No.1 svetskog tenisa: Novak Đoković - WANNABE MAGAZINE\nNo.1 svetskog tenisa: Novak Đoković\nBiti prvi reket sveta san je svih tenisera širom planete ali retkima tako nešto zaista i pođe za rukom. Još u ranoj mladosti, širom otvorenih očiju maštaju da dostignu taj vrh, da dotaknu nebo uspeha do kojeg se ne stiže tako lako. Potrebno je mnogo upornosti, rada i požrtvovanja, ali i talenta koji je veoma bitan faktor u čitavoj priči. Sve to, pa i mnogo više od toga, ima naš proslavljeni teniser Novak Đoković koji nam je svima ispunio srca radošću ulaskom u finale Vimbldona a ponajviše jer je, zasluženo, stao na prvo mesto ATP liste. Prošetajmo svi zajedno životnim stazama našeg najboljeg sportiste.\nŽivotna priča slavnog tenisera počinje u Beogradu, 22. maja davne 1987. godine. Tog prolećnog dana Srđan i Dijana Đoković, koje je u prošlosti spojila ljubav prema sportu i to skijanju, postali su roditelji jednog lepog dečaka kojem su dali ime Novak. Kao i sva deca u fazi odrastanja i Novak ima svoj “kad porastem” san, ni manje ni više nego da postane “prvi reket sveta”. Kada mu je bilo samo četiri godine, već onda je imao veoma jasne ideje o svojoj budućoj profesiji, napraviće prve male ali vredne teniske korake u kampu na Kopaoniku gde će imati svoj prvi trening sa legendom jugoslovenskog tenisa Jelenom Genčić koja je bila trener i velikanima belog sporta kao što su Monika Seleš i Goran Ivanišević. Jeleni, koja mu je puno pomogla u teniskom odrastanju a danas radi i sa njegovom braćom, može da zahvali na tome što ga je naučila kako da se odnosi ne samo prema sportu već i prema životu. Kada je Novaku bilo dvanaest godina, odlazi u Minhen, gde će nastaviti da se formira pohađajući akademiju Nikole Pilića. Sa poznatim hrvatskim stručnjakom radiće četiri godine.\nPrvi uspeh na polju tenisa Novak ostvaruje 2001. godine, kada će, sa samo četrnaest godina, postati trostruki prvak Evrope: u singlu, dublu i ekipno. Tom prilikom, u San Remu, selekcija plavih okitila se zlatom dok je na Svetskom prvenstvu završila na poziciji vicešampiona. Iduće sezone nastaviće da ređa uspehe u konkurenciji do 16 godina, osvajajući prestižne turnire u Francuskoj “La Boul” i “La Poet” koje su pre njega osvajale zvezde belog sporta kao šta su Hjuit (Hewitt), Grožan (Grosjean) i Rodik (Roddick). Slavio je i na prestižnom Princess Kupu u Majamiju, kao i na ITF turniru u Pančevu gde je prestizao i rivale starije od njega. Samo nakon pet ITF turnira moći će da se pohvali 40. pozicijom među najboljim juniorima sveta.\nPre tačno osam godina Novak kreće u osvajanje vrha na kom se nalazi danas. Ta davna 2003. godina ostaće upamćena po Dejvis Kupu (Davis Cup) na kojem će zaigrati u državnom timu u mečevima protiv Obale Slonovače i Bugarske ali i po njegovoj pobedi na fjučersu (futures) koji je TK “Crvena Zvezda” održao u Beogradu a zahvaljujući kome osvaja svoj prvi ATP poen. Prvog jula 2003. godine ime našeg tenisera zauzeće skromnu 767. poziciju na ATP listi da bi, do kraja te iste godine, Novak stigao čak do 679. mesta.\nNajveći skok, ipak, zabeležiće godinu dana kasnije kada će se završiti na odličnoj 186. poziciji. Nakon Challenger-a u Beogradu, koji se igrao početkom 2005. godine, Novak donosi veoma bitnu životnu odluku a to je da se u budućnosti posveti isključivo profesionalnim turnirima a od tada pa do danas odneće pobedu na većini od njih (tačnije 105). Te iste godine, na Grand Slam turnirima u Melburnu, Parizu i Londonu proći će po tri kola kvalifikacija nakon kojih će se plasirati na glavnom turniru u Njujorku koji će mu doneti osamdesetu poziciju. Na poslednjem Masters turniru te godine, koji se održavao u Parizu, pobediće desetog igrača sveta, Argentinca Marijana Puerta (Mariano Puerta) što će mu omogućiti da se pomeri na ATP listi za dva mesta. Prva velika i veoma značajna pobeda stiže 2006. godine, kada je osvojio ATP u holandskom gradu Amersfortu a tri meseca kasnije pobeđuje i u Mecu. Te iste godine Đoković igra svoje prvo Gren Slem (Grand Slam) četvrtfinale i to na Rolan Garosu (Rolland Garros), a sezonu završava na odličnom 16. mestu. Zahvaljujući ovim titulama postaće najmlađi igrač u TOP 20.\nSa početkom nove 2007. godine otvorila se i nova teniska sezona, letnjim turnirom u Adelajdu koji je Novak osvojio pobedom nad Krisom Gučionijem (Chris Guccione). Bila je to samo uvertira za seriju uspeha koje će zabeležiti naš teniser te godine. Nakon poraza u finalu Indijen Velsa (Indian Wells), Đoković osvoja prvu titulu iz Masters serije u Majamiju koja će mu omogućiti ulazak među deset najboljih tenisera sveta. Slede polufinale Rolan Garosa (Rolland Garros) i Vimbldona (Wimbledon), da bi sredinom avgusta na turniru u Montrealu, koji je osvojio, savladao prva tri tenisera sveta: Rodžera Federera (Roger Federer), Rafaela Nadala (Rafael Nadal) i Endija Rodika (Andy Roddick). Na US Open-u stigao je do svog prvog Gren Slem finala, ali ga je na putu do trona nažalost zaustavio već pomenuti Rodžer Federer. U nastavku sezone, Novak je Srbiji obezbedio istorijski plasman u Svetsku grupu Dejvis kupa (Davis Cup), a zatim osvojio i petu titulu u 2007. godini u Beču. Sredinom novembra završava sezonu prvim učešćem na Masters kupu u Šangaju, ne uspevši da se plasira u polufinale, ali zato osvaja treće mesto na ATP listi na kojem će se zadržati dve godine.\nOd tada mladi srpski teniser može da se pohvali uglavnom uspesima. U 2008. godini Novak je osvojio prvi Gren Slem u karijeri – Australijen Open (Australian Open), a nakon toga još tri velika trofeja, na Masters turnirima u Indijen Velsu i Rimu, da bi krunu sezone stavio na Masters kupu u Šangaju. Iduća sezona, iako je započela porazom u Brizbejnu, biće jedna od najuspešnijih sezona u karijeri Novaka Đokovića. Neosporno je da su mnogi te godine sumnjali u mladog tenisera, koji je zbog vidljivih problema sa servisom ostvario veoma slabe rezultate na Grend Slem (Grand Slam) turnirima. Smatrali su da je njegov potencijal bio istrošen prilično i da će biti možda dobar ali nikako najbolji igrač na svetu. Uprkos lošem početku, Novak je odigrao deset finala, a na pobedničko postolje popeo se u pet gradova: Dubajiu, Pekingu, Bazelu i Parizu. Međutim, Novaku je sigurno najdraža titula u svom rodnom gradu, Beogradu, u kome je održan prvi srpski ATP turnir ikada u mesecu maju te iste godine.\nProtekla godina donela je veoma bitne uspehe na račun mladog srpskog tenisera koji je svojom odličnom igrom pokazao koliko zaista vredi i da će se, u godinama koje dolaze, itekako pričati o njemu. Prvog dana februara Novak se popeo na drugu poziciju ATP liste po prvi put u svojoj profesionalnoj karijeri a potom je u poslednjoj nedelji istog meseca odbranio titulu u Dubaiju. U martu, zajedno sa svojim kolegama iz reprezentacije, Nole je prvo doneo Srbiji četvrtfinale Dejvis kupa trijumfom nad reprezentacijom Amerike u Beogradu, a zatim i finale pobedom nad selekcijom Hrvatske. Između četvrtfinala i polufinalnog meča, Novak se pojavio u polufinalu Vimbldona gde ga je porazio Čeh Tomaš Berdih (Tomash Berdich). Ipak, Nole neće ostati dužan njegovim sunarodnicima, koje će pobediti u polufinalu Dejvis Kupa. Decembar će doneti osvajanje pomenutog kupa, pobedom nad Francuzima, čime će Srbija ne samo ispisati stranice istorije tenisa već će i postati osvajač Svetskog prvenstva u ovom popularnom sportu.\nNovak, isto ono dete koje je nekad sanjalo da postane prvi reket sveta danas uspešni sportista, konačno je dočekao momenat ispunjenja svih svojih želja. Samo u ovoj godini, a tek smo na polovini teniske sezone, zabeležio je čak 41. pobedu, stigavši slavnog tenisera Džona Mekinroa (John McEnroe) nekadašnjeg prvaka sveta. Od prvog dana ove sezone, pa do sada, osvojio je čak sedam turnira. Jedini neuspeh beleži na Rolan Garosu (Rolland Garros), gde ga je u finalu pobedio Švajcarac Rodžer Federer. Juče smo bili svedoci izvanredne pobede nad Francuzom Congom (Tsonga), koja osim što je našem slavnom teniseru omogućila ulazak u finale Vimbldona gde ga u nedelju očekuje Španac Rafael Nadal, donela mu je i dugo očekivano i veoma zasluženo prvo mesto na ATP listi sa kojeg je “skinuo” starog rivala.\nDospeti na sam vrh svetskog tenisa, i to u ovako jakoj konkurenciji, verovatnoj najjačoj od samog početka Open ere od 1968. godine, veliki je uspeh za mladog srpskog tenisera. Istoriju modernog tenisa obeležilo je više rivaliteta dva igrača, ali poslednjih nekoliko godina svedoci smo veoma retkog slučaja da su čak tri igrača tako dugo bila usamljena na samom vrhu lestvice. Protekle decenije, mnoga imena svetskog tenisa imala su tu čast da se nađu na prvom mestu, a danas mnogi od njih ne bi ušli ni u prvih pet. Stručnjaci, ali i poštovaoci belog sporta širom sveta pa čak i kod nas, i dalje smatraju za najbolje tenisere Federera i Nadala, što Novakov uspeh čini još značajnijim jer je svima njima pokazao koliko zaista vredi.\nŠta vredi uspeh ako nemate sa kim da ga podelite, kažu. To, ipak, nije slučaj našeg proslavljenog tenisera koji i u dobru i u zlu može da se osloni na svoju porodicu, roditelje i mlađu braću. Ali ne samo na njih, tu je i ona, njegova dugogodišnja bolja polovina Jelena Ristić, magistarka ekonomije za koju kaže da je veoma stabilna ličnost i njegova nesebična podrška. Već mesecima kruži priča o njihovoj veridbi koju poznati teniser nije niti demantovao a ni potvrdio. Jedno je sigurno a to je da Novak želi da jednog dana postane porodičan čovek a idealnom smatra porodicu sa više dece.\nOsim tenisa, Novak Đoković ima i veoma uspešnu “glumačku” karijeru. Proteklih godina nisu ostale nezapažene njegove imitacije kolega tenisera, njegova humoristička strana, zbog koje mu je inostrana štampa veoma brzo dala nadimak Joker. Nisu izostali ni veoma duhoviti promotivni spotovi zbog kojih je zadobio simpatije gledalaca širom sveta. U početku mu je prijao status teniske “dvorske lude”, ali u jednom momentu shvatio je da ga ljudi više gledaju kao potencijalnog zabavljača nego kao odličnog sportistu pa je odlučio da se povuče sa “glumačke” scene. U poslednjih godinu dana prestao je da od sebe pravi “klovna”, insistirajući na tome da ljudi više obrate pažnju na njegove teniske uspehe, iste one uspehe koji manjem delu domaće populacije nimalo ne prijaju, naprotiv.\nDa li je sve to samo stvar ukusa, ili pak podneblja, neosporno je da postoje i oni koji mladog i uspešnog tenisera ne mogu da “smisle”. Kažu da su prezasićeni, boje se da im Novak lično ne “iskoči iz ormara”, a svoju mržnju besplatno šire društvenim mrežama. Ne mogu da mu oproste uspeh, ili im je antipatičan iz nekog samo njima poznatog razloga, pa njegove pobede kojima se većina raduje oberučke omalovažavaju. Srećom pa su takvi u manjini, i verovatno će u nedelju jasno i glasno navijati za Nadala. Nema veze. Ne mogu svi da vole Noleta. O ukusima, rekao je neko pametan ne treba raspravljati. Neka pobedi najbolji u nedelju.\nKažu da je Novak Đoković naš najbolji sportista ikad, iako je možda pretenciozno pričati o tome sada, imajući u vidu da je Srbija imala i ima dosta uspešnih sportista u svojim branšama. On je mlad i za svoje godine postigao je veliki uspeh o kojima mnogi mogu samo da sanjaju. Pokazao je svim nevernim tomama da se borba i trud itekako isplate, a ako još tome dodate i talenat, vaša sportska čorba će imati savršen ukus. Sanjao je da jednog dana postane prvi reket sveta i uspeo je u tome, ostavši čvrsto nogama na zemlji, što ne polazi svima za rukom. On je No.1 svetskog tenisa i ponos svih nas. On je jednostavno Nole, legenda domaćeg tenisa o kojoj će svet tek da piše.


Četiri mlađa muškarca pronađena u cisterni s otrovom u Futogu\nNaslovna Hronika Četiri mlađa muškarca pronađena u cisterni s otrovom u Futogu\nČetiri mlađa muškarca pronađena su pre podne u cisterni s opasnim otrovom u Futogu, na adresi Železniča bb.\nHitna pomoć je primila poziv u 11.59 časova i odmah uputila četiri urgentne ekipe na lice mesta gde je zatekla četiri muškarca, starosti između 20 i 30 godina, teškog opšteg stanja, bez svesti koji su upućeni na reanimaciju u Urgentni centar.\n– U Urgentni centr Kliničkog centra Vojvodine primljene se četiri muške osobe sa znacima toplotnog udara i hipoksije. Svi pacijenti su životno ugroženi i nalaze se na odeljenju intenzivne terapije Urgentnog centra gde se sprovode mere reanimacije, intenzivne nege i lečenja – potvrdio je za portparol Kliničkog centra Vojvodine Siniša Knežević.\nPrema nezvaničnim saznanjima, reč je o migrantima koji su pokušali da se sakriju u cisterni, ali su otkriveni kada je vozač cisternu dovezao na pranje. Tada je uočeno da se u cisterni nalaze četiri osobe bez svesti, koje su morali da izvlače vatrogasci.\nPrethodni tekstPočinje međunarodna kajakaška sezona. Palančani okosnica reprezentacije!\nSledeći tekstŠesti Palanački noćni pazar


Do sada niko nije uhapšen za ove lažne dojave a zvanično nije saopšteno ni da li su nadležne institucije uspele da identifikuju adrese sa kojih su stigle pretnje bombama (na fotografiji policija ispred prištinske Gimnazije "Xhevdet Doda" nakon dojave o bombi)\nZa dva dana, dve lažne dojave o bombi u kosovskoj prestonici a iz Ministarstva unutrašnjih poslova Kosova za sada nema konkretnih informacija. Ono što se zna je da su obe dojave, upućene obrazovnim institucijama, poslate putem elektronske pošte.\nIz Ministarstva obrazovanja u pisanom odgovoru za Radio Slobodna Evropa (RSE) navode da "nema razloga za zabrinutost" i da organi reda preduzimaju sve neophodne korake kako bi se u budućnosti otklonila svaka pretnja po bezbednost učenika i studenata.\n"Očigledno je da se radi o lažnim dojavama i prema našim informacijama, sličnih dojava je bilo i u drugim zemljama regiona", rekao je zamenik ministra za obrazovanje Dukađin Pupovci.\nKome su upućene pretnje bombama?\nAnonimna dojava o bombi je najpre 17. maja putem mejla upućena Rektoratu Univerziteta u Prištini ali je Policija nakon par sati saopštila da nije pronašla eksplozivnu napravu.\nDan kasnije, 18. maja, anonimna dojava o bombi je stigla i prištinskoj Gimnaziji "Xhevdet Doda" a policija je evakuisala sve učenike kako bi istražila teren. Ispostavilo se da se ponovo radilo o lažnoj dojavi.\nAnonimna dojava o bombi je najpre 17. maja putem mejla upućena Rektoratu Univerziteta u Prištini (na fotografiji studenti na ulazu Univeziteta u Prištini)\nDo sada niko nije uhapšen za ove lažne dojave a zvanično nije saopšteno ni da li su nadležne institucije uspele da identifikuju adrese sa kojih su stigle pretnje bombama.\nIz Policije Kosova je samo kratko saopšteno da su "jedinice za postupanje u ovakvim slučajevima obavile kontrolu", te da se dalja istraga nastavlja u koordinaciji sa pravosudnim institucijama.\nIz Tužilaštva Kosova niko nije odgovorio na upite RSE o eventualnoj istrazi oko ovih anonimnih dojava, odnosno da li postoji neki trag sa kojih adresa stižu pretnje.\nNi iz Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Kosova i Vlade Kosova nije stigao odgovor na pitanje da li imaju informacije ko je odgovoran za pretnje bombama.\nŠta bi trebalo učiniti?\nPolicija Kosova ima jedinicu koja se bavi borbom protiv sajber kriminala, ali te kapacitete treba povećati, smatra bivši direktor Policije Rašit Ćaljaj (kosovska policija na fotografiji)\nBivši direktor Policije Kosova Rašit Ćaljaj (Rashit Qalaj), koji je trenutno član skupštinske Komisije za bezbednost i odbranu, ocenjuje da sve pretnje treba shvatiti ozbiljno, iako se do sada ispostavilo da su dojave o bombama bile lažne. Smatra i da bi institucije za sprovođenje zakona na Kosovu trebale na efikasniji način da istraže sajber pretnje.\n"Nema dovoljno kapaciteta, iako Policija Kosova ima jedinicu koja se bavi borbom protiv sajber kriminala, ali te kapacitete treba povećati", smatra Ćaljaj.\nPrema njegovoj oceni, trebala bi da se pojača i "regionalna policijska saradnja", imajući u vidu da su slične pretnje upućivane i drugim zemljama na Zapadnom Balkanu.\nInače, Kosovo nije član Međunarodne kriminalističke policijske organizacije (INTERPOL).\nPretnje bombama i u zemljama regiona\nU poslednja dva meseca su još nekim zemljama u regionu stizale pretnje bombama ali se ispostavilo da su dojave bile lažne.\nI Srbiji su dojave su stizale elektronskom poštom na adrese bolnica, škola, aerodroma, tržnih centara, zoološkog vrta, mostova, kao i za letove kompanije Air Serbia za Rusiju. Prema saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije od 18. maja, pretnje su stigle iz Poljske, Gambije, Irana, Nigerije i još tri zemlje.\nPolicija u Srbiji je identifikovala lokacije ukupno 19 mejl adresa sa kojih su stigle preteće poruke o postavljenim bombama na različitim lokacijama u Srbiji - 18 adresa je sa Gmail servisa i jedna mejl adresa servisa ProtonMail. Utvrđeno je da je osam takvih pretnji stiglo iz Poljske, četiri iz Gambije, po dve iz Irana i Nigerije i po jedna iz Ukrajine, Slovenije i Rusije.\nU međuvremenu je premijerka Srbije Ana Brnabić izjavila kako su dojave o bombama u Srbiji pritisci iz inostranstva zbog toga što Srbija nije uvela sankcije Rusiji nakon invazije na Ukrajinu. A ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin ocenio da se protiv Srbije lažnim dojavama o bombama vodi "specijalni rat".\nTakođe, Crna Gora je krajem marta dobila dojave o bombama u nekim javnim i privatnim institucijama.\nVlada Crne Gore je saopštila da se u dojavama kao pošiljalac navodi Vladislav Pozdnjakov, ruski desničar i lider organizacije "Muška država". Kao motiv je navedena "promena vlasti u Crnoj Gori". Nekoliko dana kasnije Pozdnjakov je izjavio da nema veze sa dojavama.\nPolicija saopštila da su dojave o bombama u crnogorskim školama bile lažne\nPotom su krajem aprila anonimne dojave da su bombe postavljene na nekoliko lokacija u Podgorici, Nikšiću, Beranama, Baru, Cetinju i Budvi.\nPolicija je saopštila da su mejlovi poslati sa adresa iz inostranstva i da se radi na identifikaciji osobe.\nUprava policije saopštila je da je konstatovano da su mejlovi poslati sa domena čiji se serveri nalaze u inostranstvu i da se radi na identifikaciji pošiljalaca.


Hronika - datum: 2018-03-15 NA SUĐENJU ZA „DRŽAVNI UDAR” SVJEDOČILA LJILJA NIKAČ, BIVŠA KOLEGINICA ANANIJA NIKIĆA\nLjilja Nikač Nije prevodio, već radio u vešeraju Izgledalo je da je Nikić finansijski bio na egzistencijalnom rubu i da je psihički oronuo, kazala je Nikač\nSuđenje optuženima za pokušaj državnog udara na dan parlamentarnih izbora 2016. godine nastavljeno je nakon kraće pauze. Pred specijalnim vijećem sudije Suzane Mugoše u Višem sudu u Podgorici saslušani su svjedoci Ljilja Nikač, Luka Lakić i Milosav Lakić.\nBudvanka Ljilja Nikač izjavila je da nije u srodstvu sa optuženima, a ispitivana je na okolnosti poznanstva sa Ananijem Nikićem, sa kojim je radila od 2009. do 2012. godine u jednoj kompaniji. Nikić je tada radio kao vozač, a ona kao prevodilac za ruski jezik.Prema njenim riječima, tu kompaniju su osnovali Oleg Frajev, Rajko Bobot i još jedan čovjek iz Beograda, čijeg se imena nije mogla sjetiti.Sudija Mugoša ju je podsjetila da je treći vlasnik kompanije bio Goran Mirjačić, što je Nikač potvrdila.\n– Nikić mi je ispričao da ima dva braka iza sebe, da je iz Makedonije, da je sarađivao sa snagama KFOR-a i ruskih trupa na Kosovu i Metohiji. Rekao mi da je na Kosovu radio kod Rusa u vešeraju. Izgledalo mi je da je finansijski bio na egzistencijalnom rubu i da je psihički oronuo – kazala je Nikač.\nNa pitanje tužioca Saše Čađenovića da li je Nikić često putovao, ona je kazala da nije i da je zbog jednog odlaska u Moskvu na poziv jednog od vlasnika firme Olega Frajeva dobio otkaz jer je otišao bez znanja direktora.\nOna je rekla da se nakon 2015. godine jednom vidjela sa Nikićem i da joj je on tada kazao da rasprodaje imovinu, da teško živi i da je obolio od dijabetesa. Ona je odrično odgovorila na pitanje da li je Nikić dok su zajedno radili prevodio nešto na ruski jezik.\nGlavni specijalni tužilac Milivoj Katnić je konstatovao da je svjedok Ljilja Nikač saopštila da Ananije Nikić nije bio prevodilac sa ruskog jezika, kako to tvrde iz DF–a.\nAdvokati odbrane su ukazali da svjedok Ljilja Nikač nije mnogo povezana sa ovim procesom, s obzirom da je postupak protiv Ananija Nikića odvojen, te da bi ona eventualno mogla da bude saslušana u fazi prikupljanja dokaza.\nSvjedoku Luki Lakiću tužilac je pokazao fotografiju automobila za koji je on tvrdio da je vlasništvo njegovog oca. Kazao je da su taj automobil koristili njegov otac, brat i on.Izjavio je da ne poznaje Ananija Nikića i tvrdio da nikada nije vozio nekog iz Crne Gore na sastanke u tržni centar „Vidikovac”.\nAdvokat Dušan Radosavljević ocijenio je da su ovo svjedoci apsurda, koji se ispituju u stilu stripa „Alan Ford”, pa nema nikakve svrhe njihovih iskaza u postupku osim maltretiranja svjedoka.\nLukin otac Milosav Lakić kazao je da ne poznaje optužene, da je svoje vozilo koje je prethodno prikazao na fotografiji iznajmljivao na lizing i da dolazi u Crnu Goru, u Bjelopavliće, odakle je negov otac.\n–Nisam čuo za Ananija Nikića dok nisam došao u Crnu Goru – kazao je Milosav Lakić.\nNa prethodnom pretresu, održanom 2. marta, vijeće sudije Mugoše odbilo je predlog advokata da se Srboljub Đorđević, Dušan Maksić i Milan Dušić brane sa slobode.\nOptužena Branka Milić tražila je na jučerašnjem suđenju da joj sudsko vijeće omogući da se pojavi pred Privrednim sudom u Novom Sadu, gdje treba da svjedoči o građevinskoj mafiji, a što ne može da uradi već 17 mjeseci.\nSuđenje će biti nastavljeno danas, kada će biti saslušani svjedoci Rajko Bobota i Božo Vujošević.\nOdbrana traži Sinđelića\nAdvokat Radosavljević smatra da je skandalozno što je svjedok saradnik Saša Sinđelić napustio Crnu Goru i što tužilaštvo prema njemu nije odredilo mjere zabrane koje bi ga vezale za mjesto boravišta u toku ovog postupka.\n-Zašto mi nedjeljama saslušavamo Mirka Velimirovića i ostale svjedoke ako svjedok saradnik nije dostupan državnim organima Crne Gore – upitao je advokat Radosavljević.\nNjegov kolega Miroje Jovanović zatražio je da se Sinđelić pozove i ispita ko mu je i pod kojim uslovima omogućio da napusti Crnu Goru.


Praktični predlozi – SDS (Radosavljević, Ivkovac) – Politika jednakih šansi - GAJP\nPotpredsednici Socijaldemokratske stranke Aleksandar Ivkovac i Goran Radosvaljvević ističu da je trenutni sistem socijalne pomoći izrazito nepravedan, te da je njegova reforma neizbežna i da oni zagovaraju konkretna rešenja koja bi davala daleko bolje rezultate. O tome gde su koreni siromaštva, da li smo danas siromašnije društvo nego pre pet godina, koji je afirmativniji pristup rešavanju nezaposlenosti i koje mere ne zahtevaju dodatne resurse ali daju pozitivne rezultate, odgovaraju za „Praktične predloge“ iz SDS-a.\nGde je problem u aktuelnom sistemu socijalne zaštite?\nSistem socijalne zaštite u Srbiji sadrži visok nivo greške, odnosno uključenosti/isključenosti. Veliki broj građana su primaoci socijalnih davanja, iako realno ne ispunjavaju uslove za to. S druge strane, veliki broj građana kojima je socijalna pomoć preko potrebna zbog administrativnih ili drugih prepreka nisu u prilici da ostvare to pravo. Greška uključenosti/isključenosti je očigledna, dovoljno je da pogledamo strukturu budžeta Ministarstava rada, zapošljavanja i socijalne politike.\nSiromaštvo je ponovo ključni problem u Srbiji. U odnosu na 2011. godinu, 150 000 ljudi više spada u kategoriju apsolutno siromašnih (dakle nema dovoljno da se prehrani). U Srbiji danas ispod granice siromaštva živi 628 000 lica. Čak 25% ukupnog stanovništva nalazi se na ivici siromaštva. Ukoliko na ovih 25% ne delujemo odmah, politikom jednakih šansi, velika je verovatnoća da deca koja odrastaju u tim porodicama u budućnosti skliznu u apsolutno siromaštvo.\nZašto je za Vas bitna politika socijalne zaštite?\nSocijaldemokratska stranaka bazira politiku na 4 osnovna postulata: sloboda, jednakost, pravičnost i solidarnost. Mi govorimo o pravičnosti, jer ono podrazumeva uvažavanje tržišnih principa, ali i da se svima u društvu obezbede jednake šanse. Oni koji su sposobniji imaće više, ali isto tako moraju podneti više odgovornosti za razvoj čitave zajednice. Naš zadatak je dastartne pozicije budu jednake, i na tome zasnivamo predlog ove javne politike.\nPrimenom kojih mera planirate da rešite problem?\nKod socijalnih davanja uvek je problem izdvojiti sredstva. Ono što prvo moramo da regulišemo jeste greška uključenosti/isključenosti. Zato su prva mera socijalne karte. Socijlna karta predstavlja mapu stanovništva i utvrđivanje jasnih kriterijuma kome je potrebna pomoć i kakva.\nZatim druga mera je preraspodela sredstava iz budžeta za socijalna davanja i to tako da ta sredstva budu efikasnije iskorišćena. Pod ovom merom podrazumevamo i delom povećavanje budžeta koji se može ostvariti uštedama na drugom mestu.\nMere za koje se zalažemo:\nAktivniji pristup prema korisnicima socijalne pomoći. Najveći broj korisnika novčane socijalne pomoći su radno sposobni. Zato smatramo da je bolje rešenje da zahteve za pomoć oni podnose Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Promenili bismo način podnošenja zahteva jer u većini evropskih zemalja (Nemačka, Velika Britanija, Holandija, Austrija) je uređeno da radno sposobno stanovništvo zahteve za pomoć podnosi na tržištu rada odnosno u NSZ. Radno sposobni korisnici dužni su da aktivno traže posao i učine napor za povratak na tržište rada. Ova mere ne zahteva resurse, već samo drugačiju organizaciju. Na ovaj način razdvajaju se ljudi koji su, iz bilo kog razloga, stalno upućeni na socijalnu pomoć, od onih koji su se privremeno našli u nepovoljnom položaju zbog otpuštanja, restrukturiranja preduzeća i sl.\nZatim, u prvom koraku moramo se vratiti na mere koje su postojale do 2012. godine, a odnose se na individualno zapošljavanje. NSZ se pretvorila u agenciju za planiranje karijere, zapostavljna je primarna funkcija da radno sposobne integriše u tržište rada.\nMere politike jednakih šansi: Koreni siromaštva su u lošem materijalnom položaju porodica sa decom. Uočavamo da se u poslednjih 15 godina smanjuje broj dece obuhvaćene programom dečijih dodataka. Na primer, 2000. godine bilo je između 600 i 700 hiljada dece koja su formalno primala dečiji dodatak. Rastom prosečnih zarada od 2000. godine naovamo, broj dece obuhvaćene programom je pao na oko 380 hiljada.\nMi sada imamo paradoksalnu situaciju da broj korisnika pada, iako zarade stagniraju, uz primetan rast siromaštva. Mi hoćemo reformu programa dečijih dodataka, tako da do 2020. godine bar polovina dece i mladih do 19 godina koja se redovno školuju bude obuhvaćena tim programom. Za ovo je potrebno da se svake godine sredstva za ovaj program povećavaju za 1,5 do 1,7 milijardi dinara.\nZa decu koja se školuju treba uvesti i vanredno davanje na početku školske godine, kako bi se porodicama sa školskom decom zaista i pomoglo.\nTakođe, treba ukinuti ograničenje da se dečiji dodatak isplaćuje samo za prvo četvoro dece, jer to nije pravično.\nVažna mera je pojednostavljenje procedure za dobijanje dečijeg dodatka, jer su troškovi prikupljanja dokumentacije veći od mesečnog iznosa samog dečijeg dodatka.\nSredstva potrebna za ovu javnu politiku u odnosu na naš budžet nisu nerealna – jednu ili dve milijarde dinara godišnje moguće je aktivirati uštedama na drugim mestima.\nPošto nije realno da starosnu granicu za isplatu dečijeg dodatka pomerimo na 26 godina, a kako bismo omogućili da se svi lakše školuju, analizirali smo sadašnji sistem kredita i stipendija i uvideli da postoji veliki deficit kod realizacije ovih programa. Novac za ove namene nije jasno opredeljen, već isplata zavisi od raspoloživih sredstava u budžetu.\nKako u tom slučaju porodice da planiraju svoje izdatke, ako na ta sredstva ne mogu da sigurno da računaju? Može se desiti, na primer, da u prva dva razreda srednje škole primate kredit, a da potom ostanete bez tih sredstava. Takođe, problem je što novac ne stiže ravnomerno, odnosno rezultati konkursa budu poznati tek polovinom školske godine. Uz puno uvažavanje značaja stipendija za talentovane, mi verujemo da u narednom periodu treba pojačati program kredita, kako bi se proširio broj korisnika i pristup sredstvima omogućio svima kojima su ona potrebna. Program učeničkih i studentskih kredita predstavlja manje opterećenje za budžet, u pitanju su sredstva koja se korisnicima pozajmljuju, što znači da se određenom dinamikom i – u zavisnosti od uspeha tokom školovanja – u nekom iznosu i vraćaju u državni fond za ove namene. Nakon više generacijskih ciklusa, ovaj fond bi raspolagao značajnim sredstvima. Važna izmena bi bila da se sredstva ne isplaćuju preko poslovnih banaka već da to bude državni fond. Mi ne možemo sada da uradimo preciznu kalkulaciju koliko bi u taj fond moralo da se inicijalno uloži novca, jer nama nisu dostupne informacije za analizu. Pristup akademskom školovanju moraju imati svi, i to se kroz kreditiranje mora omogućiti. Samo tako će akademsko obrazovanje moći da steknu i deca iz porodica slabijeg materijalnog stanja.\nPrvi rizik je nedostatak sredstava, ali pomenutim reformama ta sredstva bi se lako obezbedila. Još jedan rizik je da se kod pojednostavljenja administracije može desiti da reforma traje dugo s obzirom da su procedure zamršene.\nKako planirate da pratite uspešnost politike koje predlažete?\nUspešnost mera možemo meriti praćenjem kako povećanje dohodovnog cenzusa u određenom iznosu se odražava na broj korisnika dece i porodicu. Drugi način evaluacije je praćenje greške uključenosti/isključenosti. Grešku uključenosti izmenom sistema administriranja moramo da svedemo na 10%, (sada je 50%, odnosno 50% dece koje sada primaju dečiji dodatak na to nemaju pravo). Na duži rok mere možemo pratiti kroz studije istraživača, odnosno kako se mere odražavaju na kvalitet života korisnika, na njihove mogućnosti za uključivanje u zajednicu i sl.\nKada su učenički i studentski krediti u pitanju, na kratak rok merićemo procenat podnetih zahteva (da li može da se odgovori na sve zahteve). Cilj je da svako ko podnese zahtev za kredit treba i da ga dobije. Ovim se izbegavaju visoki troškovi administriranja. Na srednji i drugi rok pratićemo u kojoj meri su mere pomogle da deca iz radničkih porodica završavaju škole i fakultete.\nOvaj problem se navodi u programu stranke.


Ruiz: Zvezda je najbolja u Srbiji, sviđa mi se što se ovde svi timovi bore da pobede - Sportal\nTanjug - Vest objavljena: 15:36 - 28.09.2016\n"Zadovoljan sam, ekipa je odlična, najbolja u Srbiji. Lično mi mnogo znači gol protiv Vojvodine. Polako dolazim do mog maksimalnog nivoa i verujem da ću pružati još bolje partije kako bih pomogao timu da beleži uspehe", rekao je Ruiz.\nOn je priznao da letos zbog gustog rasporeda utakmica nije imao vremena da se u potpunosti fizički spremi, ali da se sada mnogo bolje oseća.\n"Imao sam veliku pauzu posle odlaska iz Ukrajine. Dve nedelje nisu bile dovoljne da se spremim za novu sezonu, posebno što smo često igrali utakmice. Sada polako postajem sve bolji na fizičkom planu", poručio je bivši fudbaler Lila i Dnjepra.\nOn je prokomentarisao stanje u srpskom fudbalu, istakavši da je očekivao više na planu infrastrukture.\n"Očekivao sam malo više, ali sve je to fudbal, igram u timu sa mnogo kvalitetnih igrača. Primetio sam da se srpski timovi svi bore i igraju na gol više. Tako da mi se sviđa ovde", zaključio je Ruiz.\nFudbaleri Crvene zvezde naredni meč u Superligi igraju protiv Javora u Ivanjici u subotu od 17 sati.


Interpol prihvatio zahtev Policije Kosova za ukidanje poternica za Haradinajem – Južnobanatske Vesti\nInterpol prihvatio zahtev Policije Kosova za ukidanje poternica za Haradinajem\nMedjunarodna policijska organizacija Interpol prihvatila je zahtev Policije Kosova za skidanje sa spiska medjunarodnih poternica premijera Kosova Ramuša Haradinaja i 17 drugih lica sa Kosova, rečeno je danas agenciji Beta u Policiji Kosova.\nIzvor agencije Beta, potvrdio je da je zahtev policije dostavljen preko i uz podršku UNMIK-a.\nPolicija Kosova je 1. decembra primila pismo Interpola u kojem se navodi da su svi gradjani Kosova koji su na poternicama Srbije i čije je skidanje sa medjunarodnih poternica zatražila policija Kosova, skinuti sa medjunarodnih poternica.\nPolicija Kosova je u junu prošle godine preko UNMIK-a dostavila Interpolu zahtev za skidanje sa liste medjunarodnih poternica 20 lica, medju kojima je bio i Haradinaj, što je praksa koja je uspostavljena od početka funkcionisanja UNMIK-a na Kosovu.\nU medjuvremenu, Srbija je skinula sa spiska poternice dva lica sa Kosova.\nU novembru prošle godine UNMIK je zahtev predao Interpolu uz pismo kojim podržava zahtev Policije Kosova.\nJavnost u Srbiji saznala da je ukinuta poternica za Haradinajem u subotu, 2. decembra, na šta je reagovalo Ministarstvo unutrašnjih poslova\nU junu ove godine pravna kancelarija Interpola je zatražila od MUP-a Srbije da podnese argumente protiv prihvatanja zahteva Policije Kosova.\nMUP je odgovorio na zahtev Interpola, a na njihov odgovor reagovala je Policija Kosova koja je pružila „konkretne argumente“ zašto institucije Srbije nemaju pravo da podnose naloge za hapšenje i medjunarodne poternice.\nGlavni argument Policije Kosova, a koju je podržao i UNMIK, bila je činjenica da institucije Srbije rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti iz 1999. godine nemaju jurisdikciju na teritoriji Kosova.\nPrema tumačenju Policije Kosova ni jedna država ne može hapsiti gradjane Kosova koji su bili na poternicama Srbije pozivajući se na nekadašnje poternice Interpola, medjutim Srbija može tražiti hapšenje i izručivanje lica sa Kosova koja su optužena u Srbiji samo na osnovu posebnih medjudržavnih sporazuma sa zemljama sa kojima ima takve sporazume.\nJavnost u Srbiji saznala je da je Interpol ukinnuo poternicu za Haradinajem 2. decembra, na šta je reagovalo Ministarstvo unutjih poslova, koje je najavilo je žalbu na tu odluku.\nViši sud Srbije: Poternica za Haradinajem i dalje na snazi\nКонкурс за доделу средстава за суфинансирање набавке пољопривредне механизације на територији АП Војводине у 2017. години


Koncert „Dodir Crne Gore“ u organizaciji Nacionalnog savjeta - MNE.rs\nNovosadski koncert održaće se u petak 26. februara u Sinagogi sa početkom u 20 sati. U Sremskim Karlovcima termin koncerta je najavljen za subotu, 27. februar u 19h u Svečanoj Sali Karlovačke gimnazije, a u Vrbasu će gitaristi nastupiti u nedelju 28. februara u 19 sati u bioskopu Jugoslavija.\nKoncerti u Novom Sadu i Vrbasu urađeni su u organizaciji Nacionalnog savjeta crnogorske nacionalne manjine u Srbiji i ulaz je besplatan. Ovo je nastavak kulturne politike Nacionalnog savjeta sa podrškom koncertima, izložbama slika i fotografija, predstavama i likovnim kolonijima.\nNastup u Sremskim Karlovcima organizovao je Generalni konzulat Crne Gore u Srbiji i ulaz je takođe besplatan.


» IUMS izdao saopštenje povodom krize u Siriji\nIUMS izdao saopštenje povodom krize u Siriji\nMeðunarodna unija muslimanskih učenjaka (IUMS) cijeni pomoć koju Turska pruža sirijskom narodu. U pisnom saopštenju Unije, na čijem čelu se nalazi šejh Yusuf Qaradawi, kaže se da do riješenja krize u Siriji može doći samo odlaskom nemilosrdnog vladara.\nIUMS poziva vlade i humanitarne organizacije da djeluju hitro kako bi osigurale pomoć za izbjeglice kojima prijeti smrt zbog hladnoće, izgladnjelosti i nedostatka medicinske skrbi, napominjući da je pomaganje unesrećenih vjerska obaveza i moralni imperativ za sve Arape, muslimane i savjesne ljude.\nIzuzimajući zemlje kao što su Turska, Katar, Saudijska Arabija i par drugih arapskih i pro-demokratskih zemalja koje podržavaju herojsku borbu sirijskog naroda, ostatak svijeta je puki posmatrač dogaðanja u Siriji i time djelomično podržava ugnjetavanje.\nGlavni muftija: “Ova vlast da dokaže na BNV-u da li se priklonila prijethodnoj”


The curious case of Lilly Lynch – Nadlanu.com\nThe curious case of Lilly Lynch\nObjavljeno 21. jan 2014. / 14:54:48\nUrednica Balkanista Lili Linč je u noći između nedelje i ponedeljka, prošla kroz svojevrsnu torturu, nalik onoj koju su novinari iskusili 90-tih, a omogućenu tadašnjim Zakonom o informisanju koji je potpisao današnji prvi potpredsednik Vlade, a tadašnji ministar informisanja, torturu koju danas MUP Srbije negira.\n„Prema izveštaju PS Savski venac, nakon što je dežurna služba primila poziv 19.1. u 23,30 sati, da su vrata od jednog stana u Zagrebačkoj ulici otvorena, policija je izašla na lice mesta i utvrdlila da su pomenuta vrata zatvorena i da nema tragova obijanja. Tako da nije bilo intervencije policijskih službenika“, zvanični je odgovor MUP-a na pitanja koja sam postavila povodom upada u stan urednice Balkanista.\nOčekivala sam bilo kakav odgovor MUP-a, pa čak i neko besmisleno objašnjenje i glupavo opravdanje postupka dvojice policajaca, ali li ne i negiranje čitavog događaja. U trenutku me je ovaj bezobrazluk ostavio bez teksta.\nNeovlašćen upad policije!\nU stan urednice Balkanista u nedelju nešto posle ponoći ušetala je policija bez najave i kucanja, izvukla je iz kreveta i počela da je ispituje o životu u Srbiji.\nReđala su se pitanja: „Zašto je u Srbiji?“, „Od kad je u Srbiji?“, „Kada je prvi put došla?“.\nPolicajci se ni u jednom trenutku nisu predstavili, a objašnjenje za ulazak u stan bilo je „Ostavili ste vrata otvorena.“\nI ne, nema bolje reči – čist bezobrazluk, jer sudeći po odgovoru MUP-a dovoljan je zapisnik dvojice policajaca koji su, prema tvrdnjama urednice Balkanista, prekršili sve zakonske procedure kako bi se slučaj zaključio, a Lili Linč je, izgleda, ceo nemili događaj sanjala!\nOdbijanje da se prizna greška službenika MUP-a mnogo je opasnije od samog upada u stan. Ono govori da smo i dalje policijska država u kojoj uniformisani službenici mogu da rade šta hoće i kako hoće sve dok u njihovom zapisniku piše da nisu uradili ništa loše.\nZabrinjavajuće je to što se ni UNS ni NUNS nisu oglasili, što osim Nove stranke i Libeka nijedna organizacija, nijedna politička partija nije našla za shodno da osudi ovakvo ponašanje policijskih službenika. Svi su ostali nemi, da li iz straha ili čiste ignorancije, a možda i oni, kao i MUP misle da je Lili sve to sanjala ili pak izmislila.\nNije se oglasio ni PPV Aleksandar Vučić, koji je ovih dana rad da se uhvati u koštac sa svim zlotvorima koji su ikada naudili novinarima u Srbiji, a nikako da se uhvati sam sa sobom i prihvati političku odgovornost za stradanje pojedinih novinara tokom ’90.\nNije se oglasio na premijer i ministar policije, Ivica Dačić, koji se kune u evrointegracije i približavanje države Evropskoj uniji, ali izgleda ne shvata da je pravo slobode medija osnova svake pravne države, kao i da kršenje ljudskih prava od strane pripadnika bilo koje državne institucije mora strogo i momentalno da se kazni.\nZabrinjavajuć je i izostanak podrške i kasna reakcija velikih medijskih listova koji se već nedeljama utrkuju ko će pre da objavi imena „ubica“ Slavka Ćuruvije i hvale kako su baš „oni“ bili bitna karika u „razotkrivanju“ ovog 15 godina starog zločina, odnosno kako su se napokon izborili za pravdu.\nVest o upadu u stan Lili Linč pojavila se tek u kasnim popodnevnim satima na većim portalima u Srbiji, iako su društvene mreže ceo dan brujale, iako su ona i Srećko Šekeljić sve vreme bili dostupni za komentare.\nLili Linč je prošla koroz svojevrsnu torturu, nalik onoj koju su novinari iskusili 90-tih, a omogućenu tadašnjim Zakonom o informisanju koji je potpisao današnji prvi potpredsednik Vlade, a tadašnji ministar informisanja, torturu koju danas MUP Srbije negira.\nPostavlja se pitanje da li je njen slučaj prvi u nizu i kako bez podrške stranaka i medija možemo da se izborimo za medijsku slobodu koja je danas u džepovima moćnika. Do sada smo svi shvatili – ko poseduje moć, poseduje i medije u Srbiji, a Lili Linč nije pristala na to.\nKonstituisana opština Voždovac, Mirković predsednik skupštine\nBrazil: 3.588 godina robije za 23 policajca


Đaci uspeli da prodajom zimnice skupe novac za drugare koji nemaju za ekskurziju | Magazin Restart\nĐaci uspeli da prodajom zimnice skupe novac za drugare koji nemaju za ekskurziju\nUčenici osmo tri razreda Osnovne škole „Ratko Pavlović Ćićko“ iz Prokuplja, koji su prodavali zimnicu na pijaci kako bi platili ekskurziju drugarima slabijeg imovnog stanja, prikupili su dovoljno novca da ceo razred ide na ekskurziju.\nU ovoj humanoj akciji umnogome im je pomogao Zoran Janićijević, iz prokupačkog sela Gubetin, koji godinama živi i radi u Švajcarskoj, koji je na račun škole uplatio 40.000 dinara koliko im je nedostajalo da svi putuju.\n„Iako sam u Švajcarskoj više od trideset godina, putem medija pomno pratim dešavanja u Srbiji i naročito u mom rodnom kraju, tako sam i doznao za neobičnu akciju koju su organizovala ova humana deca“, kazao je novinarima Janićijević.\n„Bilo mi je žao da đaci čitav dan po ovoj hladnoći stoje za tezgom na pijaci, pa sam pozvao školu i pitao koliko im novca još nedostaje i odmah sam uplatio“, kaže Janićijević.\n„Moj životni moto je Čini dobro i dobru se nadaj i to radim uvek kad mogu, naročito ako mogu da pomognem deci da budu srećna“, ističe Janićijević.\n„Deca su mu beskrajno zahvalna i presrećna su, kazala je razredni starešina Milka Tošić koja je sa svojim učenicima, pokrenula akciju sakupljanja novca da i siromašni đaci odu na ekskurziju.\nSubotom su đaci osmo tri na pijaci u Prokuplju zajedno sa razrednim starešinom Tošić prodavali tegle sa zimnicom i kolače koje su pravile njihove babe i mame kako bi zaradili novac da i učenici iz njihovog odeljenja, čiji roditelji nisu mogli da plate, idu na završnu ekskurziju.\nZahvaljujući vesti, koju je objavila Agencija Beta, za ove humane mališane saznli su svi mediji, a, kako se pokazalo, i ljudi u celom svetu.


Kodeks poslovnog ponašanja | Coca-Cola HBC\nHome O nama Politike Kodeks poslovnog ponašanja\nZašto nam treba Kodeks poslovnog ponašanja?\nKodeksom se utvrđuje predanost kompanije poslovanju u skladu s njenim vrijednostima, svim važećim zakonima i propisima i standardima industrije. Kodeks daje upute o tome šta se očekuje od svakog od nas i poziva se na druge politike i smjernice kompanije.\nNepoštivanje Kodeksa ili bilo koje druge politike kompanije shvata se vrlo ozbiljno i za posljedicu može imati disciplinske mjere, uključujući i otkaz.\nDa li se Kodeks odnosi na sve zaposlenike kompanije?\nKodeks se odnosi na svaku osobu koja radi za kompaniju bilo gdje u svijetu, bez obzira na to gdje se nalazi i koje je njeno radno mjesto i položaj u hijerarhiji. To uključuje sve zaposlenike, rukovodioce, članove Upravnog odbora i direktore kompanije.\nOd privremenih zaposlenika i zaposlenika s posebnim ugovorima, savjetnika, zastupnika i svih ostalih trećih lica koje djeluju u ime kompanije očekujemo da se ponašaju u skladu s načelima ovog Kodeksa. Svaka podružnica i zajednički pothvat koji kompanija nadzire mora prihvatiti i poštovati Kodeks. U pothvatima u kojima učestvujemo, ali ih ne nadziremo, podsticat ćemo partnere na ispunjavanje zahtjeva Kodeksa i u zajedničkom pothvatu i u svojim vlastitim poslovima.


Sam plasman Crvene zvezde u elitno evropsko klupsko nadmetanje napunio je kasu crveno-belih, ali šta tek reći za preokret protiv Olimpijakosa?\nPodsetimo, svaki remi u grupnoj fazi takmičenja donosi po 900.000 evra za oba kluba učesnika, pa se ta suma "smešila" Zvezdi sve do 87. minuta, kada je na semaforu i dalje bilo 1:1.\nAli, to je ništa naspram punjenja kase nakon "punjenja mreže" Olimpijakosa u završnici.\nPodsetimo, pravila UEFA kažu da ko u Ligu šampiona 2019/2020 uđe, a Zvezda je to učinila u Austriji, dobija kao učesnik 15,25 miliona evra makar izgubio svih šest mečeva koji slede.\nSvaki trijumf u grupnoj fazi Lige šampiona donosi pobedniku po dodatnih 2,7 miliona evra od UEFA, pa će toliko Zvezda dobiti jer je savladala grčkog predstavnika, svoj "bratskiklub".\nSlast donosi svaki trijumf u eliti sam po sebi, ali uz njega je tu sada i izuzetna finansijska injekcija od evropske kuće fudbala.


Fondacija Tempus, po šesti put, organizuje Erazmus+ nedelju u decembru 2021. godine, tokom koje je planiran veliki broj aktivnosti posvećenih informisanju svih zainteresovanih o novom Erazmus+ pozivu za projekte za konkursni rok 2022. Usled pandemije koronavirusa, Erazmus+ nedelja će i ovog puta biti održana u onlajn formatu.\nNajveći evropski program za oblast obrazovanja, obuka, mladih i sporta – Erazmus+ nastavlja da podržava različite oblike saradnje među ustanovama i organizacijama kroz konkurse za projekte, a tokom Erazmus+ nedelje učesnike ćemo upoznati sa mogućnostima koje ustanove i organizacije iz Srbije imaju na raspolaganju u konkursnom roku za 2022. godinu.\nErazmus+ nedelja će trajati u periodu od 6. do 10. decembra 2021. godine, a tom prilikom će biti organizovani onlajn informativni dani i vebinari.\n8. decembar: 10:00 – 14:30\nOtvaranje prvog informativnog dana i predstavljanje Erazmus+ programa\nParalelne sesije: Visoko obrazovanje, Opšte, stručno i obrazovanje odraslih, Sport i Mladi\n9. decembar: 10:00 – 12:30\nParalelne sesije: Visoko obrazovanje, Mladi i Opšte obrazovanje\n10. decembar: 10:00 – 12:30\nParalelne sesije: Visoko obrazovanje, Stručno obrazovanje i Obrazovanje odraslih\nPreliminarni dnevni red događaja možete preuzeti OVDE.\nZainteresovani za ovaj događaj se mogu prijaviti isključivo putem registracionog formulara, do 5. decembra u 23:59. Prilikom prijave, možete odabrati jednu ili više ponuđenih sesija na kojima želite da učestvujete u okviru sektora koji vas zanima. Takođe, ukoliko želite da čujete novine u drugim sektorima, možete se prijaviti i za učešće na sesijama van vašeg primarnog sektora, kombinujući sesije koje se održavaju u različito vreme tokom informativnih dana.\nPrijavljivanjem za bilo koju od paralelnih sesija namenjenim sektorima, automatski se prijavljujete i za učešće na uvodnom delu koje se održava 8. decembra u 10 časova.\nPored informativnih dana, tokom Erazmus+ nedelje predviđeni su i besplatni vebinari sa detaljnim informacijama koji se odnose na pojedine oblasti u okviru programa, kao što su projekti u oblasti obrazovanja odraslih, TCA aktivnosti, kao i evropske mreže Epale, eTwinning i Youth Wiki.\nVebinar: eTwinning i School Education Gateway kao pomoć u planiranju i sprovođenju Erazmus+ projekata\nFondacija Tempus vas sa zadovoljstvom poziva na vebinar koji će se održati u ponedeljak, 6. decembra sa početkom u 16 časova na temu ,,eTwinning i School Education Gateway kao pomoć u planiranju i sprovođenju Erazmus+ projekata“.\nVebinar je namenjen vaspitačima, učiteljima, nastavnicima i direktorima i ostalom nastavnom osoblju zaposlenom u vrtićima, osnovnim i srednjim školama, koji planiraju da podnesu prijave za Erazmus+ projekte. Cilj vebinara je da informiše sve zainteresovane kako portali eTwinning i School Education Gateway mogu da pomognu u traženju partnera za Erazmus+ projekte, sprovođenju Erazmus+ projekata, kao i širenju rezultata projekata.\nZa prijavu učešća potrebno je popuniti kratak prijavni formular, do 5. decembra u 23.59 časova.\nU sklopu Erazmus+ nedelje, Informativni centar Fondacije Tempus organizuje praktičan, jednočasovni vebinar namenjen studentima, učenicima, mladima, nastavnicima, zaposlenim osobama i tražiocima posla, kao i svim osobama koje žele da saznaju kako se koristi inovirana Europass platforma. Na vebinaru će biti demonstrirano kako se vrši registracija na Europass platformi, kako se na njoj kreiraju, čuvaju, dele i sa nje izvoze Europass profil (portfolio), radna biografija (CV) i propratno pismo, kao i koje dodatne funkcionalnosti u svrhu obrazovanja i zapošljavanja nudi ova platforma.\nVebinar se održava u ponedeljak, 6. decembra, sa početkom u 17 časova, a za prijavu učešća potrebno je popuniti kratak prijavni formular, do 5. decembra u 23.59 časova.\nVebinar: Mogućnosti za JPOA i organizatore neformalnog obrazovanja na EPALE i u Erazmus+ programu\nFondacija Tempus, u sklopu Erazmus+ nedelje, organizuje jednočasovni vebinar namenjen pojedincima i organizacijama aktivnim u oblasti obrazovanja odraslih, naročito organizacijama koje imaju status javno priznatog organizatora aktivnosti obrazovanja odraslih, kao i drugih organizatora aktivnosti neformalnog obrazovanja odraslih koji žele da saznaju više o EPALE mreži i mogućnostima koje ona pruža za nalaženje partnera za Erazmus+ projekte, kao i prijavi za Erazmus+ projekte i njihovom sprovođenju Erazmus+ projekata. Cilj vebinara je predstavljanje mogućnosti koje EPALE platforma nudi pojedincima, organizacijama i ustanovama koje planiraju da se prijave za Erazmus+ projekte u oblasti obrazovanja odraslih ili onima koje već sprovode Erazmus+ projekte.\nVebinar se održava u utorak, 7. decembra, sa početkom u 16 časova, a za prijavu učešća potrebno je popuniti kratak prijavni formular, do 5. decembra u 23.59 časova.\nMogućnosti za pojedince u okviru TCA aktivnosti\nFondacija Tempus vas sa zadovoljstvom poziva na vebinar koji će se održati u sredu, 8. decembra sa početkom u 16 časova na temu ,,Mogućnosti za pojedince u okviru TCA aktivnosti“.\nAktivnosti obučavanja i saradnje (eng. Training and Cooperation Activities – TCA) predstavljaju aktivnosti poput seminara, obuka, konferencija, istraživanja koje se organizuju širom Evrope, a namenjene su pojedincima aktivnim u sektoru formalnog obrazovanja i neformalnog obrazovanja mladih. Ove aktivnosti se organizuju u okviru programa Erazmus+ sa ciljem informisanja i razmene informacija između učesnika o različitim temama relevantnim za njihov rad, povezivanja sa kolegama iz drugih zemalja i ostvarivanja partnerstava i ideja za buduće projekte\nTokom ovog vebinara, prijavljeni učesnici će imati priliku da saznaju više o TCA aktivnostima i mogućnostima koje one pružaju, kao i kome su namenjene i na koji način zainteresovani pojedinci mogu da se uključe u ove aktivnosti.\nVebinar se održava u sredu, 8. decembra, sa početkom u 16 časova, a za prijavu učešća je potrebno popuniti registracioni formular, do 7. decembra u 16 časova.\nPrezentacija: Erazmus+ projekti za osnovne i srednje škole i predškolske ustanove\nU okviru Erazmus+ nedelje, Informativni centar Fondacije Tempus u saradnji sa Studentskim kulturnim centrom Beograd organizuje prezentaciju namenjenu zaposlenima u osnovnim i srednjim školama i predškolskim ustanovama zainteresovanim za učešće u Erazmus+ projektima u oblasti opšteg i stručnog obrazovanja i obuka. Učesnici će iz prve ruke moći da čuju iskustva i savete kolega iz ŠOSO „Anton Skala“ iz Beograda o podnošenju i sprovođenju projekata, sa posebnim osvrtom na temu inkluzije.\nPored toga, učesnici će od predstavnika Info centra Fondacije Tempus biti u prilici da saznaju opšte informacije o tome kakve mogućnosti za profesionalno usavršavanje nudi Erazmus+ program, koje sve aktivnosti u inostranstvu se mogu sprovoditi u okviru projekata mobilnosti (KA1), šta su to projekti saradnje (KA2), koji su uslovi učešća, rokovi za podnošenje projektnih prijava i kakvu podršku u tom procesu mogu dobiti od Fondacije Tempus.\nPrezentacija će se održati u četvrtak, 9. decembra od 18 do 19 časova, u Velikoj sali Studentskog kulturnog centa u Beogradu (Kralja Milana 48). Broj učesnika će biti ograničen i usklađen sa epidemiološkim merama. Za prijavu učešća je potrebno popuniti kratak prijavni formular najkasnije do 9. decembra u 12 časova.\nYouth Wiki mreža kao resurs za informisanje o omladinskim politikama u Evropi\nFondacija Tempus vas sa zadovoljstvom poziva na vebinar koji će se održati u petak, 10. decembra sa početkom u 16 časova na temu ,,Youth Wiki mreža kao resurs za informisanje o omladinskim politikama u Evropi“.\nYouth Wiki mreža je onlajn enciklopedija koja daje ažuran i sveobuhvatan pregled omladinskih politika širom Evrope i kao takva može biti koristan resurs svima koji su zainteresovani za temu omladinskih politika (mladima, studentima, istraživačima, omladinskim radnicima, donosiocima odluka i drugima). Pojedincima i organizacijama koje planiraju međunarodne projekte saradnje u oblasti mladih, Youth Wiki može pomoći kako bi se detaljnije informisali o kontekstu omladinskog rada u različitim državama Evrope.\nTokom ovog vebinara prijavljeni učesnici će imati prilike da saznaju više o Youth Wiki platformi i mogućnoctima koje ona pruža.\nVebinar se održava u petak, 10. decembra, sa početkom u 16 časova, a za prijavu učešća je potrebno popuniti registracioni formular, do 9. decembra u 16 časova.\nPozivamo vas da pratite naše aktivnosti na društvenim mrežama, prijavite se na mejling listu, kao i da posetite Informativni centar Fondacije Tempus, u skladu sa propisanim merama u okviru pandemije COVID-19 (Terazije 39, Beograd), svakog radnog dana od 10 do 18 časova i raspitate se o mogućnostima u okviru Erazmus+ programa.


Povećajte efikasnost pomoću štampača MAXIFY GX7040 - Canon Serbia\n5 razloga zašto MAXIFY GX7040 može da vam uštedi vreme i novac\nOdličan za poslovanje, Canon MAXIFY GX7040 je brz i svestran, a pruža poboljšane opcije povezivanja i daje otiske vrhunskog kvaliteta sa izuzetno niskim troškovima korišćenja.\n„Naši dokumenti moraju da budu jednakog kvaliteta kao i naši crteži“, kaže Jan Skalion, član tima od tri arhitekte koji rade u Fasciato Architects u Altrinčamu, na širem području Mančestera u Ujedinjenom Kraljevstvu. „Kao brendu, važan nam je usklađen izgled našeg štampanog materijala.“\nPored A3 i A0 arhitektonskih crteža koje ova kompanija kreira za projekte, takođe ima potrebu za dosta otisaka uobičajene veličine, bez obzira na to da li su u pitanju dokumenti za klijente ili aplikacije za planiranje.\nNa konkurentnom tržištu, svako preduzeće mora da izgleda dobro na papiru. MAXIFY poslovni štampači kompanije Canon su brzi, jednostavni za korišćenje i pružaju vrhunski kvalitet uz veoma niske ukupne troškove posedovanja.\nOvde, Jan i Canon specijalista za proizvode Zubair Rahim otkrivaju prednosti korišćenja Canon MAXIFY GX7040 štampača u radnom okruženju.\n1. Brz i jednostavan za korišćenje\nNovi MAXIFY štampač (i njegov sestrinski model) prvi su Canon MegaTank štampači koji imaju ekran osetljiv na dodir. „Zaista je koristan i sve čini tako jednostavnim, od početnog podešavanja štampača do povezivanja na Wi-Fi, skeniranja i kopiranja“, kaže arhitekta Jan Skalion.\nNovi MAXIFY model ima 2 ulazne kasete za papir kapaciteta po 250 listova u postolju, kao i zadnji mehanizam za uvlačenje i mehanizam za automatsko dvostrano uvlačenje dokumenata kapaciteta 50 listova, koji omogućava skeniranje obe strane dvostranog dokumenta u jednom prolazu.\nJan je bio naročito impresioniran brzim i jednostavnim podešavanjem štampača MAXIFY GX7040. „Ceo proces instalacije trajao je samo oko 10–15 minuta“, kaže on. „Svaka od četiri boce sa mastilom ima jedinstveno oblikovan vrh i oznaku u boji, pa fizički ne možete da sipate mastilo u pogrešan kartridž. Nema potrebe da pritiskate boce, a mastilo automatski prestaje da teče kada se kartridž napuni, pa nema nereda.“\nTakođe je uživao u brzini štampanja i skeniranja, jer on i njegove kolege često rade sa kratkim rokovima. Štampanje jedne stranice traje oko sedam sekundi, uz brzinu štampanja na više stranica crno-belo ili u boji od približno 24 ili 15,5 slika u minuti¹.\n„Jedna od prednosti modela GX7040 u odnosu na GX6040 je u tome što omogućava skeniranje dvostranih dokumenata u jednom prolazu“, objašnjava Zubair. „Dva elementa za skeniranje uklanjaju potrebu za skeniranjem jedne strane, okretanjem stranice, pa skeniranjem druge strane. Ako imate gomilu dvostranih dokumenata, to štedi mnogo vremena i truda.“\nAko želite manji i pristupačniji MAXIFY štampač, GX6040 je pravi model za vas.\n2. Izvanredan kvalitet kako biste dobili odličan izgled na papiru\n„Poboljšanje zasićenosti boja bilo je očigledno na našem papiru sa memorandumom“, kaže Jan. „A trajnost mastila će se ceniti kada na lokaciji budemo razgovarali o dokumentima.“\nKvalitet dokumenata koje preduzeće šalje može da bude od ključne važnosti u smislu načina na koji ga klijenti posmatraju. „Povremeno šaljemo prijave za nagrade ili takmičenja, a volimo i da štampamo slike za kancelariju na različitim tipovima papira“, kaže Jan. „Kvalitet štampe koji pruža MAXIFY GX7040 mnogo je bolji od kvaliteta sa drugih štampača koje smo ranije koristili.“\n„GX7040 i GX6040 su prvi štampači u MegaTank seriji sa dopunjivim kartridžima sa mastilom koji koriste pigmentna mastila za sve tri boje, kao i za crnu boju“, dodaje Zubair. „To im omogućava da kreiraju zaista oštar, postojan tekst i bogat, živopisan prikaz boja za grafiku, sa neverovatnim finim detaljima, koji održava izgled čak i najmanjih fontova koji se često koriste za štampanje pravnih dokumenata.“\n3. Intuitivne funkcije za povećanje produktivnosti\nKorišćenje pigmenta u MAXIFY mastilima garantuje da su dokumenti „poslovno izdržljivi“, kao i otporni na mrlje, vodu i habanje.\n„Ovi MAXIFY štampači takođe imaju kartridž za održavanje kojeg korisnik može da menja i koji prikuplja mastilo koje se deponuje tokom čišćenja glave za štampanje“, kaže Canon stručnjak za proizvode Zubair Rahim. „Možda ćete morati to da uradite približno jednom godišnje, u zavisnosti od načina upotrebe, i vrlo ga jednostavno možete zameniti.“\nMAXIFY GX7040 ima tri ulazna ležišta za papir. Dve prednje kasete mogu da prime po 250 listova (GX6040 ima samo jednu prednju kasetu), a zadnje ležište prima 100 listova. „Sviđa nam se svestranost koju pruža više ležišta“, kaže Jan. „Zadnje ležište je posebno pogodno za specijalizovane medije, pa možete da štampate na sjajnom ili mat foto-papiru, kovertama, nalepnicama, vizitkartama, magnetnim medijima, pa čak i na banerima dužine do 1,2 metara. Imamo jedno mesto za sve potrebe štampanja.\n„Zaista mi se sviđa mogućnost štampanja dokumenata direktno sa telefona“, dodaje on. „Takođe je odlično skenirati dokumente i slati ih direktno e-poštom, pomoću ekrana osetljivog na dodir, ili ih sačuvati na USB memorijski uređaj koji je priključen sa prednje strane štampača. Takođe možete da izaberete da ih skenirate u mrežnu fasciklu. Sve je tako intuitivno i čitav proces je zaista unapređen.“\n4. Raznovrsne opcije za povezivanje\nAplikacija Canon PRINT omogućava vam da štampate, kopirate i skenirate sa pametnih uređaja, kao i da menjate postavke štampe, proveravate nivoe mastila i da pokrećete rutinske zadatke održavanja. Ovi MAXIFY štampači takođe su u potpunosti kompatibilni sa Apple AirPrint za iOS i Mopria za Android.\n„Koristimo WhatsApp za komunikaciju sa klijentima koji nam ponekad šalju slike ili dokumente na taj način, pa je veoma korisna funkcija štampanja direktno sa telefona“, kaže Jan. „Koristimo i tablet, pa ako razgovaramo o problemu sa klijentom, možemo jednostavno da odštampamo dokument ili crtež, a zatim da skiciramo preko njega. Skeniranje na USB memorijski uređaj takođe je efikasniji metod skladištenja od čuvanja velikih papirnih datoteka.“\nTakođe je korisno da ljudi koji rade na daljinu mogu da kreiraju otiske u kancelariji radi deljenja ili odobravanja. „PIXMA Cloud Link vam omogućava da štampate sa bilo kojeg mesta pomoću aplikacije Canon PRINT“, dodaje Zubair. „Takođe možete daljinski da skenirate dokumente pomoću fotoaparata pametnog uređaja i da ih štampate u kancelariji ili da skenirate dokumente u kancelariji pomoću štampača i pošaljete na smartfon.“\n5. Niski troškovi posedovanja\nUšteda novca za preduzeće koja je dostupna sa ovim MAXIFY štampačima uglavnom je moguća zahvaljujući MegaTank dizajnu, koji koristi kartridže sa mastilom visokog učinka umesto konvencionalnih kartridža.\n„Od poslovnog inkdžet štampača uobičajeno biste očekivali da ćete dobiti približno 1.000 do 1.500 stranica pomoću kompleta kartridža visokog učinka“, kaže Zubair. „Uz ove MAXIFY GX štampače dobićete do 14.000 stranica², pa čak i do 21.000 ako koristite ekonomični režim³. Čak i ako štampate 1.000 stranica mesečno, nećete morati da brinete o zameni mastila duže od jedne godine. Štedi vreme i trud, a smanjuje i količinu plastičnog otpada.“\nGlavne prednosti modela GX7040 i GX6040 su niski troškovi korišćenja i niski ukupni troškovi posedovanja. „To smo podelili na prosečnu cenu po stranici i na ukupan trošak za preduzeće tokom približno pet godina, uključujući i cenu samog štampača, kao i potrošni materijal“, objašnjava Zubair. „Oba su zaista niska sa tim štampačima. Možete da očekujete prosečnu uštedu od 85% na ukupnim troškovima posedovanja u odnosu na 10 vrhunskih laserskih i inkdžet štampača.⁴“\nOvo su odlične vesti za preduzeća poput Janovog. „Veoma nam je drago što će nam GX7040 pružiti tako veliku uštedu novca“, kaže on.\nEkonomični režim smanjuje potrošnju mastila smanjivanjem gustine; moguće je odštampati 50% više stranica nego u standardnom režimu.\nProcjenjujući prosječne uštede kada štampaju 1000 stranica mjesečno preko 5 godina na temelju početne troškove kupovine hardvera plus troškova tinte ili tonera. Modele za poređenje pri izračunavanju uštede na ukupnim troškovima posedovanja (TCO) čini 10 najprodavanijih laserskih štampača u boji i 10 najprodavanijih inkdžet štampača prema istraživanju IDC EMEA Hardcopy Tracker (podaci od 1. kvartala 2020. do 3. kvartala 2020.). Vidite stranicu Canona za detalje.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Riješeni da štite kompanije koje posluju s Iranom\nEU NE PODRŽAVA SANKCIJE 06. 08. 2018. 13:12 >> 13:09 0\nEU NE PODRŽAVA SANKCIJE\nU zajedničkom saopštenju članica Evropske unije (EU) Francuske, Velike Britanije i Njemačke u vezi s novim paketom američkih sankcija zvaničnom Teheranu, poručeno je da će EU odlučno štititi evropske kompanije koje posluju s Iranom.\n"Odlučni smo u zaštiti evropskih ekonomskih aktera koji se bave legitimnim poslovima s Iranom u skladu sa zakonima EU te odlukom Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih nacija", navedeno je u saopštenju.\nNavodi se da Evropska unija "duboko žali" zbog odluke SAD da ponovo primijene sankcije i najavila da će sjutra, 7. avgusta stupiti na snagu propisi koji će štititi evropske firme prisutne u Iranu.\n"Duboko žalimo ponovno uspostavljanje sankcija SAD zbog povlačenja iz iranskog nuklearnog sporazuma", izjavili su ministri spoljnih poslova Francuske, Njemačke i Velike Britanije, tri zemlje EU koje su učestvovale u zaključenju istorijskog nuklearnog sporazuma s Iranom 2015. godine, u saopštenju šefice diplomatije EU Federike Mogerini, prenosi Beta.\nIran Evropska unija Iranski nuklearni sporazum\nIran predstavio podmornicu s krstarećim raketama\nIzjava Pensa opasna i puna mržnje\nBombaški napad na Revolucionarnu gardu


Mladi u anketi Centra: Najčešće se osećamo nebezbednim\nNa pitanje „Da li se osećate bezbedno u mestu u kome živite?“ više od dve trećine mladih uzrasta od 15 do 29 godina (77,5%), koji su učestvovali u anketi Centra, odgovorilo je da se ponekad ili gotovo uvek oseća nebezbedno. U prvoj od tri ankete koja je deo projekta Centra „Lokalni bezbednosni problemi mladih i demokratska kontrola sektora bezbednosti“ mladim ljudima smo dali mogućnost da daju tri odgovora – da se osećaju bezbedno, da se povremeno ne osećaju bezbedno („kako kad“) i da se uopšte ne osećaju bezbedno. Ovaj prvi odgovor izabralo je 22,54 % ispitanika što je za 5,64 procentnih poena manje od onih drugih koji su izabrali opciju da se uopšte ne osećaju bezbedno – takvih je bilo 28,18 %. Najveći broj mladih 49, 32 % izabrao je odgovor – „kako kad“.\nImajući u vidu brojne razloge zbog kojih se mladi ljudi mogu povremeno ili stalno osećati nebezbednim, ovakvi odgovori ne iznenađuju.\nIako su samo blic uvid u stavove mladih o sopstvenoj bezbednosti, rezultati ankete Centra potvrđuju polaznu tezu s kojoj smo započeli ovaj projekat - da se mladi u Srbiji, kao društvena grupa koja predstavlja oko 20% stanovništva - suočavaju se sa mnogobrojnim izazovima, od siromaštva, problema u obrazovanju i na tržištu rada, do diskriminacije, (ne)bezbednosti na internetu i isključenosti iz procesa donošenja odluka.\nZanimljivo je navesti neke od razlika u odgovorima, i na nivou starosnih grupa i na nivou područja sa kojih su anketirani. U našoj anketi ispitanici su bili podeljeni u tri starosne grupe od 15 do 19 godina, od 20 do 24 i od 25 do 29 godina, i na četiri regiona: Vojvodina, Beograd, Južna i Istočna Srbija i Šumadija i Zapadna Srbija.\nU Beogradu odgovore koji su na dva suprotna pola – bezbedno i nebezbedno bira po 20% od ispitanika u dobu od 15 do 19 godina, dok u uzrastu od 20 do 24 godine, prvi odgovor bira 46% a drugi 15%. U najstarijoj starosnoj grupi samo samo 5% ispitanika izabralo je odgovor “bezbedno” a njih 26% odgovorili su da se osećaju nebezbedno. U Beogradu ispitanici/ce u sve tri starosne grupe u najvećem procentu odgovaraju da se povremeno osećaju nebezbednim (u dobu od 15 do 19 godina takvih je 60%, u dobu od 19 do 24 godine 38% i u dobu od 25 do 29 godina 68%).\nU Vojvodini najveći broj ispitanika u svim starosnim grupama smatra da se povremeno oseća nebezbedno, ( 75%, 50% i 40% respektivno) a interesantno je da odgovor bezbedno nije izabrao nijedan ispitanik/ca u najmlađoj grupi dok je takvih u grupi od 19 do 24 godine 25% i u najstarijoj starosnoj grupi 20%. Nebezbednim se oseća po jedna četvrtina ispitanika u prve dve grupe dok u trećoj odgovor nebezbedno bira 40% ispitanika.\nU Južnoj i Istočnoj Srbiji slika izgleda sasvim drugačije – ovde najmlađi ispitanici i posebno oni između 19 i 24 godine smatraju da su bezbedni (100% prvih i 67% drugih), dok u dobu od 25 do 29 godina nema nijednog ispitanika koji je izabrao ovaj odgovor. Povremeno nebezbednim se smatra 17% ispitanika u grupi od 19 do 24 godina i 67% onih od 25 do 29 godina. Nebezbednim se smatra 17% mladih u godinama od 19 do 27 i 33% u najstarijoj grupaciji.\nU Šumadiji i Zapadnoj Srbiji odgovor „nebezbedno“ dominantno biraju najmlađi i oni u dobu od 19 do 24 godine (80% i 100%), dok je u najstarijoj grupaciji samo jedna petina ispitanika dala takav odgovor. Odgovor “povremeno nebezbedan” bira jedna petina mladih u najmlađem uzrastu i 60% najstarijih. Samo u ovoj najstarijoj grupi u 20% slučajeva ispitanici su odgovorili da se osećaju bezbednim.


► Evro danas 117,49 dinara\nDinar je danas neznatno promenio vrednost prema evru i zvanični srednji kurs je 117,4946 dinara za jedan evro, što je naviša vrednost domaće valute prema evru od početka godine, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nU odnosu na evro, dinar je danas za 0,1 odsto jači nego pre mesec dana, za 0,6 odsto jači nego pre godinu dana i 0,6 odsto jači nego na početku godine.\nDinar je ove godine bio najslabiji 29. januara, kada je jedan evro koštao 118,4940 dinara.\nDa bi ublažila dnevne promene kursa, NBS je ove godine na Međubankarskom deviznom tržištu prodala 190 miliona evra, a kupila dve milijarde i 505 miliona evra.\nkurs dinara /\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali razgovarao je danas u Beogradu s delegacijom Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), koju predvodi Jan Kes Martejn, o realizaciji reformskih ciljeva u okviru...\nNarodna banka Srbije (NBS) je procenila da će privredni rast Srbije u ovoj i narednoj godini iznositi četiri odsto zbog rasta investicija, izvoza i potrošnje domaćinstava, a da će inflacija...\nNBS zadržala referentnu kamatnu stopu na 2,25 odsto\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije (NBS) odlučio je danas da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od 2,25 odsto, imajući u vidu očekivano kretanje inflacije i drugih makroekonomskih...\nNBS: Devizne rezerve na rekordnom nivou\nBruto i neto devizne rezerve Narodne banke Srbije (NBS) na kraju januara ove godine bile su na novim najvišim nivoima od 2000. godine, otkad se na taj način prate podaci, saopštila je danas NBS.\nPad potrošnje, obustava rada fabrika, prekinuti lanci dostave samo su neke od posledica epidemije koronavirusa kojima su pogođene ne samo kineske, već i mnoge kompanije u svetu, piše danas...\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali razgovarao je danas u Beogradu s delegacijom Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), koju predvodi Jan Kes Martejn, o realizaciji reformskih ciljeva u okviru aranžmana "Instrument za koordinaciju politika".\nPremijerka Srbije Ana Brnabić poručila je danas u Londonu na Investicionom samitu o Zapadnom Balkanu da taj region ima velike mogućnosti koje treba mnogo bolje i više koristiti, objavljeno je na sajtu Vlade Srbije.


Izetbegović: Vučić šuti, 'srpski svet' je drugo ime za veliku Srbiju\nAutor Faruk D\nObjavljeno: 21 Juli 2021\nBakir Izetbegović, lider SDA, iz Kozarca kod Prijedora poručio je da će šehidska krv i istina očivati BiH od stvaranja "srpskih svjetova" i podjela zemlje. Izetbegović, koji je prisustvovao kolektivnoj dženazi 12 žrtava u Memorijalnom centru Kamičani, rekao je da Bošnjaci ne smiju biti slabi – “jer slabost će ohrabriti agresiju.”\n- Dobro je govoriti o procesu pomirenja, praštanju, ali prije treba govoriti o svijesti šta se desilo i snazi koju Bošnjaci moraju imati da im se te stvari ne bi ponovile. Ako bi bili slabi, podijeljeni, ako bude puno onih koji imaju podanički refleks, mogu nam se ponoviti istve stvari koje smo preživjeli prije nekoliko decenija – izjavio je Izetbegović u Kozarcu kraj Prijedora.\n- Da se ne izjednačavaju strane i priča o nekakvom nesretnom sukobu. To nije bio sukob, to je bila agresija na BiH”, rekao je Izetbegović, dodavši da je “srpski svijet drugo ime za veliku Srbiju.\n- Očekujemo od predsjednika Vučića da ne dopušta takve stvari i da ne šuti dok se izgovaraju. Koga su zmije ujedale, on se i guštera boji. Nas to treba da osvijesti da radimo na tome da budemo snažni i oprezni, da ne dopustimo slabost koja će ohrabriti agresiju – zaključio je Izetbegović.\nPodsjetimo, u Memorijalnom centru Kamičani u Kozarcu kod Prijedora klanjana je 25. kolektivna dženaza i ukopano 12 žrtava, javlja N1.


NARODNO pozorište u Prištini sa privremenim sedištem u Gračanici, danas će obeležiti svoj 72. rođendan, najpopularnijom i najdugovečnijom predstavom na svom repertoaru (Gogoljevom "Ženidbom" u režiji Milana Karadžića) i projekcijom dokumentarnog filma o istorijatu kuće "Uprkos svemu", autora Gorana Avramovića i Igora Vukovića.\n- Za rođendan i početak nove sezone planirali smo premijeru Goldonijevih "Ribarskih svađa" (takođe u Karadžićevoj režiji), ali tek pre nekoliko dana su nam dozvolili probe. Jer, na KiM su donedavno bile na snazi stroge zabrane svih okupljanja - kaže Predrag Radonjić, direktor pozorišta. - Inače, probe "Ribarskih svađa" prekinute su proletos, sedam dana pred premijeru. U međuvremenu, počele su i pripreme "Antigone" (u rediteljskom čitanju Nenada Todorovića) pa se nadam da će obe izaći u novembru. U planu je do kraja kalendarske godine i postavljanje na scenu savremenog dramskog teksta Aleksandra Jugovića, "Placebo" u režiji Isidore Gocić.\nI u vreme zabrana, kako kaže čelni čovek teatra, nisu sedeli skrštenih ruku: zgrada Doma kulture proširena je nadziđivanjem, a sa novim prostornim mogućnostima dobila je i "pozorišnije" uslove:\n- Privedena je kraju izgradnja 200 kvadratnih metara pozorišnih prostorija, šminkernica, garderoba, kupatila, tako da smo na korak od kompletiranja elementarnih uslova za naš dugoročniji rad i boravak u Gračanici - ističe Radonjić. - Ministarstvo kulture i informisanja, odnosno Vlada Republike Srbije, kontinuirano ulaže u rad našeg pozorišta kao najstarije profesionalne kulturne institucije na Kosovu i Metohiji, sredstvima koja svakako nisu velika ali nama omogućavaju da svake godine sve bolje i intenzivnije radimo."Pojačali" smo i vozni park teretnim kombijem i putničkim vozilom, tako da je sa prethodno nabavljenim putničkim kombijem i minibusom kompletiran vozni park teatra, što je od suštinskog značaja. Jer, mi smo, praktično, uvek na točkovima.\nPredrag Radonjić, Foto Promo\nTrenutno, pored "Ženidbe" na gračaničkom repertoaru su i "Žene iz Troje" u režiji Nebojše Bradića i dečja predstava "Sirano", sa potpisom Nenada Todorovića. Ova dva naslova neće "sedeti kod kuće" u oktobru: "Trojanke" gostuju u Leskovcu 13. oktobra, a tri dana kasnije i na otvaranju "Dana Zorana Radmilovića" u Zaječaru. "Sirano" će krajem meseca biti na matičnoj sceni, a potom i u Zubinom Potoku.\n- U novembru, pored dve premijere ("Ribarske svađe" i "Antigona") planirano je održavanje dečjeg festivala "Mali Joakim". Tako će najmlađa pubika na Kosovu i Metohiji biti u prilici da poglada najbolje predstave za decu pozorišta koja sačinjavaju "Zajednicu profesionalnih pozorišta Srbije", što smatramo događajem od velikog značaja za kulturni život na KiM - kaže Radonjić.\nPriština rođendan Narodno pozorište sedište u Gračanici


BIRODI I UGP: REM treba da zabrani Vučićeve spotove - Ozonpress :: internet portal\nTag: BIRN, Građanski preokret, REM, zabrana\n– Naime, Zakon o oglašavanju zabranjuje obmanjujuće i prikriveno oglašavanje, a nalaže princip društvene odgovornosti u oglašavanju – kažu podnosioci predloga.\nOsnov za svoj zahtev Birodi i Građanski preokret vide u činjenici da Aleksandar Vučić, koji je istovremeno i predsednik Republike Srbije i predsednik Srpske napredne stranke, spornim spotovima pomaže izbornoj listi političke stranke čiji je predsednik da ostvari što bolji izborni rezultat. Na ovaj način Aleksandar Vučić postaje učesnik izbora kao javnih funkcioner, odnosno predsednik Republike Srbije, ali bez navođenja da to radi kao predsednik republike, što je po definiciji obmanjivanje javnosti.\nNa osnovu definicije korupcije iz Zakona o Agenciji protiv korupcije, ovakvo ponašanje se može smatrati i koruptivnim ponašanjem. Predsednik Republike Srbije koristi svoju popularnost i moć kao resurse koje ulaže kako bi pomogao jednoj izbornoj listi na parlamentarnim izborima pa tako izabrani narodni poslanici postaju zavisni u odnosu na njega, dok istovremeno imaju ustavnu obavezu da kontrolišu ponašanje predsednika Republike Srbije, navodi se u saopštenju organizacija Birodi i Građanski preokret.\nstop naprednom teroru 08/06/2020 u 13:47 Odgovorite\nSZS 08/06/2020 u 17:40 Odgovorite\nN1 ce da zabrani…


Vesti online / Scena / Estrada / "Mila" je pomerila standarde\n"Mila" je pomerila standarde\nPosle tri godine Željko Samardžić (61) obradovao je publiku novim albumom "Mila". Kako kaže, ovaj CD je je njegovo najzrelije ostvarenje kojim se ponosi.\nSkockao mozaik uspeha: Željko Samardžić\nAngažovao je brojne kvalitetne muzičare sa naših prostora, ali i iz Amerike, što je doprinelo kvalitetnom zvuku.\n- Mislim da je "Mila" pomerila moje standarde kako u produkcijskom tako i u interpretativnom smislu. Verujem da će publika to prepoznati. Žene su uvek bile moja tema i inspiracija i čini mi se da su za nijansu zaslužnije što su moje pesme postale toliko voljene. I iz naslova novih numera se može videti da su posvećene damama - kaže Samardžić, koji se poslednjih godina retko pojavljivao u medijima.\nAli, njegov uspeh nikada se i nije merio pojavljivanjem u novinama, već kvalitetnim pesmama.\n- Nijedan uspeh ne dolazi preko noći. Dakle, jedan od razloga je sigurno dugogodišnje iskustvo i ulaganje na razne načine. Ja sam uvek voleo da pevam, a bog mi je dao taj blagoslov da pevanjem mogu preneti nešto lepo i pozitivno što ljudima prija i usreći ih bar na momenat. Mogao bih da nabrojim još mnogo faktora koji su doprineli da se skocka taj mozaik mog uspeha. Međutim, najteži deo jedne karijere je kako je održati i voditi da ona traje kao, recimo, moja. Meni se, srećom, sve izdešavalo u 40 i nekoj. To su ozbiljne godine, pa sam verovatno i zbog toga umeo više da cenim sopstvenu karijeru i ne pravim gluposti kakvima smo svi skloni kao mladi - kaže poznati pevač koji je do sada imao brojne nastupe, ali neki koncerti se posebno pamte.\nMašta o Olimpiji\n- Često izjavljujem da sam ponosan na činjenicu da sam pevao u svim velikim i prestižnim prostorima širom bivše Jugoslavije. To su reference na koje sam ponosan i biću još ponosniji ukoliko ih ponovo posetim i ispunim mojom cenjenom publikom. Naravno da bi mi laskalo da stanem na scenu jedne pariske Olimpije i moja mašta me ne sputava u takvim željama - otkriva Samardžić.\n- Jedan od tih nastupa je sigurno moj prvi solistički koncert u Centru Sava, pa nastupi u arenama širom regiona, ali ne mogu da zaboravim i neke svirke s početka karijere kada sam zore dočekivao na barskoj stolici uz pesmu i neizbežni viski. Muzika me napravila ovim što jesam.\nToliko mi je dala da bez razmišljanja praštam ukoliko mi je nešto i uzela. Mislim da su srećni ljudi koji znaju da uživaju u muzici, a još su srećniji oni kojima je bog dao talenat da muziku stvaraju i prenose je drugima.\nTokom svoje uspešne i bogate karijere Samardžić je imao brojne hitove, koji se i danas rado slušaju. Iako pevači nerado izdvajaju koje svoje pesme posebno vole, on nema taj problem.\n- Numera "Mila" je moja ljubav na prvi pogled, zatim pesma "Pokaži mi šta znaš" ima posebno mesto u mom repertoaru zato što je Marina Tucaković posvetila mojoj ženi i ta veza joj daje posebnu težinu i za mene. Volim hit "Sipajte mi još jedan viski" koja je moja pevačka lična karta i za koju sam na Budvi 95. god dobio nagradu za interpretaciju. Sećam se da sam tu pesmu otpevao u studiju u 9 ujutro nakon duge, neprespavane noći u jednom klubu gde sam radio. Ova pesma često bude ključ za neke uspomene zaključane u ormanu tog vremena.\nKoncerti od jeseni\nIako je novi album "Mila" objavio tek pre neki dan, Željko uveliko planira i koncertnu turneju. Poput svetskih zvezda na njegovom zvaničnom sajtu svako ko bude kupio i "preuzeo" novi album dobija i ulaznice za koncerte bez obzira na to da li će biti u Srbiji, regionu ili inostranstvu.\n- Planiram da negde na jesen krenemo sa koncertnom aktivnošću i to na najvišem produkcijskom nivou. Nadam se da će moja publika u međuvremenu naučiti i zavoleti "Milu" i kao i ostale pesme sa albuma, pa ćemo ih zajedno sa starim hitovima pevati širom regiona i dalje. Biće i koncerata u dijaspori, naravno. Verujem da će, kao i do sada, Beograd biti polazna tačka jedne velike i uspešne turneje - kaže Samardžić.\nSin slavnog glumca: Otac i sestra u...\nSlavna glumica podigla prašinu: Znam da...\nESTRADA Željka jedva pustili sa scene


"Komunalac" nabavio novi traktor - JUGPRESS\n“Komunalac” nabavio novi traktor\nJKP „Komunalac“ nabavio je novi traktor, marke ITO 454, vrednosti milion i 870 hiljada dinara koji je danas i javno promovisan.\nDeo sredstava za kupovinu ovog vozila obezbedio je „Komunalac“, a deo je iz Fonda za zaštitu životne sredine po osnovu projektog finansiranja.\nTraktor će se najviše koristiti u gradskom zelenilu za odvoz komunalnog otpada, kao i za košenje zelenih površina. Zbog savremenih tehničkih karakteristika koristiće se i na poslovima zimskog održavanja pešačkih staza i letnjeg održavanja bankina pored lokalnih puteva.\nU prethodnih godinu dana JKP“Komunalkac“ imao je i druge investicije, rekao je direktor Vladimir Sinadinović\n“Na inicijativu i uz pomoć gradonačelnika nabavili smo dve nove auto čistilice marke Dulevo, u vrednosti od 22 miliona i 17 miliona dinara. Uložili smo i preko milion dinara soptstvenih sredstava u nabavku nove i rekostrukciju postojeće mehanizacije, odnosno opreme za rad radne jedinice zelenilo. Sve ove investicije znatno su olakšale rad preduzeća i vizuelni efekti na terenu lako su uočljivi, rekao je Sinadinović.\nNovo vozilo JKP „Komunalac“ nakon sprovedenog trendera nabavio je od firme „Jugometal“ iz Svilajnca.\nOvaj projekat finansiran je delom iz sredstava Fonda za zaštitu životne sredine.\nPočetkom septembra raspisan je konkurs na kome su sva pravna lica mogla da konkurišu sa projektima iz oblasti zaštite životne sredine. Od prispelih predloga za projekte komisija je izabrala 12 projekata, koji će se finansirati ili sufinansirati iz Fonda. Među tih 12 projekata je i nabavka ovog traktora.\n“Značaj kupovine jedne ovakve mašine za grad je veliki, a samim tim i ideja našeg gradonačelnika da se svake godine obnavlja mehanizacija komunalnih preduzeća koja je i te kako dotrajala, se ostvaruje. Nadamo se da će takav trend biti i u sledećim godinama, rekala je načelnica Gradske uprave za zaštitu životne sredine Bobana Stošić, i zahvalila se svim radnicima „Komunalca“ koji se brinu o tome da naš grad bude čišći i uređeniji. Mašina je posebno značajna pre svega za uređenje nekih nepristupačnijih terena, a od velikog značaja će biti i u našim nedeljnim akcijama koje se realizuju već pune tri godine”, rekla je Bobana Stošić.\nNa konkurs koji je raspisao i sproveo Fond za zaštitu životne sredine, i koji se odnosio isključivo na pravna lica, u oblasti zaštite životne sredine, prispelo je 13 konkursnih projekata, od kojih je komisija izabrala 12, koji će se finansirati ili sufinansirati iz Fonda za zaštitu životne sredine.\nPrijave su stigle za tri grupe projekata, jedna je ekološka edukacija, organizovanje različitih kvizova, tribina, radinica, druga grupa se odnosila na ozelenjavanje i isrcrtavanje eko murala i treća grupa su bili izvođački projekti – postavljanje mobilijara, uređenje entergijera i td. Ukupni budžet za projekte u oblasti zaštite životne sredine bio je 3,5 miliona dinara, rekla je načelnica Bobana Stošić. Ove godine organizvoan je prvi put konkurs za projekte u oblasti zaštitne životne sredine, a naredni se očekuje već februara 2017.


Beta 6. januara 2021. 12:00\n„Mišljenje Saveta EU u 2020. je bilo da Srbijsa nije postigla dovoljan napredak u glavnim oblastima kao što je vladavina prava – poput pravosudja, borbe protiv korupcije i slobode izražavanja – za otvaranje novih poglavlja, i da je potrebno ubrzavanje i produbljivanje reformi“, kazao je Fabrici u intervjuu za „Blic“.\nFabrici je istakao da je ponosan na ono što je EU uradila za Srbiju u vreme pandemije korona virusa i da su činjenice i brojke „na njihovoj strani“.\n„Još u martu smo odmah usmerili 93 miliona evra za ekonomsku pomoć i više od 15 miliona posobeno za potrebe zdravstvenog sistema. Zahvaljujući tim sredstvima smo donirali Srbiji milione jedinica lične zaštitne opreme, 140 trijažnih kontejnera, respiratore, koncentratore kiseonika, 32 potpuno opreljemna saniteta i specijalna vozila za dekontaminaciju, a dodatnih 200 srpskih zdravstvenih radnika je zaposleno od jula sredstvima EU“, podsetio je Fabrici.\nOdobreno je tada i 70 miliona evra za regionalne IPA fondove, od čega će Srbija dobiti veliki deo, kao pomoć za obezbedjivanje vakcina protiv korona virusa na Zapadnom Balkanu, dodao je on.


Ako se Priština bude ponašala neodgovorno, dobiće snažan i efikasan odgovor - Radio Kosovska Mitrovica\nAko se Priština bude ponašala neodgovorno, dobiće snažan i efikasan odgovor\n7. March 2022, 14:05\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić upozorio je danas da će se, ako se takozvano Kosovo bude primilo u međunarodne organizacije, kao što to neki žele, suočiti sa snažnim I efikasnim odgovorom Srbije, koji će ih iznenaditi.\nVučić je, na pitanje o inicijativama za prijem Kosova u međunarodne organizacije, rekao da postoji više uglova za sagledavanje ove sitacije, a jedan je da mnogo vide u globalnom rešenju mogućnost da reše pitanje Kosova.\nUkazao je da se iz teksta u „Gardijanu“, koji je uvod u različite ideje, moglo videti šta nekim političarima može pasti napamet.\nRekao je da vidi da mnogo žele ubrzani prijem takozvanog Kosova u međunarodne organizacije\n„Moja poruka, bez da ulazim u sve detalje, a mi analiziramo sve temeljno, da će se, ako krenu sa tim, iznenaditi snažnim I efikasnim odgovorom Srbije. Ukoliko bi se Kosovo primilo u međunarodne organizacije to bi značilo rušenje Vašingtonskog sporazuma. Tada će saznati o više zemalja koje su povukle priznanje”, objasnio je on.\n“Ako se budu ponašli neodgovorno, mi ćemo ozbiljno i odgovorno odgovoriti”, poručio je Vučić.


Nepredvidiva budućnost - Veselin Jevrosimović\nJedan od zadataka koje sam pred sebe postavio pri pisanju ovih tekstova je i pokušaj predviđanja tehnološkog napretka. Kako su savremeni svet i svakodnevne aktivnosti bezmalo svakog stanovnika planete usko i neraskidivo povezani sa digitalnim uređajima i telekomunikacijama, to znači da istovremeno pišem i o budućnosti ljudskog roda. Retko, međutim, razmišljamo o tome koliko je ponekad teško anticipirati dešavanja u oblastima koje su veoma dinamične.\nZbog toga se svaki put iznenadim kada pročitam o procenama eksperata od pre nekoliko decenija koje su se obistinile sa neverovatnom preciznošću. Jedan od dobrih primera je predviđanje da će računari u prvim decenijama 21. veka biti sveprisutni i da će se ugrađivati u najrazličitije uređaje i predmete za svakodnevnu upotrebu. Početkom sedamdesetih godina prošlog veka, kada se ova ideja rodila, kompjuteri su zauzimali po nekoliko prostorija i bili su rezervisani samo za velike naučne centre, vojne i državne institucije. Danas, pri svemu tome, imamo praktično eksponencijalno ubrzanje tehnološkog rasta, pa se lako može desiti da realnost „preskoči“ nekoliko očekivanih koraka razvoja IT rešenja. Jedan od razloga za ubrzanje je način na koji funkcioniše inovativnost. Svaka dobra ideja po pravilu rađa nekoliko novih, a brzina razmene informacija i dostupnost podataka u eri interneta omogućuju trenutno širenje tih ideja po celom svetu. Postavlja se i pitanje da li će u nekom momentu veštačka inteligencija postati sastavni deo lanca inovacija i kako će to uticati na budućnost. Od ljudi će se očekivati da se bave kreativnim delatnostima, pošto će većinu manuelnih zadataka moći da obavljaju mašine. To, pored fizičkih poslova, uključuje i proračune, analize, programiranje i druge intelektualne aktivnosti.\nZbog svega toga svaku procenu tehnološke budućnosti, pogotovo na duže staze, treba uzeti sa velikom dozom rezerve. Neki fenomeni o kojima danas naveliko govorimo možda nikada neće u potpunosti zaživeti, dok će neki drugi, za koje još nismo ni čuli, višestruko prevazići najluđe snove futurista. U svakom slučaju, sigurno je da živimo u interesantnim vremenima. Bitno je samo, kao što uvek ističem, da budemo spremni da se prilagođavamo promenama i da iz napretka tehnologije izvučemo korist kao država i kao pojedinci.


Mesec u osmoj kući često upućuje na naglašenu osećajnost, na izraženu sklonost ka preispitivanju i gotovo detektivskom analiziranju sopstvenih osećanja i na težnju ka što uspešnijem suzbijanju i kontrolisanju povremeno prisutnih negativnih emocija.\nPrisutna je težnja da se svako emocionalno stanje u dovoljnoj meri osvesti i to najčešće posredstvom nastojanja na jasnom prepoznavanju i percipiranju svojih osećanja i pronalaženju mogućeg uzroka/izvora same prirode osećanja kako bi se nakon toga otpočelo sa potragom za pronalaženjem adekvatnog rešenja za probleme koji mogu nastati kao posledica eventualne emotivne krize.\nEmotivni život ove ličnosti može biti sav satkan od raznolikih emocija i može predstavljati neiscrpan "bunar emocija", ispunjen nesagledivo dubokim, komplikovanim, zamršenim i turbulentnim osećanjima dobro skrivenim od očiju sveta.\nMesec u osmoj kući koja je vodena i sledujuća (sukcedentna) kuća ukazuje na to da ova osoba svoja osećanja u ljubavi najčešće ispoljava na nežan i romantičan način ali istovremeno i na vrlo kolebljiv, suptilan i indirektan način (neretko pokazujući svoju naklonost i privrženost pre delima nego rečima) pa se za nju može reći i da je u tom pogledu zatvorenije prirode.\nPoseduje vrlo pronicljiv um i trudi se da ne upada lako u zamku varljive, lažnim emocijama obojene, slike prividne stvarnosti već se u mnogim situacijama pokazuje dovoljno razboritom i spremnom na suočavanje sa realnošću. Hrabro prihvata nove emotivne izazove odlikujući se sposobnošću regeneracije emocionalnih rana. Uporne, istrajne i nezaustavljive je prirode na putu pronalaženja svog potpunog unutrašnjeg, odnosno svog emotivnog, blaženstva.\nNa ljubavnom planu neretko ukazuje na izraženu strastvenu potrebu za većim uživanjem u čulnim zadovoljstvima ljubavi, odnosno na pojačane seksualne apetite.\nOvakva pozicija Meseca često ukazuje i na prisustvo neobično snažne intuicije kao i na moguće proročke snove.\nTakođe, mogu biti uočljiva i učestalija razmišljanja na temu smrti, ljudske psihe, duhovnosti, reinkarnacije, vanzemaljskih svetova, paralelnih univerzuma...


Radio televizija Rožaje - Predsjednik Đukanović se sastao sa Visokom komesarkom za ljudska prava Misel Bašele\nPredsjednik je zahvalio Komesarki za susret i istakao zadovoljstvo prilikom da se obrati Savjetu za ljudska prava prvi put na nivou šefa države. Uz čestitke za izbor Komesarki Basale i punu podršku radu Kancelarije pozvao je da posjeti Crnu Goru. Crna Gora je kao mala multietnička zemlja posvećena promovisanju ljudskih prava u našem društvu. Multikulturalizam je dio naše tradicije, ali i naših obaveza na putu ka EU, i zbog toga vidimo veliku šansu u saradnji sa Savjetom za ljudska prava i Kancelarijom komesara.\nNa toj liniji pozdravio je prioritete Kancelarije u dijelu prevencije ljudskih prava, posebno u vremenu izazova politizacije ljudskih prava i finansijskih izazova. On je naglasio da je to dodatni motiv za tješnju saradnju Crne Gore sa sistemom UN-a u čemu će pomoći i opredjeljivanje eksperta za podršku kancelariji u Crnoj Gori, i pilot projekat za ustanovljavanje baze podataka za ljudska prava.\nPredsjednik je iskoristio priliku da informiše komesarku Bašele o stabilnom demokratskom i evropskom razvoju Crne Gore, i posvećenom usvajanju evropskih standarda. U tom kontekstu je i usvajanje Zakona o slobodi vjeroispovjesti, što je nastavak procesa harmonizacije sa savremenim tekovinama Evrope. Suština problema je borba između onih koji vide ZB u EU i onih koji bi da konzerviraju ZB u prošlost. Đukanović je poručio da nema sumnje čemu budućnost pripada i da ćemo i ovu situaciju riješiti sami.\nIako je došlo do masovnih protesta, vlada je zainteresovana da smiri situaciju i to je proces koji teče mirno uz profesionalno djelovanje policije i poziv SPC-e na uzdržanost, kazala je komesarka Bašele.\nPosebno je pozdravila početak dijaloga između crkve i Vlade uz očekivanje da to bude konstruktivan proces koji će voditi rješenju prihvatljivom za sve. Komesarka Bašele je zahvalila Predsjedniku za saradnju i pozdravila posvećenost ciljevima Savjeta za ljudska prava na putu ka EU.\nKomesarka Bašele je iskazala uvjerenje u dalji reformski napredak Crne Gore.


CEPRIS: Nova radna grupa da izradi rešenje po mišljenju Venecijanske komisije - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » CEPRIS: Nova radna grupa da izradi rešenje po mišljenju Venecijanske komisije\nCEPRIS: Nova radna grupa da izradi rešenje po mišljenju Venecijanske komisije\nCentar za pravosudna istraživanja (CEPRIS) ocenio je danas da je u daljem postupku promene Ustava potrebno da Ministarstvo pravde formira radnu grupu koja će izraditi rešenja u skladu sa mišljenjem Venecijanske komisije koja je konstatovala da većina izrađenih amandmana mora temeljno da se menja ili da se u potpunosti briše.\n0Piše: FoNet 26. juna 2018. 12.46\nCEPRIS je naveo da je posle formiranja radne grupe potrebno sprovesti stvarnu javnu raspravu o usklađenosti predloženih rešenja sa unapred zacrtanim ciljem pri promeni Ustava Srbije – otklanjanjem političkog uticaja na sudsku vlast.\nU saopštenju CEPRIS je naveo da bi Ministarstvo pravde, umesto izražavanja zadovoljstva sadržajem mišljenja međunarodnih stručnjaka, trebalo da prizna odgovornost za pogrešna rešenja i propuste koje je predložilo i koja su rezultirala brojnim primedbama Venecijanske komisije.\nPrema Centru, ključna mesta kritike međunarodnih stručnjaka poklapaju sa onima koje je, pre upućivanja teksta Venecijanskoj komisiji, uputila stručna javnost u Srbiji.\nKljučna primedba se odnosi na neadekvatnost sastava Visokog saveta sudstva i mogućnosti njegovog čestog raspuštanja, kao i neodgovarajući sastav Državnog veća tužilaca, u kom i dalje većinu čine članovi izabrani u Narodnoj skupštini.\nKritikovani su i predloženi razlozi za razrešenje sudija i tužilaca, izbor tužilaca u Skupštini, ujednačavanje sudske prakse zakonskim putem, neprecizne odredbe o upućivanju sudija na rad u druge sudove, kao i nedostatak javne rasprave o nacrtu ustavnih amandmana, piše u saopštenju.\nCEPRIS, pravosuđe, venecijanska komisijaBeograd


Privreda Kantona Sarajevo od početka 2014. u vrlo teškoj situaciji - Akta.ba\nPrivreda Kantona Sarajevo od početka 2014. u vrlo teškoj situaciji\n06.06.2014. 10:08 / Izvor: eKapija.ba\nPrivreda Kantona Sarajevo je od početka 2014. godine u vrlo teškoj situaciji, te je potrebno snažnije zaštititi domaću proizvodnju, ozbiljnije pristupiti smanjenju administracije i rasterećenju privrede po osnovu poreza, doprinosa i drugih naknada, snažnije podsticati izvozno orijentisana preduzeća, te hitno pristupiti reformi javne uprave i socijalnog sektora. Ovo je istaknuto na proširenoj tematskoj sjednici Upravnog odbora Privredne komore Kantona Sarajevo, održanoj 05. juna 2014. godine, na kojoj su, pored članova Upravnog odbora, prisustvovali i predstavnici vlasti, jedan broj privrednih subjekata iz Kantona Sarajevo, kao i predstavnici Ureda specijalnog predstavnika Evropske unije u Bosni i Hercegovini i drugih relevantnih domaćih institucija. Sjednicu je vodio Neven Hadžisulejmanović, predsjednik UO.\nRazmatran je dokument koji je sačinila Komora o stanju i problemima privrede u Kantonu Sarajevo u 2013. godini i na početku 2014. godine. Cilj izrade predmetne analize i organiziranja tematske rasprave bio je da se, na osnovu prezentiranih podataka, što realnije ocijeni stanje u kojem se nalazi privreda Kantona Sarajevo i šire, kako bi se donijele adekvatne mjere na ublažavanju posljedica i otklanjanju problema u poslovanju izazvanih, između ostalog i ekonomskom krizom, političkom nestabilnošću, kao i katastrofalnim elementarnim nepogodama koje su zadesile BiH.\n"Politička nestabilnost zemlje, nedovoljna pravna sigurnost, nepostojanje mehanizma koordinacije, nedostatak razvojnih strategija, nedostatak direktnih stranih investicija i spora realizacija kapitalnih investicija i dalje uveliko usporavaju potpuni izlazak iz ekonomske krize", istakao je u svom uvodnom obraćanju Kemal Grebo, predsjednik Privredne komore Kantona Sarajevo.\nU 2013. godini u Bosni i Hercegovini se nije desio ekonomski rast, ali je došlo do djelimičnog zaustavljanja negativnih trendova iz proteklih kriznih godina.\nNa početku tekuće godine u realnom sektoru Kantona Sarajevo bilježe se znaci negativnih ekonomskih kretanja na godišnjem nivou, a ogledaju se u padu industrijske proizvodnje, prometa u trgovini na malo, broja posjeta turista te smanjenju broja zaposlenih. Zapanjujući je podatak da je odnos zaposlenih u privredi i neprivredi u Kantonu Sarajevo 51,5:48,5 procenata, što je za realni sektor gotovo neodrživo.\nNa drugoj strani, početak 2014. godine karakteriše rast proizvodnje i prodaje šumskih sortimenata, smanjenje nezaposlenosti, rast neto-plaća te pad cijena.\nNegativne promjene u prvom kvartalu 2014. godine zabilježene su u vanjskotrgovinskoj razmjeni Kantona Sarajevo gdje je izvoz smanjen, a uvoz povećan u odnosu na prvi kvartal prethodne godine. Ovakva kretanja su uzrokovala smanjenje pokrivenosti uvoza izvozom i povećanje deficita Kantona Sarajevo.\n"Novo stanje u kojem se nalazi BiH, nakon katastrofalnih poplava i pokretanja klizišta, zahtijeva radikalne promjene u uslovima privređivanja u fiskalnoj politici te pomoć iz inostranstva. Mnoge firme koje su u proteklom periodu pretrpile velike štete neće biti u mogućnosti izmirivati svoje obaveze prema državi pa će se taj teret poreskih opterećenja prevaliti na ostale pravne subjekte što će dovesti do brojnih posljedica", kazao je Grebo.\nPrema riječima diskutanata, uvjeti privređivanja u Bosni i Herecegovini, pa tako i u Kantonu Sarajevo ne mogu se promijeniti na bolje sve dok su porezna opterećenja visoka.\nTo je naročito evidentno kada je riječ o doprinosima na plaću i iz plaća, koji u oba bh. entiteta već prelaze 31% bruto plaće, a sa dijelom koji direktno terete poslodavca i porezom na plaće čak više od 45% bruto naknade za rad. Privrednicima se nameću i druga fiskalna i parafiskalna opterećenja koja dolaze sa svih nivoa državnog organizovanja, a posebno sa nivoa lokalne uprave gdje su privrednici prisiljeni plaćati razne takse.\nImajući sve ovo u vidu, Upravni odbor Privredne komore Kantona Sarajevo sugeriše vlastima da iskoriste predizbornu kampanju donošenjem konkretnih mjera, kojima će se vidno poboljšati uvjeti privređivanja. Samo na taj način mogu računati na povoljan izborni rezultat.\nNeke od predloženih mjera: jedinstvena poreska reforma, zaustavljanje nelikvidnosti, pokretanje investicionih aktivnosti i drugo\nJedna od osnovnih mjera za rasterećenje privrede, istaknuta tokom rasprave, jeste reforma poreskog sistema, sa naglaskom na Porez na dodanu vrijednost.\n"Parcijalna rješenja u domenu fiskalne politike ne mogu dati odgovarajući rezultat, nego samo sveobuhvatna poreska reforma koja bi značajan dio fiskalnog opterećenja sa zarada prebacila na oporezivanje potrošnje, uz uvođenje restrikcija u javnom sektoru, kao i uvođenje poreza na imovinu", posebno je istakao Ljubiša Đapan, direktor Federalnog zavoda za programiranje razvoja.\nPrivrednici su se složili da je neophodno pokrenuti i mjere u borbi protiv galopirajućeg rasta nelikvidnosti privrednih subjekata, te pokušati osloboditi dio zarobljenih sredstava u neriješenim dužničko-povjerilačkim odnosima, putem multilateralne kompenzacije. Paralelno s tim raditi na zakonskim rješenjima trajnog uklanjanja uzroka nelikvidnosti (sankcije zbog narušavanja privrednih odnosa).\nNaglašena je i potreba zadržavanja investicione aktivnosti, jer se ekonomski problemi ne mogu rješavati zastojima i ograničenjima privrednog razvoja i potrošnje, nego razvojnim konceptom.\nPozdravljena je opredjeljenjost nadležnih institucija da se konačno pristupi izradi nove razvojne strategije za period do 2020. godine, pri čijoj izradi će se, kako kažu, konsultovati i Privredna komora Kantona Sarajevo.\nPrivreda Kantona Sarajevo


Dan ljubavi: Reci - Volim te - na Viberu! - Zanimljivosti - Ostalo - Vesti - Svet Plus\n09:51 11. FEB 2020.\n“Tokom nastupajuće sezone ljubavi, Rakuten Viber želi da ohrabri i podstakne intimne razgovore medu ljudima, time što će im pružiti korisna i zabavna sredstva kako bi dali svoj doprinos daljem širenju ljubavi i pažnje. Nadamo se da će svaka poslata ili primljena ljubavna čestitka pokrenuti sadržajnije razgovore koji će imati dublje značenje za sagovornike, stvarajući posebne veze i odnose među njima. Zahvaljujući našim personalizovanim „Vibertinima“ (podržanim od strane naših izuzetnih partnera u svakoj zemlji regiona) korisnici će steći nove načine da okončaju uzajamnu tišinu u svojim četovima – i prevaziđu vremenska i prostorna ograničenja kako bi širili ljubav van svih granica.\nČak i ako neka obožavana osoba nije upoznata sa osećanjima koja se gaje za nju ili njega, to ćete sada biti u mogućnost da saopštite i izrazite bez odavanja svog identiteta. Ako vas "potrefi" ljubavna poruka u našem Vibertinu, ne budite nepristupačni - već odgovorite na nju!" preporučuje Zarena Kančeva, direktorka za marketing i odnose sa javnošću kompanije Rakuten Viber za tržišta centralne i istočne Evrope.\nDan ljubaviljubavvolim teViberstikerizanimljivosti