedne države. Totenhem Hotspur (428,3 mil. evra ukupni prihodi) ponovo se našao među prvih 10 po prvi put posle 2006/07, igrajući celu sezonu na stadionu Vembli što je doprinelo povećanju prihoda od utakmica za 54%.\nMančester Siti (568,4 mil. evra) je učvrstio svoje mesto među prvom petorkom, dok je Liverpul (513,7 mil. evra) na sedmom mestu nakon finala u Ligi šampiona 2017/18. Samo prihod za emitovanje, koji se povećao sa 68,8 miliona evra na 251,3 miliona evra, kao rezultat iznosa dobijenog od UEFA-e bi bio dovoljan Liverpulu za poziciju među prvih 15 na ovogodišnjoj listi.\nČelsi (505,7 mil. evra) je zadržao osmo mesto dok je Arsenal (439,2 mil.evra) pao na deveto zbog izostanka iz Lige šampiona po prvi put od 1997/1998. Everton (212,9 mil. evra) i Vest Hem ( 197,9 mil. evra) su zadržali svoja mesta među prvih 20, dok je NJukasl Junajted (201,5 mil. evra) zahvaljujući povratku u Premijer Ligu 2017/18 obezbedio 19. poziciju.\nSem Bur, viši menadžer u Sektoru za analizu sportskog poslovanja u kompaniji Deloitte ističe: “I dalje se oseća značajno prisustvo klubova iz Premijer Lige u ovogodišnjoj Deloitte-ovoj Fudbalskoj finansijkoj ligi. Međutim, prodajom prava prenosa za sezonu 2019/20, jasno je da klubovi Premijer lige neće moći da se oslone na eksplozivni rast distribucije emitovanja kao izvora budućeg rasta, što je bio slučaj proteklih godina.\n“Kao rezultat toga, očekujemo da će klubovi staviti još veći akcenat na generisanje sopstvenog rasta u narednoj sezoni, a posebno na optimizaciju komercijalnih prihoda, što je ključna oblast za diferenciranje rasta među većinom vodećih evropskih klubova poslednjih godina.“\nEvropski giganti imaju korist od transfera\nPari Sen Žermen je nakon dve godine uzastopnog pada uspeo da popravi svoju poziciju za jedno mesto i tako zauzme šesto mesto na listi. Dolazak Nejmara Jr. i Kilijana Mbapea u leto 2017. je imao značajan pozitivan uticaj na prihode kluba koji je prihodovao ukupno 541,7 mil. evra budući da se potražnja za gledanjem najboljih svetskih igrača pretvorila u bolju utakmicu i komercijalni prihod.\nBajern Minhen je zauzeo četvrto mesto i tako se već 11 uzastopnih godina nalazi među prvih pet. Internacionale se pomerio za jedno mesto i zauzeo 14. poziciju nakon još jedne godine rasta komercijalnih prihoda i poboljšanja na terenu, dok su se FK Roma i FK Milan vratili među prvih 20 zahvaljujući učešću u UEFA takmičenju. Učešće u Ligi šampiona takođe je bio ključno za Bešiktaš (26), koji je postigao svoju najvišu poziciju u Finansijskoj fudbaloskoj ligi, kao i Sevilja (27. mesto).\nBur dodaje: „Naše istraživanje je uvidelo potencijal koji jedna svetska fudbalska zvezda može da ima u obezbeđivanju konkurentske prednosti kluba van terena što možda dobija na važnosti kao aspekt koji klubovi treba da uzmu u obzir kada osmišljavaju svoju politiku transfera. Već smo videli dokaz o tome kako prelazak takvih igrača može imati pozitivan finansijski uticaj, a sledeće godine biće interesantno videti da li će letošnji prelazak Kristijana Ronalda doneti pogodnosti za Juventus s obzirom na to da klub nije među prvih 10 po prvi put od 2011/12.\nSlepe osobe ne smeju biti osuđene na nezaposlenost: Umetnošću do radnog angažmana\nMarbo preuzima distribuciju Pepsija u Bosni i Hercegovini


Srbija krenula u enegetsku tranziciju: 5 milijardi evra za obnovljive izvore energije - Svetionik.com\nB92 biz #3890\n1066 mesto 0\n3890 Srbija krenula u enegetsku tranziciju: 5 milijardi evra za obnovljive izvore energije\nB92 biz · 15.09.2021 19:40\nMinistarka Zorana Mihajlović izjavila je danas na konferenciji posvećenoj OIE da je 2021. godina u kojoj je Srbija krenula u proces energetske tranzicije.\nB92 biz 2 mesto · 19.09.2021 10:45\nKoridori Srbije ugovorili su izgradnju dela deonice auto-puta od Niša do Pločnika. Pročitaj više\n"Odlučili smo se za Srbiju"; Otvara se švajcarska fabrika, prisustvuje Vučić\nB92 biz 2 mesto · 19.09.2021 15:46\nKompanija za proizvodnju električne rasvete "Regent Lighting" doo iz Švajcarske uskoro otvara fabriku u Svilajncu i zapošljava 130 radnika. Pročitaj više\n"I jedni i drugi ovu godinu završićemo sa BDP-om oko 52 milijarde evra"\nB92 biz · 17.09.2021 20:34\nGrađani će izgubiti sporove: Sud dozvolio ugovaranje naplate premije osiguranja kod NKOSK\nB92 biz 3 mesto · 17.09.2021 15:44\nVrhovni kasacioni sud zauzeo je stav da je dozvoljena odredba ugovora o kreditu kojom se korisnik kredita obavezuje da plati banci premiju osiguranja kod NKOSK. Pročitaj više\nVučić: Dolaziće sve više, to je nezaustavljivo\nB92 biz 3 mesto · 18.09.2021 12:35\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić u poseti je Turskoj. Pročitaj više\nVidiš 3,803 vesti od ukupno 3,819.


Klimatske promene koštaju milijarde dolara | Novine Toronto\nKlimatske promene koštaju milijarde dolara\nTa federaln agencija je u izveštaju navela da je federalna vlada tokom poslednje decenije potrošila više od 350 milijardi dolara na programe pomoći posle prirodnih katastrofa i pokrivanje osiguranja useva i od poplava. U tu brojku nije uračunata cena tri velika ovogodišnja uragana i više požara, koji bi mogli biti među najskupljima u američkoj istoriji.\n"Federalna vlada nije strateški planirala rukovođenje klimatskim rizicima korišćenjem informacija o mogućim ekonomskim posledicama klimatskih promena da bi izdvojila značajne rizike i odredila prikladan odgovor.\nKorišćenjem tih informacija, federalna vlada bi napravila prvi korak ka ustanovljavanju vladinih prioriteta za rukovođenje tim rizicima", navodi se u izveštaju.\nPrema navodima izveštaja, fiskalni efekti klimatskih promena će najverovatnije biti različiti u raznim delovima SAD.\nBela kuća i Agencija za zaštitu životne sredine, koje su dobile primerke izveštaja, nisu komentarisale.\nPredsednik SAD Donald Tramp je više puta klimatske promene nazivao prevarom i povukao je SAD iz Pariskog klimatskog sporazuma, a ukinuo je i brojna ograničenja emisije štetnih gasova. Na mnoga odgovorna mesta je postavio ljude koji dovode u pitanje uticaj sagorevanja fosilnih goriva na globalno zagrevanje.


Friday, Januar 25, 2019 - 15:02\nOdluka predstavlja novi vid obračuna utrošene električne energije, uz pravo kupca na odabir jednog od ponuđenih tarifnih modela snabdijevanja. Praksa je pokazala da se na taj način stimuliše energetska efikasnost i smanjuje budžetsko opterećenje kupaca. Domaćinstva, u zavisnosti od načina potrošnje, moći će da dobiju relevantne informacije i da upoređuju povoljnosti u zavisnosti od toga za koji se tarifni model opredijele. Uvođenjem tarifnih paketa, u skladu sa praksom država regiona i EU, EPCG će kupcima, uz racionalizaciju potrošnje, omogućiti znatne uštede na računu za električnu energiju.\nPodsjećamo, cijene električne energije u Crnoj Gori, za domaćinstva, zavise isključivo od slobodno formirane cijene snabdjevača, uz zakonski definisana ograničenja koja su direktno u vezi sa cijenom energije na referentnoj Mađarskoj berzi električne enegije (HUPX). Cijena električne energije u Crnoj Gori trenutno je preko 60 odsto niža od tržišne cijene, a shodno definisanoj zakonskoj normi i ograničenju na promjene, nova cijena elektične energije može biti povećana maksimalo 6 odsto. EPCG svoje zakonsko pravo nije iskoristila početkom godine već će, uvođenjem tarifnog modela, pokušati da uspostavi balans između tržišnih cijena i socio-ekonomske situacije, čime će potrošačima omogućiti izbor u cilju racionalnijeg korišćenja električne energije


Ponovo sledeće godine?\nBeograd je u subotu uveče imao neverovatnu privilegiju da u njemu koncentrira čuveni francuski kompozitor, muzičar i producent i jedan od pionira elektronske i nju ejdž muzike Žan-Mišel Žar.\nŽar je, prvi put u Beogradu, nastupio u punoj Areni pohodeći srpsku prestonicu u okviru evropske turneje, na kojoj predstavlja kompletan album „Oksidžen“, objavljen pre više od 30 godina.\nSa opravdanim zakašnjenjem od nešto više od pola sata (jer je i publika stizala sa zakašnjenjem), a svestan da je dugoočekivana zvezda na ovim prostorima, Žar je u tom stilu i ušao u koncertni prostor sa kraja hale nasuprot bini i to kroz publiku. Duge kose, obučen kao roker, Žar je prošetao parterom „Arene“ obasjan reflektorima i već tada je praktično najavio da nas očekuje nesvakidašnji koncert i odlična atmosfera. Pozdravljajući se sa obožavaocima pored kojih je prolazio, šaljući poljupce i mašući masi, Žar je već na samom početku svog nastupa izazvao oduševljenje.\nPozdravljajući publiku sa „Dobro veče“ na srpskom, čuveni kompozitor je zahvalio Beogradu na dobrodošlici istakao više puta da mu je posebna čast što nastupa u srpskoj prestonici, jer je jedna od prvih poruka koju je dobio po izlasku albuma „Oksidžen“ pre tri decenije upravo bila iz Srbije.\nPionir elektronske muzike Žar, izjavio je tokom svog nastupa u Beogradskoj areni, da mu je koncert „intiman“, jer je navikao da nastupa na otvorenom - pred milionskom publikom.\n- Pošto ovde nema kompjutera, a instrumenti su stari, analogni, ako se dese slučajne greške biće nam drago da ih podelimo sa vama. Sad ćemo da ih naštelujemo, jer su oni kao stare dame i s njima se moramo odnositi s pažnjom, rekao je Žar tokom uvodnog obraćanja publici.\nŽar je zajedno sa još trojicom muzičara izveo „Oksidžen“ na analognim sintisajzerima na kojima je i komponovao album, a za koje je rekao da „predstavljaju za elektronsku muziku, ono što Stradivarijeva violina znači za klasičnu“.\nI danas, kako je naglasio, Žar želi da „Oksidženom“ skrene pažnju na opasnost od globalnog zagađenja životne sredine i narušavanja ekološke ravnoteže, pa i čuvena ljudska lobanja Majkla Grejndžera u 3D tehnici čiju su unutrašnjost, obavijenu krvlju i smeštenu u pukotinu Zemljine kugle, koja je i zaštitni znak turneje, prisutni doživeli u svetlu ove ideje.\nBeograđani su odlično primili svaku temu i deonicu izvođenja Žarovog „kiseonika“, a muzičar, za kojeg se ni jednog trenutka nije dalo zaključiti da je napunio 60, izveo ceo album „Oksidžen“.\nPored muzike, veliki deo Žarovog performansa čine i svetlosni efekti, koji su u „Areni“ počeli od najminimalnijeg - samo jedne svetleće šipke. Na ekranu su se smenjivala raznobojna svetla koja su obasjavala i binu i izvođače, a deo koncerta pratili su crno-beli prikazi životinjskog i biljnog sveta.\nKako je umetnik napredovao kroz svoj „Oksidžen“, tako su i vizuelni efekti postajali ambiciozniji i zanimljiviji.\nU jednom trenutku ogromno ogledalo dupliralo je muzičare na bini i pojačalo utisak bezvremenosti i vaseljenskog prostranstva koji pruža muzika Žan-Mišel Žara. Nekoliko puta tokom koncerta Žar je muzicirao i na duguljastom portabl sintisajzeru uz scenske pokrete kao da svira gitaru.\nŽar je publiku oduševio i upotrebom neuobičajenih instrumenata, među kojima je bio jedan emiter radio-talasa koji je, kako je naglasio, nastao dvadesetih godina prošlog veka. Muziciranje na jednoj ovakvoj spravi koja se svira bez dodirivanja (ako se zanemari fizika), zaista deluje kao magija. Žar je u jednom trenutku stao ispred instrumenta koji je ličio na skupštinsku govornicu i počeo da maše rukom po vazduhu, a sprava je odgovarala na svaki njegov pokret kao tokom vođenja ljubavi.\nŽarovi stari analogni sintisajzeri izgledali su kao futuristički instrumenti iz nepoznatih kosmičkih dimenzija i stvarali su opčinjujuću muziku, a publika je gromoglasnim aplauzom pozdravila svaki stav.\nNa insistiranje gledalaca, Francuz je izašao na dva bisa - ponovio izvodeći najpoznatiji, i najomiljeniji, četvrti „stav“, jednu od najpoznatijih elektronskih tema svih vremena. Više puta, vraćajući se na binu, umetnik se zahvaljivao Beograđanima naizmenično na engleskom i srpskom.\n- Laku noć i Viva Belgrade, bile su reči kojima se Žar opraštao sa srpskim poštovaocima i sam aplaudirajući uz obećanje publici u rasprodatoj „Areni“ da će ponovo doći, možda već sledeće godine.\nUz upadljive, ali ne i preterane svetlosne efekte, pod dirigentskom palicom ekscentričnog čarobnjaka Žan-Mišel Žara sat i po vremena prošlo je kao tren.


Ilić: Zbog policijskog nasilja na protestima podnete 32 krivične prijave | Autonomija\nZbog policijskog nasilja na protestima u Beogradu i u Novom Sadu podnete su 32 krivične prijave – 30 u Beogradu i dve u Novom Sadu, izjavio je Vladica Ilić, predstavnik Beogradskog centra za ljudska prava.\n„Osim podataka CINS, rekao je Ilić, nemamo ništa preciznije koliko je ljudi MUP privodio tokom demonstracija tih nekoliko večeri i koliko je ljudi bilo lišeno slobode. Uprava za izvršenje krivičnih sankcija je Kuću ljudskih prava obavestila da je u ustanove uprave bilo privedeno 59 osoba po raznim osnovama“, rekao je Ilić.\nPrema njegovim rečima, prekršajni sudovi su brzo završavali postupke, radilo se o skraćenim procedurama, a nekoliko stvari „upada u oči, među kojima su visoke kazne bez posedbnog obrazloženja i to što su uzimana u obzir svedočenja samo policajaca“.\n„Centar je za svaki od slučaja za koji je podneo krivičnu prijavu, incirao i postupak pred Zaštitnikom građana“, naglasio je Ilić i ocenio da ga je iznenadilo saopštenje ombudsmana da policija u načelu nije koristila prekomernu silu, osim u pojedinačnom slučaju.\n„Ombudsman pokreće razne postupke, ali javnost ne zna da je ijedan od njih završio“, ukazao je Ilić.\nMiran Pogačar, inicijator protesta u Novom Sadu, koji je i sam uhapšen tokom protesta, rekao je da je on priveden zbog pokliča „‘ajde, ‘ajmo bre“, a terete ga da je megafonom pozivao na nasilje.\n„Svi ostali privedeni, osim mene i par ljudi, dobili su batine. Nasilje je bilo usmereno na one koji nisu imali zaštitu javnosti, mene ljudi relativno poznaju i nije jednostavno da policjaci primene silu, dok anonimni trpe represiju“, rekao je Pogačar o svom hapšenju 7. jula.\n„Očekujem da proces protiv mene ne bude aktivan i ništa neću čuti dok vlastima i onima koji pokreću te stvari ne odgovara da to izvuku iz fioke“, rekao je Pogačar.\n„Mladići koji su paradajzom gađali baner sa likom Aleksandra Vučića na izlogu prostorija SNS osuđeni su za nasilničko ponađanje“, ilustrovao je Đorđević.


Nastavak modernizacije odbrambenog sistema Crne Gore\nDatum objave: 09.10.2019 11:07 | Autor: mod\nOsmog i devetog oktobra 2019. u Podgorici održane su druge odbrambene bilateralne konsultacije delegacija NATO i Crne Gore. To je dio finalne faze četvorogodišnjeg ciklusa NATO procesa odbrambenog planiranja (NATO Defense Planning Process), koji je započet 2016. Cilj konsultacija je sagledavanje cjelokupnih odbrambenih sposobnosti NATO članica i stepena primjene preuzetih nacionalnih obaveza u kolektivnom sistemu bezbjednosti. Predstavljaju i polaznu osnovu za izradu izvještaja o odbrambenim sposobnostima država članica NATO, koji će biti usvojeni na sastanku ministara odbrane, u junu 2020. godine.\nDelegaciju NATO saveza predvodio je direktor NATO Direktorata za planiranje odbrane, Pol Severo (Paul Severeux), dok je na čelu delegacije Crne Gore bio direktor Direktorata za politiku i planiranje odbrane u Ministarstvu odbrane, Ivica Ivanović.\nNa sastanku Ivanovića i Severoa zaključeno je da je Crna Gora nakon sticanja punopravnog članstva u Alijansi, u relativno kratkom periodu, značajno unaprijedila odbrambene sposobnosti i time potvrdila status odgovornog i kredibilnog saveznika. Tom prilikom, Severo je pohvalio napore koje Crna Gora ulaže u dalje jačanje odbrambenih sposobnosti i stvaranje uslova za puni doprinos kolektivnom sistemu bezbjednosti.\nIvanović je istakao da “Ministarstvo odbrane ostaje snažno posvećeno modernizaciji crnogorskog odbrambenog sistema, te da konstantno ulaže u jačanje interoperabilnosti Vojske Crne Gore, odgovorno pristupajući ispunjavanju NATO ciljeva sposobnosti”. Takođe, naglasio je da će Ministarstvo odbrane i Vojska Crne Gore nastaviti da ulažu maksimalne napore kako bi dodatno unaprijedili odbrambene sposobnosti i kapacitete i time stvorili uslove za dosljedno ispunjavanje obaveza u kolektivnom sistemu bezbjednosti.


Druga nacionalna debata: Unapređenje socio-ekonomskih uslova u ruralnim područjima : Inkluzija\nDruga nacionalna debata: Unapređenje socio-ekonomskih uslova u ruralnim područjima\nDruga nacionalna debata posvećena Unapređenju socio-ekonomskih uslova u ruralnim područjima, koju su organizovali Tim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva i Beogradski fond za političku izuzetnost, održana je 4. novembra 2011. u Negotinu.\nU uvodnom delu učesnicima se obratio predsednik opštine Negotin, Vlajko Đorđević, koji je predstavio trenutno stanje u ovom regionu, kao i aktivnosti i mere za podsticanje ruralnog razvoja koje se ovde primenjuju. On je naglasio da su ulaganja u selo jedan od prioriteta lokalnih vlasti i da se intezivno radi na promocijii ruralnog turizma i unapređenju stočarstva, koje je veoma značajno za razvoju poljoprivrede u ovom kraju. Đorđević je ukazao da je nužno izjednačiti uslove života u ruralnim i urbanim područjima, kako bi se sprečila dalja depopulizacija sela i stvorile odgovarajuće mogućnosti za razvoj proljoprivrede odnosno ruralni razvoj, ne samo na lokalnom nego i na regionalnom tj. nacionalnom nivou.\nMiloš Milovanović, pomoćnik ministra poljoprivrede, šumarstva i trgovine, istakao je da poljoprivreda jeste i da će ostati «kičma» ruralne ekonomije, navodeći da će država i dalje nastojati da jača poljoprivredenu proizvodnju, pre svega kroz finansijsku pomoć, ali i kroz druge resurse. On je naglasio da je, na srednji rok, neophodno izaći iz poljoprivrednog okvira u smislu pružanja mogućnosti da se stanovnici ovih područja nužno ne bave poljoprivredim aktivnostima već da se razvijaju i u druge ekonomske aktivnosti kao što su stari zanati, seoski turizam, različite usluge i dr, koje mogu da donesu pristojan prihod. Milovanović je podsetio da su migracije prirodan proces i da mnogo bogatija društva nisu uspela da zaustave ove procese, kao na primer nove članice EU, gde sa rastom produktivnosti nema potrebe za tolikom brojem poljoprivrednika, tako da je u budućnosti nužna kordinisana, sinhronizovana politika različitih resora koji se bave ruralni razvojem.\nU delu debate koji se bavio unapređenjem ljudskog kapitala u ruralnim područjima učesnicima su se obratili Oliver Tošković sa Filozofskog fakulteta u Beogradu i Endre Balaša, menadžer Asocijacije za razvoj opštine Bačka Topola. Predstavljajući rezultate PISA testiranja u Srbiji tokom proteklih godina Tošković je naveo da je poslednji rezultati pokazuju poboljšanje u odnosu na protekle godina, posebno naglašavajući da je u sferi pravdenosti obrazovnog sistema ostvaren veliki napredak i da u ovoj oblasti stojimo jako dobro. S obzirom da ruralna područja karakreriše niži socioekonomski status učenika, niže aspiracije kao i reprordukcija siromaštva, istakao je da je neophodno je uvesti odgovarajući sistem stipendija odnosno fondova kako bi se deca iz ovih područja ohrabrila da idu na dalje školovanje. Endre Balaša je učesnicima predstavio različite primere dobre prakse jačanja kapaciteta poljoprivrednika, ukazujući na važnost planiranja na nivou mesnih tj. manjiih lokalnih zajednica i edukaciju praćenju odgovarajućom sertifikacijom. Takođe, istakao je važnost interdisciplinarnog pristupa u neformalnom obrazovanju prilagođenom ruralnim područjima, neophodnost redefnisanja programa za poljoprivredno savetodavstvo i dr.\nPoseban segment debate posvećen je mogućnostima za unapređenje usluga u malim i nerazvijenim opštinama u okviru kog su izlaganja imali Željko Plavšić, predsednik UO Edukacionog centra iz Leskovca, i Snežana Kremić, koordinatorka Mreže za podršku ruralnom razvoju. Konstatovano je da je potrebno definisati indikatore za namenske transfere s centralnog nivoa, da sve primere dobre prakse treba promovisati i razmenjivati, insistirati na naširoj participativnosti i inkluziji korisnika, kao i da je nužno unaprediti saradanju lokalnih uprava sa udruženjima, kojima treba jačati kapacitete za pružanje usluga. Takođe, istaknuto je da je potrebno podići i kapacitete centara za socijalni rad i NVO za zastupanje i zagovaranje interesa korisnika, kao i da treba osnažiti opštinske Savete za socijalnu polititiku.\nU trećem delu debate govornici su razmotrili mogućnosti za unapređenje konkurentnosti ruralnih područja i tom prilikom učesnicima su se obratili Ivana Dulić-Marković, bivša ministrka poljoprivrede i ekspertkinja SEEDEV-a, Drago Cvijanović, direktor Instituta za ekonomiku poljoprivrede, Vladan Jeremić, direktor Regionalne agenicije za razvoj istočne Srbije i Ljubica Stankov, direktorka kompanije «Biotrend». Dulić-Marković je opštinu Negotin odnosno neke od projekata koji se ovde realiziju istakla kao primer dobre prakse u ovoj oblasti, napominjići da u celoj istočnoj Srbiji ima mnogo ovakvih primera, i ukazala na važnost prevazilaženja postojećih podela na različitim nivoima. Za unapređenje konkurentnosti, po njenim rečima, najvažnije je invesriranje u nove tehnologije i znanje. Ujedno, ona je istakla da za poljoprivrednike nisu najvažnji fondovi koji su dostupni u procesu evropskih integracija, nego stabilnost i predvidivost. Ruralna politika EU je jedna od najboljih politika ove zajednice jer nastoji da kreira tražnju za proizvodima koji su stvoreni na tim prostorima, ističući da je važno da koristimo ruralni razvoj da bismo došli do tržišta i da shvatimo da nema «srednjeg» potrošača, tako da moramo biti cenovno ili kvalitativno konkurenti. Takođe, Dulić-Marković je navela da ne treba slepo primenjivati politku EU nego nastojati da se kreiraju mere koje se fokusiraju na naše probleme u ovoj oblasti, a konkurentnost jeste veliki problem, za čije je rešenje neophodno da se podržavaju investicije na svim nivoima, a pre svega insvesticije u znanje.\nProf. Cvijanović je predstavio jedan od primera dobre prakse tj. saradnje i udruživanja na raličitim nivoima: etno-selo Latkovac u oklini Aleksandrovca.\nVladan Jeremić, direktor RARIS-a, je kao ključna pitanja naveo uspostavljanje sistema podrške neophodnog za razvoj, kao i koordinaciju, naglašavajući da za unapređenje konkurentnosti fokus pre svega traba da bude na unapređenju znanja u ruralnim područjima. Jeremić je istakao da je ovaj region u procesu stvaranja klastera u ruralnom turzimu, i istakao da to nije projekat u klasičnom smislu, kao i da će klaster nastojati da okupi veliki broj firmi iz različitih oblasti.\nLjubica Stankov, direktorka «Biotrenda», je predstavila različita iskustva koje je njena porodična, veoma mala, kompanija imala u razvoju brenda i unapređenja konkurentnosti njihovih proizvoda – umaci i sosovi. Ona je istakla važnost kvaliteta marketinških aktivnosti koje je moguće sprovesti uz veoma mala ulaganja i predstavila različite vrste pomoći koje su tom prilikom korišćene, od domačih instutucija do međunarodnih organizacija kao što je USAID.\nU okviru poslednjeg segmenta debate, učesnicima se obratila direktorka preduzeća Ekomozaik iz Bosne i Hercegovine, Kristina Šešlija, koja je predstavila kako je ovo preduzeće, inače u vlasništvu Fondacije Mozaik iz Sarajava, uspelo da razvije proizodnju organskog meda i bilja u opštini Šekovići, u koju je uključeno oko 70 žena (ističući da je nekima od nih to prvi posao), kao i 20 muškaraca, pčelara. Ona je naglasila da sve vreme postoji odlična saradnja s opštinom, koja je ustupila kasarnu u kojoj se trenutno nalazi staklenik u kome se gaji lavanda.\nTokom diskusije još jednom je istaknuta odgovornost lokalnih samouprava kao pokretača lokalnih inicijativa, neophodnost različitih vrsta udruživanja, kao i rešavanja problema infrastrukture koje je važno za unapređenje konkurentnosti ruralnih područja. Ujedno, ponovljena je potreba za unapređenjem koordinacije svih institucija nadležnih za različita pitanja iz ove oblasti, i još jednom je ukazno je na važnost dobrog planiranja i edukacije.


Pripreme za obezbjeđivanje memorijalnog skupa teku prema planu – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske, u saradnji sa bezbjednosnim agencijama u BiH i međunarodnim organizacijama, preduzima sve da bi sutrašnji komemorativni skup u Potočarima protekao mirno, a pripreme za obezbjeđenje teku prema planu, saopšteno je danas iz Policijske uprave Zvornik.\nMUP Republike Srpske apeluje da svi koji planiraju prisustvovati ovom skupu poštuju zaključke Republičkog štaba za vanredne situacije o obaveznom sprovođenju mjera za reagovanje na pojavu bolesti izazvane novim virusom korona, kao i preporuke Instituta za javno zdravstvo Srpske, naročito u vezi sa zabranom javnih okupljanja u grupama većim od 50 lica na javnom mjestu, fizičke distance i korištenja zaštitnih maski.\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske izdao je naredbu o zabrani saobraćaja za teretna vozila nosivosti iznad 3,5 tone ukupne mase za danas od 12.00 do 22.00 časa, na dionicama magistralnih puteva Luke-Vlasenica, Vlasenica-Konjević Polje i Konjević Polje-Bratunac.\nZabranjen je i saobraćaj za teretna vozila ukupne mase iznad 3,5 tone za 11. jul od 00.00 do 20.00 časova, na dionicama magistralnih i regionalnih puteva Karakaj-Vlasenica, Konjević Polje-Bratunac Bratunac-Srebrenica.\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske izdao je i naredbu o zabrani prevoza eksplozivnih materija u drumskom saobraćaju za danas i sutra od 00.00 do 24.00 časa, na putnim pravcima Drinjača-Konjević Polje-Milići, Vlasenica-Luke, Konjević Polje-Bratunac, Drinjača-Bratunac, Bratunac-Srebrenica i Srebrenica-Zeleni Јadar.\nRadi bezbjednog održavanja predstojećeg skupa 11. jula na području opštine Srebrenica zabranjena je upotreba dronova, a predstavnici medijskih kuća koji su akreditovani za praćenje događaja dužni su na sebi imati jasno istaknutu akreditaciju.


Josipović primio Karadžića, ne želi nasilje na tribinama\nZAGREB, 22. marta 2013. - Predsednik Hrvatske Ivo Josipović primio je danas u svojoj rezidenciji u Zagrebu predstavnike fudbalskih saveza Hrvatske i Srbije i tom prilikom poručio da očekuje sjajnu utakmicu, kako na terenu tako i na tribinama.\nDuel Hrvatske i Srbije počinje minutom ćutanja\nZAGREB, 22. marta 2013. - Utakmica izmedju Hrvatske i Srbije u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo počeće minutom ćutanja zbog smrti potpredsednika Fudbalskog saveza Hrvatske Roberta Komena.\nNije bilo pokušaja navijača da uđu u Hrvatsku\nBEOGRAD, 22. marta 2013. - Policija Srbije do sada nije zabeležila nijedan pokušaj organizovanih grupa navijača da uđu u Hrvatsku uoči utakmice između reprezentacija Srbije i Hrvatske, rečeno je danas agenciji Beta u MUP.\nBritanija ostaje bez mesta potpredsednika u IK FIFA\nCIRIH, 21. marta 2013. - Svetska fudbalska federacija (FIFA) saopštila je danas da će Velikoj Britaniji biti oduzeto zagarantovano mesto potpredsednika na izvršnom komitetu te organizacije.\nPoštrena pravila za dodelu novca iz razvojnog fonda FIFA\nCIRIH, 21. marta 2013. - Svetska fudbalska federacija (FIFA) pooštrila je standarde za dodelu novca iz svog fonda za razvoj, koji ima budžet od 800 miliona dolara, u skladu sa svojim reformama u transparentnosti i borbi protiv korupcije.\nMišel Platini odgovorio Blateru za Euro 2020.\nNION, 20. marta 2013. - Predsednik Evropske fudbalske unije (UEFA) Mišel Platini odgovorio je predsedniku Svetske fudbalske federacije (FIFA) ne njegove opaske o organizaciji Evropskog prvenstva 2020. godine, koje je planirano da se održi u 13 zemalja.\nMOSKVA, 20. marta 2013. - Fudbalski savez Rusije (RFS) kaznio je danas ruskog premijerligaša Terek, jer je predsednik tog kluba, čečenski lider Ramzan Kadirov preko stadionskog razglasa vredjao sudiju na utakmici protiv Rubina iz Kazanja.\nPEKING, 20. marta 2013. - Engleski fudbaler Dejvid Bekam doputovao je danas u Kinu, kao ambasador za razvoj mladih igrača, u trenutku kada ova država pokušava da popravi imidž ovog sporta, koji je preplavljen korupcijskim skandalima.\nSTARA PAZOVA, 19. marta 2013. - Fudbalski reprezentativac Srbije Neven Subotić rekao je danas da je od rodbine čuo da postoji veliki naboj kada su u pitanju odnosi između njegove zemlje, u kojoj nikada nije živeo, i Hrvatske.\nRIM, 19. marta 2013. - Italijanski političari ubuduće će morati da plaćaju ulaznice za sportska takmičenja umesto, kao što je to sada slučaj, da ih dobijaju besplatno.


Zakon o zdravstvenom osiguranju Republike Srpske - Pravo Bosna i Hercegovina\n#381 by law\n("Sl. glasnik RS", br. 18/1999, 51/2001, 70/2001, 51/2003, 57/2003 - ispr.,17/2008, 1/2009, 106/2009, 39/2016 - odluka US i 110/2016)\nOstvarivanje prava iz obaveznog zdravstvenog osiguranja obezbeđuje Fond zdravstvenog osiguranja Republike Srpske (u daljem tekstu: Fond) i poslodavci pod uslovima utvrđenim ovim zakonom i aktima Fond.\nZakonom i aktima Fonda se utvrđuje koje grupe osiguranika i mere zdravstvene zaštite imaju prioritet, u ostvarivanju zdravstvene zaštitite i druge pogodnosti zbog posebnog socijalnomedicinskog statusa i na osnovu drugih kriterijuma utvrđenih zakonom.\nObavezno zdravstveno osiguranje sprovodi Fond zdravstvenog osiguranja Republike Srpske\nII - OBAVEZNO ZDRAVSTVENO OSIGURANjE\n1. lice u radnom odnosu (u daljem tekstu: osiguranik - radnik);\n2. lipe koje samostalno, u skladu sa zakonom obavlja privrednu ili profesionalnu delatnost kao osnovno zanimanje (u daljem tekstu: osiguranik samostalnih delatnosti);\n4. lice ko je obavlja poljoprivrednu delatnost (u daljem tekstu osiguranik zemljoradnik);\n7. nezaposleno lice dok je redovno prijavljeno Republičkom zavodu za zapošljavanje ukoliko ne prima materijalno obezbeđenje.\n9. korisnik penzije i prava na novčanu naknadu u vezi sa prekvalifikacijom ili dokvalifikacijom i zapošljavanjem, koje je ovo pravo ostvarilo prema propisima o penzijskom i invalidskom osiguranju;\n12. izbeglo i raseljeno lice i povratnik, ako nije osiguran po drugom osnovu;\nOsiguranik radnik, u smislu ovog zakona je:\n6. državljanin Republike Srpske koji je na teritoriji Republike zaposlen kod stranih ili međunarodnih organizacija, stranih konzularnih ili diplomatskih predstavništava i drugih stranih pravnih ili fizičkih ili, ako međunarodnim ugovorom nije drugačije određeno;\nOsiguranik samostalnih delatnosti, u smislu ovog zakona je:\n1, zanatlija, ugostitelj, prevoznik i drugo lice koje obavlja privrednu uslužnu ili drugu delatnost, ako je delatnost koju obavlja registrovana u skladu sa propisima;\nOsiguranikom zemljoradnikom, u smislu ovog zakona, smatra se lipe koje se bavi poljoprivrednom delatnošću kao jedinim glavnim zanimanjem, ako po osnovu obavljanja, te delatnosti ostvaruje sredstva za život i pod uslovom da nije osiguran po drugom osnovu.\n2. članovi šire porodice koje osiguranik izdržava. Opštim aktom Fonda utvrđuje se ko se smatra članom šire porodice i uslovi pod kojima se smatra da ga osiguranik izdržava.\nDete osiguranika ima prava iz zdravstvenog osiguranja do navršenih 15 godina, odnosno do navršene 26 godine života, ako je na redovnom školovanju, odnosno do navršenih 27 godina života ako je za vreme redovnog školovanja bio na odsluženju vojnog roka.\nAko dete iz stava 1. ovog člana postane nesposobno za samostalan život i rad u smislu propisa o invalidskom osiguranju pre nego što isteknu rokovi za redovno školovanje, ima prava iz zdravstvenog osiguranja dok takva nesposobnost traje.\n4. lidima za vreme učešća u javnim radovima koje organizuje političko teritorijalna zajednica;\ng ) L ica kojima se obezbeđuje zdravstvena zaštita na osnovu zaključenih međunarodnih ugovora u skladu sa odredbama ovog zakona\n2. Lekarske preglede i druge vrste medicinske pomoći u pilju utvrđivanja, praćenja i proveravanja zdravstvenog stanja;\n7. Proteze, ortopedska i druga pomagala, pomoćne i sanitarne sprave, stomatoprotetsku pomoć i stomatološke materijale.\nOsigurana lica ostvaruju zdravstvenu zaštitu kod doktora porodične medicine, konsultativnih i dijagnostičkih službi u domu zdravlja, apoteci, u bolnici, klinici specijalizovanim bolnicama.\nOsigurana lica koriste zubozdravstvenu zaštitu, kao i uslugu higijenskoepidemiološke službe bez uputa doktora porodične medicine.\nLicu koje je osigurano kao vlasnik preduzeća, odnosno radnje ili po osnovu samostalnog obavljanja privredne ili druge delatnosti obezbeđuju se prava iz zdravstvenog osiguranja prema sedištu preduzeća, odnosno radnje, odnosno prema mestu obavljanja delatnosti.\nSvojstvo osiguranog lica stiče se podnošenjem prijave za zdravstveno osiguranje u Jedinstveni sistem registracije, kontrole i naplate doprinosa (u daljem tekstu: Jedinstveni sistem), koji vodi Poreska uprava Republike Srpske, a dokazuje se propisanom ispravom (u daljem tekstu: zdravstvena knjižica).\nOveru zdravstvene knjižice vrši nadležna služba Fonda na osnovu dokaza iz Jedinstvenog sistema da je obveznik doprinosa uplatio sve dospele obaveze po osnovu doprinosa za zdravstveno osiguranje do 20. u mesecu za protekli mesec.\nPod podmirivanjem dospelih obaveza od strane privatnih poslodavaca podrazumeva se da je poslodavac izmirio sve obaveze za sebe i za zaposlene radnike do 20. u mesecu za protekli mesec.\nZdravstvena knjižica je i elektronska zdravstvena kartica, koja sadrži podatke o zdravstvenom osiguranju i ostale podatke koji se vode u evidenciji u oblasti zdravstva i koja omogućava automatsko očitavanje podataka.\nOpštim aktom Fonda utvrdiće se način imenovanja i nadležnosti stručno medicinskih organa iz prethodnog stava.\nNaknadu plate za prvih 30 dana privremene nesposobnosti za rad obezbjeđuje poslodavac iz svojih sredstava, a po isteku 30 dana, a najduže do 12 mjeseci naknadu neto plate obezbjeđuje Fond.\nFond svojim aktima bliže uređuje način utvrđivanja neto naknade koja se isplaćuje na teret Fonda i druga pitanja u vezi sa nakn adom neto plate.\n4. određeni da neguju obolelog člana uže porodiše pod uslovima utvrđenim ovim zakonom odnosno aktom Fonda,\nNaknada plate, u skladu sa ovim zakonom, pripada od prvog dana privremene nesposobnosti za rad i za svo vreme trajanja, ali samo za vreme za koje bi osiguranik primao platu da nije nastupila privremena nesposobnost za rad.\nIstekom roka iz prethodnog stava naknadu plate obezbeđuje nadležna organizacija za penzijsko i invalidsko osiguranje.\n3. ako se za vreme privremene nesposobnosti za rad bavi privrednom ili drugom aktivnošću kojom ostvaruje prihod\n5. ako se bez opravdanog razloga ne podvrgne lečenju, osim ako za lečenje nije potreban pristanak predviđen posebnim propisima.\nO pravima utvrđenim ovim zakonom u prvom stepenu rešava nadležna služba Fonda gde je osiguranik, odnosno osigurano lice prijavljeno na osiguranje, a u drugom stepenu Fond.\nFond vodi evidenciju u vezi sa ostvarivanjem prava iz zdravstvenog osiguranja u skladu sa ovim zakonom i podacima iz Jedinstvenog sistema.\nOsigurana lica učestvuju u troškovima korišćenja zdravstvene zaštite.\nUpravni odbor Fonda utvrđuje visinu učešća osiguranih lica u troškovima korišćenja zdravstvene zaštite, kao i kategorija osiguranih lica koje ne podležu ličnom učešću u troškovima korišćenja zdravstvene zaštite, uz prethodnu saglasnost ministarstva nadležnog za poslove zdravlja.\nFond posredstvom integrisanog zdravstvenog informacionog sistema omogućava da se u evidenciju unose i podaci iz oblasti zdravstvenog osiguranja.\nPri utvrđivanju visine učešća u troškovima korišćenja zdravstvene zaštite upravni odbor Fonda uzima u obzir sledeće kriterijume: težina bolesti, visina troškova ispitivanja i lečenja i imovno stanje osiguranih lica.\nPrograme za provođenje mera iz ovog člana donosi ministarstvo nadležno za poslove zdravlje.\nIII - ORGANIZACIJA OBAVEZNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANjA\nOrgani Fonda su: upravni odbor, nadzorni odbor i direktor.\nUpravni odbor sastoji se od devet članova i imenuje ga Vlada Republike Srpske javnim konkursom, a na osnovu utvrđenih kriterija.\nUpravni odbor čine: četiri predstavnika osiguranika, tri predstavnika zdravstvenih radnika iz zdravstvenih ustanova i dva predstavnika poslodavaca.\nPredsjednik i članovi upravnog odbora imenuju se na period od četiri godine.\nDjelokrug i način rada, kao i druga pitanja od značaja za rad upravnog odbora uređuju se Statutom Fonda.\nVlada Republike Srpske daje saglasnost na Statut Fonda.\nUpravni odbor Fonda u skladu sa zakonom i Statutom Fonda vrši sljedeće poslove:\n1. donosi Statut Fonda, uz saglasnost Vlade Republike Srpske,\n2. donosi druge opšte akte Fonda,\n3. donosi planove i programe rada uz saglasnost Vlade Republike Srpske,\n4. predlaže stope doprinosa za zdravstveno osiguranje,\n5. stara se o efikasnom radu i poslovanju Fonda,\n6. donosi finansijski plan Fonda, uz saglasnost Vlade Republike Srpske,\n7. usvaja izvještaj o poslovanju i godišnji obračun i dostavlja Vladi Republike Srpske,\n8. utvrđuje kriterije za finansiranje zdravstvenog osiguranja,\n9. donosi odluke, rješenja i druga akta na osnovu ovlašćenja i zakona,\n10. uređuje poslove i način korišćenja zdravstvene zaštite u inostranstvu,\n11. razmatra i usvaja minimalni paket osnovne zdravstvene zaštite na osnovu raspoloživih sredstava uz prethodnu saglasnost Vlade Republike Srpske,\n12. u dogovoru sa zdravstvenom komorom odlučuje o cijenama zdravstvenih usluga i načinu ugovaranja između Fonda i zdravstvenih ustanova,\n13. donosi poslovnik o svom radu,\n14. vrši i druge poslove utvrđene zakonom i Statutom Fonda.\nNadzorni odbor Fonda sastoji se od predsjednika i dva člana koje imenuje Vlada Republike Srpske.\nNadzorni odbor vrši nadzor nad radom i poslovanjem Fonda i najmanje jednom godišnje izvještava upravni odbor Fonda i Vladu Republike Srpske.\nDjelokrug i način rada nadzornog odbora, kao i druga pitanja od značaja za rad nadzornog odbora, uređuju se Statutom Fonda\nDirektora Fonda imenuje Vlada Republike Srpske na period od četiri godine.\nDirektor se bira putem konkursa\nIV - FINANSIRANjE OBAVEZNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANjA\n4. po konvencijama,\n5. iz drugih sredstava u skladu sa zakonom.\nSredstva za uplatu doprinosa za lica iz člana 10. tačka 7. Zakona o zdravstvenom osiguranju, Zavodu za zapošljavanje Republike Srpske obezbjeđuje Vlada Republike Srpske iz budžeta u skladu sa Zakonom o doprinosima\nOsnovice i stope za obračun obaveznog doprinosa za zdravstveno osiguranje utvrđuju se Zakonom o doprinosima.\nU slučaju da ukupno prikupljena sredstva nisu dovoljna za pokrivanje zakonom utvrđenih prava, Vlada Republike Srpske donosi odluku o načinu pokrića nedostajućih sredstava.\nPri raspoređivanju sredstava Fonda u tekućoj godini upravni odbor Fonda dužna je da prvenstveno obezbedi sredstva za zdravstvene prioritete, primarnu zdravstvenu zaštitu i osnovni paket zdravstvene zaštite.\nFond obrazuje rezervu. Rezerva Fonda obrazuje se:\n1. izdvajanjem određenog procenta iz sredstava ostvarenim doprinosom u visini koju odredi upravni odbor Fonda;\nIzdvajanje za rezerve vrši se dok rezerve ne dostignu visinu od 5% od rashoda Fonda u prethodnoj godini.\nSredstva rezervi Fonda mogu &e koristiti u toku godine za izvršavanje tekućih obaveza Fonda.\nOdnosi između Fonda i zdravstvenih ustanova (državnih i privatnih), u vezi sa pružanjem zdravstvene zaštite osiguranim licima, regulišu se ugovorom, gde prioritet imaju akreditovane zdravstvene ustanove.\nUgovorom iz prethodnog člana ovog zakona uređuju se naročito: vrsta, obim i kvalitet zdravstvenih usluga koje se pružaju osiguranim licima Fonda, plaćanje ugovorenih usluga, odnosno programa zdravstvene zaštite, način obračunavanja usluga, način rešavanja spornih pitanja i druga međusobna prava i obaveze ugovarača.\nFond i Zdravstvena komora utvrđuju jedinstven cenovnik zdravstvenih usluga i lekova koji usvaja upravni odbor Fonda, a primenjuje se prilikom pružanja zdravstvenih usluga bez uputa nadležnog doktora porodične medicine i kada se radi o uslugama pruženim osiguranicima proširenog i privatnog osiguranja.\nV - NAKNADA ŠTETE U SPROVOĐENjU ZDRAVSTVENOG OSIGURANjA\nFond ima pravo da zahteva naknadu štete od preduzeća, odnosno poslodavca i kada je šteta nastala usled toga što je radnih stupio na rad bez propisanog prethodnog zdravstvenog pregleda, a kasnije se zdravstvenim pregledom utvrdi da radnik prema svom zdravstvenom stanju nije bio sposoban za rad na određenom poslu.\n2. ako je isplata izvršena na osnovu neistinitih podataka u prijavi o stupanju radnika na posao ili što nije podnesena prijava o promenama koje utiču na gubitak ili obim prava ili ako je prijava podnesena posle, propisanog roka.\nVI - PROŠIRENO ZDRAVSTVENO OSIGURANjE\nUpravni odbor Fonda svojim aktom utvrđuje uslove i način korišćenja prava iz proširenog zdravstvenog osiguranja.\nDirektor Fonda vrši upravne i druge poslove iz proširenog osiguranja u skladu sa statutom i odlukom upravnog odbora Fonda o uslovima i načinu korišćenja prava iz proširenog zdravstvenog osiguranja.\nVII - PRIVATNO ZDRAVSTVENO OSIGURANjE\nNovčanom kaznom od 3.000 KM do 15.000 KM kazniće se preduzeće, odnosno zdravstvena ustanova, a odgovorno lice novčanom kaznom od 200 KM do 1.500 KM:\n1. ako protivno odredbama ovog zakona uskrati ili ograniči prava ko ja osiguraniku pripadaju po ovom zakonu;\n2. ako proširi pravo osiguranika ili omogući neko pravo licu kome to pravo po ovom zakonu ne pripada uopšte ili ne pripada u tom obimu;\n4. ako uskrati davanje pojedinih podataka Fondu ili da netačne podatke i obaveštenja o osiguranom licu ili spreči pregled poslovnih knjiga ili evidencija koje se odnose na zdravstveno osiguranje;\nNovčanom kaznom od 100 KM do 1.500 KM kazniće se osigurano lice\nFond je obavezan da usaglasi svoje opšte akte u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nSamostalni član Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju\n("Sl. glasnik RS", br. 106/2009)\nOvaj zakon objavljuje se u "Službenom glasniku Republike Srpske", a stupiće na snagu 1. januara 2010. godine.


UNS: Karikaturu osuđuju samo totalitarne ideologije i pojedinci - Izazov\nNovi magazin 9. novembra 2018. 18:19\nUdruženje novinara Srbije (UNS) ocenilo je danas, povodom reakcija Ministarstva kulture i informisanja i Pokrajinske vlade na naslovnu stranu lista Danas, da karikature mogu da osude „jedino totalitarne ideologije i pojedinci koji ne razumeju ovaj vid novinarskog izražavanja“.\nNavodeći da je karikatura poput one Predraga Koraksića objavljene na naslovnoj strani Danasa „satirični novinarski žanr“, UNS je u saopštenju ocenio da Pokrajinska vlada koja je od uredništva tog lista zatražila izvinjenje za „sraman čin“, treba da se izvini javnosti zbog nerazumevanja satire, karikature i demokratije u Srbiji“.\nUNS je naveo i da naslov teksta „Kroz usta Martinovića govori predsednik Vučić“, ilustrovanog pomenutom karikaturom, predstavlja stavove sagovornika koji su komentarisali optužbe narodnih poslanika Aleksandra Martinovića i Vladimira Orlića da list Danas „vodi harangu protiv SNS i nedužnih ljudi, nezabeleženu još od vremena Gebelsa i Adolfa Hitlera“.\n„Uvođenje Hitlera i Gebelsa u javni diskurs ovom prilikom nije ‘zasluga’ lista Danas, nego upravo šefa poslaničkog kluba SNS Aleksandra Martinovića“, stoji u saopštenju.\nMinistarstvo kulture i informisanja Srbije osudilo je ranije danas karikaturu Predraga Koraksića Koraksa na naslovnoj strani dnevnog lista Danas i ocenilo da se tom karikaturom „u neprihvatljiv i moralno nedopustiv kontekst“ direktno ili indirektno stavljaju predsednik Srbije Aleksandar Vučić i poslanici Aleksandar Martinović i Vladimir Orlić.


NAKON POGIBIJE STOTINU LJUDI U BEJRUTU: Liban proglasio trodnevnu žalost, hitno uvode vanredno stanje… | Slobodna Bosna\nLiban je proglasio trodnevnu žalost nakon ogromne eksplozije koja je u utorak navečer pogodila glavni grad Bejrut, usljed čega je najmanje stotinu osoba izgubilo život, dok ih je više od četiri hiljade ranjeno.\nPredsjednik Michel Aoun rekao je da je uzrok eksplozije 2.750 tona amonij-nitrata koji se nalaze u skladištu već šest godina, ali nisu ispoštovane mjere sigurnosti čuvanja ove visoko eksplozivne supstance.\n"Ono čemu svjedočimo je ogromna katastrofa. Posvuda ima ranjenih i poginulih", izjavio je za lokalne medije čelnik libanskog Crvenog krsta George Kettani.\n"Više od stotinu osoba je izgubilo život. Naši timovi i dalje provode akcije potrage i spašavanja u okolnim područjima", navodi libanski Crveni krst u saopćenju izdatom u srijedu ujutro.\nDRAMATIČNI PRIZORI S LICA MJESTA: Veliki požar bjesni u Bejrutu, vatra guta sve pred sobom... (VIDEO)\nPANIKA U LIBANU: Vojska objavila da je u bejrutskoj luci pronađeno još amonijevog nitrata...\nUZNEMIRUJUĆI VIDEO: Eksploziju u Bejrutu snimio iz nevjerovatne blizine i u visokoj rezoluciji, prizor je jeziv...


Vukas Radonjić / Foto PR centar\nPrema rečima državnog tužioca ODT-a Vukasa Radonjića, svi oni koji koriste ili izdaju lažne kovid-potvrde mogu biti kažnjeni zatvorom od tri do pet godina ili novčano, a po tom osnovu je, navodi, samo preteklih nedelju dana osam osoba kažnjeno sa ukupno 1.600 evra.\n- Svi ti građani su došli do ovih falsifikovanih potvrda i testova preko određenih nepoznatih osoba, preko nekog posrednika, kupovali ih za određeni iznos novca - navodi Radonjić i dodaje da su u ODT u Podgorici procenili da je novčana kazna mnogo efikasnija i da se novac, dobijen po tom osnovu, uplaćuje u korist javnih ustanova ili humanitarnih organizacija.\nIz podgoričkog ODT-a navode da je osmoro osumnjičenih za falsifikovanje PCR testova i potvrda o vakcinaciji uplatilo novac u humanitarne svrhe, nakon čega su odbačene krivične prijave protiv njih.\n- Od septembra ove godine, Osnovnom državnom tužilaštvu u Podgorici je Uprava policije - Centar bezbednosti podnela šest krivičnih prijava protiv devet građana za falsifikovanje isprave, čiji predmeti izvršenja su lažni PCR testovi ili potvrde o vakcinaciji - navodi Radonjić.\n- Sve ostale krivične prijave, u odnosu na osam osumnjičenih, rešene su tako što je prema osumnjičenima odloženo krivično gonjenje, dok nisu ispunili obaveze koje im je utvrdio državni tužilac i platili ukupno 7.600 evra u korist javne ustanove, fonda ili humanitarne organizacije, nakon čega su krivične prijave odbačene - kazao je Radonjić.\nNajveći broj krivičnih prijava za falsifikovanja kovid- potvrda ili PCR testova zabeleženo je u Podgorici, a Uprava policije je do sredine januara podnela ukupno 17 prijava.\nLAŽNJAKE ULOVILO I MINISTARSTVO\nMINISTARSTVO zdravlja je još u septembru prošle godine prijavilo policiji sumnje o faksifikovanju potvrda o vakcinaciji, a generalni direktor Direktorata za digitalno zdravlje Aleksandar Sekulić pojasnio je da je otvoren i lažni sajt koji navodno potvrđuje da su dokazi o imunizaciji validni. Iz tog resora su policiji podneli prijavu i zbog sumnje da se falsifikuju i PCR testovi, nakon što su ih o tome anonimno obavestili građani.\nKOVID PROPUSNICE VIŠE NISU POTREBNE: Britanski ministar zdravlja se zalaže za ukidanje rada od kuće\n15. 01. 2022. u 19:24\nVukas Radonjić kovid propusnice kovid potvrde Crna Gora vesti


satelit - Sputnjik Srbija\n17:43 04 Mart 2021\nLansirano još 60 Maskovih satelita: „Spejs iks“ objavio snimak /video/\nKompanija milijardera Ilona Maska „Spejs iks“ lansirala je danas još 60 satelita „Starlink“, dodatno povećavajući svoju svemirsku internet mrežu.\nRogozin: Ruski satelit za praćenje klime izveden na orbitu\nPrvi satelit „Arktika-M“ za praćenje klime i životne sredine u arktičkom regionu, koji je u nedelju ujutru lansiran sa kosmodroma Bajkonur, izveden je u orbitu i sa njim je uspostavljena veza, izjavio je generalni direktor „Roskosmosa“ Dmitrij Rogozin.\nArktik: Rusija lansira prvi atmosferski satelit\nRusija planira da na Arktiku za potrebe vojske lansira prvi bespilotnu letelicu – atmosferski satelit „Sova“ koji i više dana može da ostane u vazduhu.\nMisija izvršena: Raketa „Angara-A5“ izvela maketu satelita u orbitu /video/\nMaketa satelita, koju je sa kosmodroma „Pleseck“ ponela teška raketa „Angara-A5“, izvedena je u ciljnu orbitu zahvaljujući potisnom bloku „Briz-M“, saopštila je pres-služba ruskog Ministarstva odbrane.\nRusija šalje u svemir francuski vojni satelit\nRuska raketa-nosač „Sojuz“ krajem decembra će lansirati sa kosmodroma Kuru u Francuskoj Gvajani izviđački satelit „CSO-2“ u interesu Ministarstva odbrane Francuske, saopštio je Sputnjiku izvor iz raketno-kosmičke industrije.\n6G mreža iz svemira: Kina šalje eksperimentalni satelit u orbitu\nKina je danas pustila u orbitu „prvi testni satelit 6G“ lansiranjem raketnog nosača „Long marč 6“, navodi se u poruci Univerziteta za elektronsku nauku i tehnologiju. Eksperimentalni 6G satelit će „verifikovati teraherc komunikacionu tehnologiju u svemiru, što je proboj u svemirskoj komunikaciji“, piše „Global tajms“.\n„Nojeva barka“ u kosmosu 2024. godine\n„Roskosmos“ namerava da 2024. godine u orbitu lansira biološki satelit „Nojeva barka“ radi ispitivanja uticaja odsustva magnetnog polja Zemlje na biološke objekte, najavio je direktor ruske kompanije Dmitrij Rogozin.\nOpasno približavanje: Moguć sudar ruskog vojnog satelita i kineske rakete u Zemljinoj orbiti\nDrugi put ove godine stižu upozorenja o mogućem sudaru u niskoj Zemljinoj orbiti — ovog puta ruskog vojnog satelita i kineske rakete, što bi moglo da izazove oblak šrapnela i ugrozi druge satelite, komunikaciju i buduće misije sa ljudskom posadom.\nPropalo lansiranje američkog supertajnog špijunskog satelita\nLansiranje američkog špijunskog satelita na moćnoj raketi „Delta IV Hevi“ opozvano je u poslednjim sekundama 30. septembra, što je ishod identičan onom prošlog meseca kada je lansiranje obustavljeno samo tri sekunde pre starta.\nNesreća izbegnuta za dlaku: Deo rakete-nosača pao u blizini naselja u Kini /video/\nKina je izvela u orbitu satelite za daljinsku detekciju, ali nije sve išlo po planu – jedan stepen rakete-nosača, koji se odvojio nakon lansiranja, pao je nedaleko od naselja, prenosi televizija „Zvezda“.\nJapan će uz pomoć Amerikanaca pratiti balističke i hipersonične mete\nVlada Japana razmatra mogućnost korišćenja sistema za praćenje i nadzor hipersoničnih i balističkih meta HBTSS koji projektuje Amerika, prenosi portal „Jomiuri“.\nRuska vojska testirala najnoviji satelit-inspektor\nMinistarstvo odbrane Rusije je testiralo najnoviji mali satelit-inspektor tako što su pomoću njega sa male udaljenosti osmotrili jedan od ruskih svemirskih aparata.\nKina u orbitu poslala dva satelita: Omogućava se međusobni razgovor elektronskim uređajima\nKina je danas poslala u orbitu prva dva satelita buduće konstelacije namenjene za „Internet stvari“ (Internet of tings – IoT), tehnologiju koja omogućuje elektronskim uređajima da međusobno „razgovaraju“ i time olakšavaju rad i život ljudi.\nAsteroid veličine kamiona prošao je iznenada pored Zemlje i bio je jedan od najbližih ikada zabeleženih u istoriji, međutim nijedan od satelita nije uočio njegovo približavanje.\nStigao odgovor Irana Zapadu — lansiranjem satelita ne kršimo međunarodne norme\nNakon što je Iran lansirao satelit Nur u svemir, uz pomoć raketnog nosača Kased 22. aprila, zapadne zemlje na čelu sa SAD osudile su ovaj čin i optužile Iran da ne poštuje rezoluciju Saveta bezbednosti UN. Odgovor Irana glasi da ova zemlja ima pravo da postavlja satelite u svemiru.\nSvemirska „Nojeva barka“: Ruski naučnici lansiraju biosatelit sa životinjama i biljkama\nRuski naučnici planiraju da pošalju u svemir biosatelit sa živim organizmima, a lansiranje je zakazano za april 2023. godine.\nAmerički general: Iranski vojni satelit je beskorisna kamera, koja se vrti u svemiru\nKomandant američkih Svemirskih snaga, general Džon Rejmond izjavio je da je prvi iranski vojni satelit „Nur 1“ beskoristan za izviđanje.\nAmerika sumnjiči Rusiju za testiranje protivsatelitske rakete\nAmerička Svemirska komanda tvrdi da su Oružane snage Rusije 15. aprila testirale protivsatelitsku raketu za direktno presretanje, izjavio je šef Svemirske komande SAD Džon Rejmond.\n„Sojuz“ uspešno lansirao u orbitu 34 satelita /video/\nSvih 34 britanskih komunikacionih satelita „Van veb“, koji su 22. marta lansirani sa kosmodroma „Bajkonur“, započeli su sa radom, saopštio je tehnički direktor kompanije Masimilijano Ladovaz.\nNeuspešno lansiranje rakete „falkon 9" u poslednjem momentu /video/\nAmerička kompanija „Spejs iks“ nije uspela da lansira raketu-nosač „falkon 9“ sa 60 mikro satelita mreže „Starlink“, koji su bili predviđeni za obezbeđivanje pristupa internetu velike brzine, saopšteno je na tviter nalogu kompanije.\n04/03 17:36 Kakve veze domaći paradajz ima sa Nikolom Kalinićem? /video/\n04/03 17:30 Američki vojna eksplozivna naprava nađena na španskoj plaži, otvorena istraga /video/\n04/03 17:20 Stoltenberg: Da je Ukrajina bila u NATO-u, Krim ne bi postao ruski\n04/03 17:10 Amerikanci udvostručili carinu na srpski aluminijum, Hrvatima smanjili\n04/03 17:04 Odluka sutra: Kojim merama Srbija da obuzda kovid kad ni policijski čas sada ne bi pomogao


Osmoro kandidata iz Rasinskog okruga na listi SPS – Jedinstvena Srbija – Kruševac PRESS\nAutor S. Milenković\t Objavljeno 10.03.2016.\nRepublička izborna komisija je proglasila izbornu listu Ivica Dačić -“Socijalistička partija Srbije – Jedinstvena Srbija – Dragan Marković – Palma” na kojoj je osmoro kandidata iz Rasinskog okruga.\nSudeći prema predizbornim prognozama i pozicijama na izbornoj listi male su šanse da makar jedan od kandidata iz našeg okruga sedne u skupštinsku klupu.\nDiplomirani pravnik iz Aleksandrovca Jelena Vujić – Obradović je 32. na listi a Siniša Maksimović iz Kruševca 46.-ti. Bojana Đorđević, koja je jednom već bila poslanica u Skupštini Srbije, je 69. na listi a Radomir Milunović, lider trsteničkih socijalista 114.-ti.\nStomatolog Aleksandar Petronijević iz Kruševca zauzima 172. mesto na listi poslaničkih kandidata dok je Dragan Lazić, direktor Sportskog centra i predsednik Gradskog odbora Jedinstvene Srbije u Kruševcu na 197. mestu.\nZoran Ćoćić, diplomirani inžinjer poljoprivrede iz Aleksandrovca je na poziciji broj 206 dok je Jovan Cvetković iz Brusa na 230. mestu.\nBojana ĐorđevićKruševacSiniša MaksimovićSPS\nHahahaha, “male šanse”? Nisu male, Jelena Vujić je sigurna, kao i Siniša Maksimović, dok i Bojana Đorđević ima velike šanse da u roku od godinu dana uđe u poslaničke klupe. Mnogo potcenjujete koaliciju SPS-a i JS-a ….. Iznenadicete se veoma kad pristignu izborni rezultati.