Kipar dao saglasnost Americi da razmesti tim za hitne intervencije - 08.01.2020, Sputnik Srbija\nKipar je dao saglasnost da Sjedinjene Američke Države na njihovoj teritoriji privremeno rasporede tim za brze intervencije u slučaju evakuacije američke... 08.01.2020, Sputnik Srbija\nevropa, svet, vesti, kipar\n19:44 08.01.2020 (Osveženo: 20:07 08.01.2020)\n© AFP 2021 / PETROS KARADJIASBritanski vojni avioni F-35B sleću na vojnu bazu na Kipru\nPortparol je naveo da je Kipar dobio zahtev od Sjedinjenih Američkih Država da, u slučaju potrebe, rasporedi svoj tim za hitne intervencije kao odgovor na rastuće tenzije između Sjedinjenih Američkih Država i Irana.\n„Kipar je dao saglasnost za privremeno raspoređivanje u zemlji američkog tima za hitne intervencije koji ima zadatak da evakuiše članove američke diplomatske misije iz regiona, kao i američkih državljana ako bude potrebno“, rekao je Kusios.\nOn je naglasio da se zahtev odnosi samo na „potpuno humanitarne operacije“.\nU saopštenju se ističe da, kako se više puta dešavalo u prošlosti, Kipar stavlja na raspolaganje objekte za humanitarne operacije na osnovu zahteva trećih zemalja unutar i van Evropske unije i to će nastaviti da radi kao faktor stabilnosti i bezbednosti u regionu, „koristeći na taj način svoj geografski položaj, kao i odlične odnose sa svim državama istočnog Sredozemlja i Bliskog istoka“, precizirao je portparol.\n11 Decembar 2019, 18:15\nAmeričke snage za brzo reagovanje raspoređene su van granica zemlje i često su povezane sa američkim marincima. Njihovi brodovi su raspoređeni širom sveta, uz obalu problematičnih regiona, a za njih se kaže da su „pripremljeni za početni odgovor“ i uvek u pripravnosti.\nOdnosi Sjedinjenih Država sa Irakom i Iranom naglo su se zaoštrili nakon što su Sjedinjene Američke Države 3. januara izvele operaciju u blizini aerodroma Bagdad, u kojoj je ubijen iranski general Kasem Sulejmani i zamenik komandanta iračkih šiitskih ustaničkih snaga Abu Mahdi el Muhandis. Vašington je smatrao da su oni bili umešani u organizaciju napada na Ambasadu SAD u Bagdadu 31. decembra 2019.\nTeheran je nakon toga lansirao rakete zemlja-zemlja na američke baze u zapadnom Iraku i Erbilu, gde se nalazi američki vojni kontingent. Kako je javila iranska televizija „Pres TV“, u napadu je poginulo 80 ljudi. Međutim, Sjedinjene Američke Države nisu potvrdile ovu informaciju.\nOsim toga, irački parlament je 5. januara usvojio rezoluciju kojom se traži potpuno povlačenje svih stranih trupa iz zemlje zbog američkih akcija koje krše suverenitet zemlje.


OVO OTKRIĆE O PRENOSU KORONAVIRUSA ĆE SVE PROMENITI: Razmak od 2 metra DEFINITIVNO nije DOVOLJAN, evo šta se dešava - mediji.net\nOVO OTKRIĆE O PRENOSU KORONAVIRUSA ĆE SVE PROMENITI: Razmak od 2 metra DEFINITIVNO nije DOVOLJAN, evo šta se dešava\nOni su istakli da u takvim uslovima virus može dugo da preživi\nSvakim novim danom stručnjake iznenadi poneko novo otkriće o korona virusu, a zbog najnovijeg će stručnjaci možda morati da revidiraju mere.\nNaime, nova studija je utvrdila da što je vreme hladnije kapljice virusa putuju dalje.\n"Otkrili smo da u većini situacija kapljice putuju više od dva metra, koliko Centar za kontrolu i prevenciju bolesti navodi da je potrebno držati rastojanje da bismo se zaštitili", kaže koautor studije Janjing Žu.\nNaučnici su naveli i da se virus mnogo...\nprenošenje virusaPročitajte još na ovu temu\nKorona virusPreko 48400 vesti\nKoronom je više od zdravstva pogođena ekonomija: Šta sve možemo očekivati posle ovog virusa?\n- Uobičajeno je čuti kako ljudi govore da je epoha ogromnog ekonomskog napretka koja je obeležila prošli vek završena. Da je pad prosperiteta verovatniji od poboljšanja u deceniji koja je pred nama - napisao je poznati ekonomista Džon Mejnard Kejns 1930. godine, u vreme Velike depresije.Ove reči bi...\nSvaka druga kovid pozitivna osoba u Nišu radi u "Juri"\nOd 1. septembra do 29. oktobra pozitivan test na kovid stigao je za 169 radnika Jure, što čini 56.2 odsto svih novoobolelih u Nišu u prethodna dva meseca. Situacija nije dobra, kaže epidemiolog Branislav Tiodorović, koji je pre tri nedelje sa Gradskim štabom tražio da republička inspekcija proveri...\nHrvatska u poslednja 24 sata beleži 2.769 novih slučaja zaraze korona virusom, saopštio je Nacionalni štab.\nDRAMATIČNI APEL SLOVENCIMA U JOŠ JEDNOM CRNOM DANU: "Ostanite zdravi, zajedno ćemo uspeti"\nZaraza korona virusom potvrđena je kod još 1.797 osoba.\nZašto će zatvaranje drugih država biti manji problem za Hrvatsku od domaćeg karantina: "Glavna turistička sezona je prošla..."\n(Beta) - Drugi karantin će "pomrsiti" planove evropskih država o brzom oporavku i izlasku iz krize, piše danas zagrebački Večernji list, navodeći da je Hrvatskoj zatvaranje drugih država manji problem od domaćeg karantina.Prva, juče objavljena, procena o kretanju BDP-a u trećem ovogodišnjem kvartalu...


Za PIK Bečej nadmetaće se samo MK Grupa i Matijević\nBeta\t 12. decembra 2015. 12:00\nProdaja poljoprivrednog kombinata PIK Bečej metodom javne licitacije održaće se 17. decembra, a za kupovinu tog preduzeća do sada su se prijavila dva kupca, MK Grupa Miodraga Kostića i Industrija mesa “Matijević” Petra Matijevića, javio je danas portal Agrosmart .\nRok za predaju ponuda ističe u utorak, 15. decembra, a Kostić i Matijević dostavili su bankarske garancije za učešće na licitaciji u iznosu 17,1 miliona evra.\nProcenjena vrednost kapitala kombinata je 85,5 miliona evra, a početna cena na licitaciji biće 42,7 miliona evra.\nDvorac “Fantast” se ne prodaje, jer je nekadašnja imovina zemljoposednika Bogdana Dundjerskog koja je zaveštana Matici srpskoj.\nOglas o prodaji PIK-a Bečej objavljen je sredinom novembra i u njemu se navodi da Radna jedinica “Ratarstvo” raspolaže poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu i pod sistemima za navodnjavanje površine 2.908 hektara, te centrom za doradu semena, mešaonicom stočne hrane, silosima skladišnog kapaciteta 44.500 tona, krupnom i sitnom mehanizacijom.\nRadna jedinica “Svinjarstvo” ima šest objekata na farmi kapaciteta 4.600 krmača i 4.390 nazimica, što omogućuje proizvodnju do 100.000 tovljenika godišnje dok radna jedinica “Govedarstvo” raspolaže sa dve farme kapaciteta 1.950 krava i proizvodnjom mleka do 12 miliona litara godišnje.\nNa prodaju je i “Flora”, fabrika za preradu povrća, ribnjak od 666 hektara, kao i restoran “Ribnjak” i poslovni prostor u “Master centru” Novosadskog sajma.\nPored 2.908 hektara poljoprivrednog zemljišta u svom vlasništvu, PIK godinama zakupljuje još oko 8.000 hektara poljoprivredne zemlje u državnoj svojini.\nKupac PIK Bečeja nema obavezu da zadrži 1.400 radnika tog kombinata.\nNakon četiri godine stečaja i 230 dana u blokadi, bečejski kombinat bankrotirao je u maju ove godine.\nErnest Hemingvej, američki pisac i publicista\t(1899-1961)


EU - Zapadni Balkan samit u Sofiji: Povezivanje je prioritet - European Western Balkans\nEU – Zapadni Balkan samit u Sofiji: Povezivanje je prioritet\nAutor EWB 20. 04. 2018. 06. 06. 2018.\nSOFIJA – Povezivanje među zemljama Zapadnog Balkana biće glavna tema samita EU i Zapadnog Balkana u Sofiji, prema zvaničnom dnevnom redu Samita. Navodi se da će glavni cilj samita biti “ubrizgavanje” nove energije u odnosima između EU i Zapadnog Balkana.\nNeki od glavnih ciljeva Samita će takođe biti da se “potvrdi posvećenost EU prema svojim partnerima na Zapadnom Balkanu i da se ponovi pripadnost regiona evropskoj porodici”, kao i jačanje veza između EU i zemalja Zapadnog Balkana u infrastrukturi, digitalnoj i ljudskoj povezanosti. Pored toga, jedan od ciljeva Samita biće da približi Zapadni Balkan i EU kako da sarađuju zajedno u cilju rešavanja zajedničkih izazova, kao što su bezbednost, migracija, geopolitički razvoj i dobrosusedski odnosi.\nU “Verodostojnoj perspektivi proširenja i pojačanom angažovanju EU sa Zapadom”, koja je objavljena u februaru ove godine, rečeno je da će “uspešna ekonomska integracija unutar regiona i sa EU biti moguća samo uz povećanu povezanost”.\nMeđutim, u Strategiji je takođe konstatovano da mnoge obaveze iz regionalnih sporazuma još uvek nisu ispunjene i da zemlje moraju “u potpunosti poštovati Ugovor o energetskoj zajednici i ugovor o transportnoj zajednici, kao i pravila EU relevantna za zajedničko Evropsko vazduhoplovno područje”.\n“Samit će biti usredsređen na temu povezivanja sa ciljem poboljšanja veza sa Zapadnim Balkanom i u regionu”, rečeno je u izjavi Evropskog saveta.\nU februaru ove godine Donald Tusk je naglasio značaj samita za izgradnju snažnih veza sa Zapadnim Balkanom.\n“Mi ćemo imati za cilj jačanje veza i sa regionom, ali i unutar regiona. Ovo se odnosi na više ulaganja u transportnu infrastrukturu, kroz uvećavanje obrazovnih i kulturnih razmena kako bi komunikacija između naših građana bila lakša i brža. Samit će takođe imati za cilj jačanje saradnje u oblastima od zajedničkog interesa, uključujući bezbednost i migracije “, rekao je predsednik Evropskog saveta.\n“Samit je važan simbolički gest i takođe je važno primetiti da je Bugarska aktivno zainteresovana za promovisanje pridruživanja svojih suseda EU”, naglasio je Florian Biber, profesor na Univerzitetu u Grazu početkom ove godine za European Western Balkans.\nSastanku će prisustvovati premijer Bugarske Bojko Borisov, koji trenutno predsedava Savetu EU. Očekuje se i prisustvo visoke predstavnice za spoljne poslove i bezbednosnu politiku Federike Mogerini i komesara za susedsku politiku i pregovore o proširenju Johanesa Hana. Predsednik Evropskog saveta, Donald Tusk, predsedavaće sastankom i on će predstavljati EU zajedno sa predsednikom Evropske komisije Žan-Klod Junkerom.


U četiri koraka do bezbrižne zime | Fotomaraton 2.0\nPosted on април 18, 2018 by fotograf\nTokom letnjih meseci svi su nekako bezbrižni i uvek se za većinu problema brzo nalaze rešenja. To je negde i normalno, budući da se u toplijim mesecima lakše funkcioniše, brže se kreće, nema brojnih prepreka koje se javljaju tokom zimskog perioda. Baš iz toga razloga se za zimu uvek treba pripremati i dočekati je spreman.\nBaš kao što to rade brojne životinje, koje skoro celu jesen iskoriste sređujući svoj dom i pripremajući hranu za te zimske mesece, kako se ne bi dogodilo da nemaju gde da spavaju i obitvaju kada padne sneg ili da nemaju šta da jedu.\nZapravo, to pokazuje samo da smo svi u istom „problemu“ i da nam je svima potrebna određena priprema, a evo koja su to možda četiri najvažnija koraka koja bi trebalo da uradite da bi i vaša zima bila bezbrižna i lakša.\nRealna situacija govori da je najbitnije od svega misliti na grejanje u zimskim mesecima. Oni koji koriste električnu energiju kako bi ugrejali svoje domove, trebalo bi mnogo pre grejne sezone da razmišljaju o štednji novca, kako računa koji su tada i te kako uvećani ne bi doprineli nekoj nesigurnosti i nestabilnosti samog budžeta.\nMeđutim, kada se grejanje zasniva na potrošnji drva, uglja, onda o tome treba da se razmišlja već pri kraju leta, bez preteranog čekanja, jer je tada i ogrev većinom mnogo jeftiniji nego pred samu zimu, a i mnogo je lakše sve srediti kada kišni dani i loše vreme još nisu otpočeli. Prvo i osnovno jeste da razmislite o grejanju, te tome kako sve da pripremite na vreme.\nNe radi se zaista o stvaranju zaliha, kao što to možda rade veverica, ali bi trebalo u toku zimskih meseci da imate planirane kupovine, jednom nedeljno ili čak jednom mesečno kada ćete za taj period i kupiti dovoljno namirnica i ostalih potrepština.\nOsim što nećete imati obavezu da svakog dana odlazite do marketa, pijace, ovakav način pazarenja se i te kako ispostavlja kao najekonomičniji.\nUkoliko ste vozač i posedujete lični automobil, onda je što i sami znate potrebno da na vreme uradite celu proveru, tehnički pregled svog automobila, te da promenite sve ono šta zakon zahteva kada zima dolazi.\nNemojte čekati poslednje datume predviđene zakonom, već to uradite na vreme, kako biste znali da ništa ne može da vas iznenadi negde na putu. Provereno ulje, antifriz, celokupni automobil svakako, te promenjene gume, sve urađeno na vreme, dozvoliće vam da nemate mnogo razmišljanja i briga bar o tome.\nI na kraju, ono najlepše. Nekako je navika da svi znamo da ćemo otići na more, negde na letovanje, u posetu nekoj državi ili gradu kada su temperature u plusu, a manjina razmišlja o zimovanjima i putovanjima zimi.\nZato pored svih planiranja o bezbrižnoj zimi, uvrstite i neko putovanje tokom praznika, odlazak na neku planinu, jer tamo ćete sigurno osetiti potpunu bezbrižnost. Često sve te pripreme, brojna razmišljanja o tome šta jedno godišnje doba za sobom donosi, umeju da izmore i stresiraju, zbog čega je poslednji korak u svemu ovome veoma potreban.


Kuršumlijski Dom zdravlja pred zatvaranjem\nIzvor: RTS, 01.Apr.2009, 19:37\nDomu zdravlja u Kuršumliji preti prestanak rada i blokada žiro-računa zbog neizmirenih dugova. Najviše za dve nedelje neće biti lekova, goriva za sanitetska vozila, a Hitna služba neće zbrinjavati pacijente.\nDomu zdravlja u Kuršumliji preti blokada žiro računa i prestanak rada zbog duga većeg od 20 miliona dinara, upozorila je zamenica direktora Doma zdravlja Gorica Mihajlović.\nMihajlovićeva je objasnila da su računi za prošlu godinu za naplatu lekova >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << i sanitetskog materijala u iznosu od sedam miliona dinara stigli od Velefarma, iako je , kako tvrdi, Zavod za zdravstveno osiguranje ta sredstva ranije preneo na račun Doma zdravlja.\n"Šta se dogodilo sa tim novcem tek treba da utvrde istražni organi", rekla je Gorica Mihajlović i ukazala da će za naplatu uskoro stići još jedan račun za ranije naručene lekove u iznosu od devet miliona dinara.\nIstovremeno, u Domu zdravlja rekli su da je sporno još oko pet miliona dinara za putne troškove zaposlenih, neplaćeni porez, kao i niz drugih neizmirenih računa.\nFilijala Zavoda zdravstvenog osiguranja u Prokuplju utvrdila je da je kuršumlijski Dom zdravlja nenamenski potrošio dva miliona dinara namenjena plaćanju lekova i sanitetskog materijala.\nOdeljenje za privredni kriminal iz Prokuplja sprovodi istragu povodom sumnji da je proneveren novac, namenjen kupovini lekova za protekle tri godine u kuršumlijskom Domu zdravlja.\nU februaru je podneta krivična prijava protiv šefice računovodstva zdravstvene ustanove u Kuršumliji Ljubinke N. (55) zbog sumnje da je proneverila 350.000 dinara.\nMihajlovićeva je naglasila da ta ustanova nema novca da pokrije dugovanja i da se lokalnoj samoupravi i Vladi Srbije obratila za pomoć u prevazilaženju finansijskih problema.\n"Žiro-račun bi mogao da bude blokiran za dve nedelje, zbog čega bi Dom zdravlja u Kuršumliji mogao prestati da radi jer neće imati lekove, gorivo za sanitetska vozila, a Hitna služba će biti onemogućena da zbrine pacijente", upozorava Mihajlovićeva.


„Jesen u mojoj ulici” premijerno… – CLUBBING.RS\n„Jesen u mojoj ulici” premijerno…\nMay 27, 2009 • No Comments •Film\nAutentičnu priču o odrastanju u jednom od novosadskih predgrađa predstavlja nam Miloš Pušić, prošlogodišnji dobitnik nagrade festivala Cinema City u selekciji „Up to 10 000 bucks”. Njegovo debitantsko celovečernje ostvarenje „Jesen u mojoj ulici” biće premijerno prikazano na festivalu 10. juna.\nDebitantski dugometražni film novosadskog reditelja Miloša Pušića, „Jesen u mojoj ulici” biće premijerno prikazan na festivalu Cinema City, u sredu 10. juna u 20h u velikoj sali Srpskog narodnog pozorišta. Autentična priča o odrastanju i prijateljstvu, smeštena u predgrađe Novog Sada, biće prikazana u okviru selekcije „Nacionalna klasa“ u konkurenciji za nagrade festivala – najbolji domaći film, najbolja režija, scenario, najbolja muška i ženska glavna uloga, najbolja fotografija i montaža.\n„Jesen u mojoj ulici" govori o Promaji i Kučetu, dvadesetogodišnjacima koji besmisleno provode dan u jednom od zabačenih predgrađa Novog Sada.\nTražeći novac da prvi put posle osnovne škole odu na more, provode nas kroz podsvet Detelinare, kroz ignorisan i zaboravljen deo drušva. Uprkos tome što sve ukazuje da ce ovo biti samo još jedan jesenji dan, na ovom naizgled bezazlenom putu dogodiće im se trenutak koji će zauvek izmeniti njihove živote. Glavne uloge u filmu tumače mladi glumci Filip Đurić, Nikola Spasojević, Milica Trifunović i Nađa Dobanović dok je za za montažu zadužen Ivan Knežević a direktor fotografije je Aleksandar Ramadanović.\nReditelj, scenarista i producent filma „Jesen u mojoj ulici“ , Miloš Pušić, režirao je do sada dva kratka dokumentarna filma, „Tag“, i „Uspavanka za dečaka“ koji je prikazan na 25 festivala širom sveta i za koji je, na prošlogodišnjem festivalu Cinema City osvoijo nagradu za najbolji film u kategoriji „Up to 10 000 bucks“.\nU okviru selekcije „Nacionalna klasa“ biće prikazano deset domaćih ostvarenja, među kojima je pet premijera. Najbolji domaći film osvojiće nagradu festivala „Ibis“ i 10 000 dolara, dobitnik za najbolju režiju 3 000 dolara, dok će dobitnici za scenario, najbolju mušku i žensku glavnu ulogu, najbolju fotografiju i montažu osvojiti „Ibis“ i novčanu nagradu od 2 000 dolara.


Oružane snage Čilea u borbi protiv koronavirusa | CeGIT\nNakon potvrde prisustva koronavirusa u Čileu, jedan od prvih koraka čileanske vojske bio je pružanje pomoći regionalnoj bolnici u Talci, odnosno njeno snadbevanje opremom i postavljanje šatora koji će poslužiti kao sobe za izolaciju. Ubrzo nakon toga, u luci grada Antofakasta realizovana je smulacija postupanja u slučaju sumnje na prisustvo koronavirusa među posadom na trgovačkim brodovima iz inostranstva. Scenario vežbe u kojoj se zaraženi pacijent iz Azije prebacuje u regionalnu bolnicu, pored vojske podrazumevao je i uključivanje pripadnika vatrogasne službe, Kancelarije za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova Čilea i Pomorske uprave.\nU narednim danima, zbog nepovoljnog razvoja situacije, vlada Čilea usvojila je paket mera koji je podrazumevao da se Oružane snage direktno uključe u borbu protiv širenja virusa. U skladu sa tim, Vojska Cilea na raspolaganje je stavila poljsku bolnicu, šest medicinskih službi iz sistema vojnog zdravstva i brod-bolnicu “Sargento Aldea” čileanske mornarice (što je ispraćeno manjim skandalom zbog otkrića prisustva slabije koncentracije azbesta u konstrukciji broda). Paralelno sa tim, vojska je saopštila da prekida sa procesom selekcije regruta za vojnu službu ali i pozvala sve one koji su do 19. marta dobili pozive, da se odazovu i prijave na služenje vojnog roka.\nFoto: Ministarstvo odbrane Čilea\nDekretom broj 104. čleanska vlada proglasila je stanje izuzeća ustava usled katastrofe, a dokument su potpisali predsednik Čilea Sebastián Piñera, ministar odbrane Alberto Espina i ministar unutrašnjih poslova Gonzalo Blumel. U pomenutom dokumentu navedeno je 16 armijskih generala čileanske vojske koji u period od 90 dana preuzimaju nadležnost odbrane u 16 čileanskih regiona, tako da je svakom od njih u nadležnost dodeljen po jedan region. Međutim, ubrzo je došlo do manje promene, jer je brigadnog generala Patricia Mericq Guilu zaduženog za region Araukania, usled pozitivne potvrde na zaraženost koronavirusom, zamenio general u istom činu Luis Sepulveda Diaz. Ovaj slučaj nije izazvao veće probleme jer je reč o komandnom mestu koje se nalazi u zabačenoj planinskoj obasti, te sem neposredno angažovanog osoblja, nije bilo drugih kontakata.\nTo, nažalost, nije bio jedini slučaj pojavljivanja koronavirusa u Oružanim snagama. Krajem marta, 16 pripadnika 17og planinskog odreda “Los Angeles” smešteno je u karantin jer je otkriveno da je jedan od pripadnika imao privatan kontakt sa civilnim licem kod koga je kasnije utvrđeno prisustvo virusa. Kako bi se ovakvi slučajevi sprečili u budućnosti, dodatno su izdata stroga naređenja i striktni protokoli o postupanju pripadnika čileanske vojske.\nU međuvremenu, pristupilo se mobilizaciji trupa, a prvi kontigenti obezbeđeni su iz redova 7. pešadijskog bataljona iz Antofagaste i ojačang puka iz Kalame (koji se nalaze u sastavu Prve divizije), uz asistenciju Ratnog vazduhoplovstva. Tako je čileanska vojska angažovana na transportu i obezbeđivanju medicinskog materijala, opreme, medicinskog osobja ali i na podizanju prihvatnih kapaciteta za lečenje obolelih. U prvom trenutku bilo je angažovano 20.422 pripadnika Oružanih snaga i to 15.107 iz redova Kopnene vojske, 4.471 iz redova mornarice i 844 iz redova Ratnog vazduhoplovstva, ali je ovaj broj ubrzo narastao na 30.599 pripadnika vojske. Time je saopšteno da je na zadacima kontrole, zaštite i nadzora granica, kao i kontrole i zaštite bolnica, domova zdravalja, aerodroma, luka, elektrana, sistema za preradu vode, supermarketa i drugih javnih ustanova angažovana 71. jedinica Vojske Čilea.\nMeđu pomenutim jedinicama, izdvajaju se pripadnici 1. logističkog puka, koji su izvršili transport 344 kontejnera opreme iz Mejiđonsa u Antofagastu, kako bi omogućili uspostavljanje poljske bolnice sa 310 ležajeva, kao i pripadnici 2. logističkog puka, koji su otpočeli proces montiranja elemenata poljske bolnice u gradskoj bolnici San Jose. Njen osnovni kapacitet će biti 20 kreveta i omogućiće smanjenje pritiska na glavnu bolnicu i medicinske radnike koji rade u četiri smene. Paralelno sa ovim aktivnostima, pripadnici ostalih jedinica angažovani su različitim zadacima od obezbeđivanja kritične infrastrukture do sanacije, dezinfekcije i dezinsekcije drugih bolničkih objekata, kako bi i oni bili na raspolaganju za prihvat i lečenje zaraženih.\nKomanda za vojno zdravstvo uputila zahtev da vojno-industrijski kompleks odustane od ustaljenih aktivnosti na proizvodnji proizvoda i usluga u oblasti odbrane i otpočne sa procesom proizvodnje 70% alkohola i drugih sredstava za dezinfekciju. Kompanije iz pomenutog sektora, brodogradnja, obrazovne ustanove vojske i nacionalna kompanija za vazduhoplovstvo rade na izradi prototipa mehaničkog ventilatora za zaražene pacijente. Proces je ušao u završnu fazu testiranja, pa se uskoro očekuje i pokretanje serijske proizvodnje\nRatno vazduhoplovstvo je sa druge strane, prvobitno preuzelo zadatak bezbednog povratka Čileanskih državljana koji se nalaze van matične države. U tu svrhu, tokom samo 5 dana obavljeno je 55 letova i prevezeno oko 11000 građana. Drugi segment podrazumevao je transport medicinske i zaštitne opreme kao i drugih paketa pomoći stanovništvu i gradovima unutar države.\nIpak, poseban zadatak pripao je 10. vazduhoplovnoj grupi iz 2. vazduhoplovne brigade, koja je modifikovala unutrašnjost svog transportnog aviona C-130 “Herkules” za prevoz do 5 pacijenata koji se nalaze u kritičnom stanju. Izvršena je izolazija i zaštita prostora posade aviona, a osim pilota i tehničara, na letovima su angažovani lekari i anesteziolozi, medicinske sestre i ostalo medicinsko osoblje koje je neophodno da bi se transport obolelih sproveo što uspešnije.\nInače 10. vazduhopovna grupa iza sebe ima veliko iskustvo kada su u pitanju zadaci evakuacije i spasavanja kao što su zemljotresi i katastrofe koje su ovu zemlju zadesile 2010, 2015. i 2016. godine. Prvi let sa ciljem transporta dva teško zaražena pacijenta desio se 27. marta ove godine, kada je pomenuta grupa uspešno izvršila let na relaciji baza Pudahuel(Santiago) – Hanga Roa(Uskršnja ostrva) – Pudahuel(Santiago). Još jedan avion (Gulfstrean IV) obavio je let do Uskršnjih ostrva kako bi tamošnje stanvništvo snadbeo medicinskom i zaštitnom opremom, kao i testovima na koronavirus.


Tvrdi da se nije šišao 54 godine, za pranje mu treba više od 3 sata, a kosu pušta iz samo jednog razloga\nKorisnici društvenih mreža širom Kine ohrabruju sedamdesetsedmogodišnjeg muškarca da se prijavi za Ginisov rekord, nakon što su internetom počele da kruže fotografije njegove kose, duge 5,5 metara.\nČovek koji svoje dredove drži zamotane oko glave poput turbana tvrdi da se nije ošišao već 54 godine.\nNeobično duga kosa ovog čoveka je postala poznata na društvenim mrežama u Kini nakon što ga je ćerka odvela u jednu od njegovih dugih i čestih poseta frizerskom salonu, kako bi oprao kosu. Za taj proces je potrebno troje ili četvoro ljudi i preko tri sata.\nLjudi sada ohrabruju čoveka na videu da se prijavi za Ginisov rekord, ali njegovi razlozi za puštanje kose nemaju nikakve veze sa slavom ili novcem, prenose Nezavisne.com.\nKada je imao 23 godine, Ake Jinzeng je dobio ideju da, ako ne seče svoju kosu, njegova će porodica biti zdrava i od tada je nije šišao.\nJinzengova ćerka je otkrila medijima da je tokom kasnih sedamdesetih godina, neko ponudio njenom ocu 3.800 juana (570 dolara) za njegovu kosu, no Jinzeng je tu ponudu odbio, jer je, po njegovom mišljenju, zdravlje njegove porodice bitnije od novca.


Vučurević: Najvažnije je da se privrednici pitaju – NS Reporter\nVučurević: Najvažnije je da se privrednici pitaju\nNOVI SAD – Privredna komora Vojvodine (PKV) priredila je danas novogodišnji prijem za novinare, na kojem se prisutnima obratio predsednik PKV Boško Vučurević koji je sumirao aktivnosti i rezultate rada PKV u tekućoj godini. On se zahvalio medijima na podršci koju su, svojim kvalitetnim izveštavanjempružili radu ove pokrajinske institucije i istakao prednosti sadašnjeg Zakona o privrednim komorama, koji je stupio na snagu 1. januara ove godine.\n„Možemo da kažemoda je sada ovo nova Privredna komora Vojvodine i to iz više razloga. Ono što je najbitnije, jeste da smo mi početkom godine, koristili sve prednosti koje je taj novi zakon doneo, uvodeći jedinstveni komorski sistem, po kojem su svi privredni subjekti članovi Privredne komore Srbije, a sa teritorije AP Vojvodine, svi oni su članovi i PKV.Jedinstveni komorski sistem obezbedio je i zakonsku ulogu privrednih komora u tom sistemu. Ono što je najbitnije, jeste da se privrednici pitaju kada se donose novi zakoni, kroz javne rasprave i okrugle stolove“, naglasio je Vučurević.\nDodao je da je isto tako važno da se čuje mišljenje privrednika i prilikom implementacije zakona, a da se, ukoliko postoji potreba za određenim korekcijama, predlozi upućuju preko komorskog sistema.\n„PKV je sprovela reorganizaciju i novu sistematizaciju, čime je ostvarena racionalizacija poslovanja. Sada imamo tri udruženja – poljoprivrede, industrije i usluga u okviru kojih je konstituisano ukupno 11 grupacija“, rekao je Vučurević.\nNaglasio je da je PKV posebnu pažnju posvetila privrednoj saradnji i povezivanju i umrežavanju komorskog sistema u regionu.Tokom 2017. godine potpisano je više od 20 sporazuma o saradnji kako sa privrednim komorama u Mađarskoj, Sloveniji, Republici Srpskoj, Crnoj Gori, Rumuniji, tako i sa mnogim udruženjima, klasterima, asocijacijama.Nakon toga, usledila je realizacija zajedničkih aktivnosti.\n„Organizovali smo poslovne forume kako kod nas, tako i u zemljama u okruženju u okviru kojih smo vojvođanske privredne delegacije uvezivali sa inostranim privrednicima. U saradnji sa Pokrajinskom vladom i našim partnerima iz inostranstva, organizovali smo poslovne forume u Budimpešti, Podgorici, Banja Luci, Beču, a zajedno smo nastupali na određenim sajamskim manifestacijama“, rekao je Vučurević.\nIstakao je da su na svim događajima, promovisani vojvođanska privreda i investicioni potencijali u Vojvodini, a organizovan je i nizbilateralnih sastanaka.\nUrednik2017-12-27T15:31:42+02:0027. 12. 2017.|


Otvorena Skupština građanskog pokreta PUF-podrška Đilasu - Z1INFO.RS\n120 miliona za rekonstrukciju Gradskog stadiona u Zrenjaninu\nOtvorena skupština građanskog pokreta PUF ( Pokret Ujedinjenih Fantom) održana je u Zrenjaninu. Ovom posećenom sastanku na kome su donete političke odluke prisustvovali su i specijalni gosti – politički analitičar Đorđe Vukadinović, kandidat za gradonačelnika Beograda Dragan Đilas, predsednik sindikata “Sloga” Željko Veselinović i Draža Petrović, urednik dnevnog lista “Danas”.\nU neformalnoj atmosferi jednog zrenjaninskog lokala građani su se upoznali sa dosadašnjim aktivnostima, planovima i ciljevima ovog pokreta. Organizatori su prisutnima poželeli dobrodošlicu, objasnivši da su se za ovakav potez odlučili jer su želeli da atmosfera odudara od parapolitičkog sivila i svakodnevnice na koju smo navikli. Odlučeno je da pokret dobije “Dvoglavo predsedništvo” na čelu sa saobraćajnim inženjerom Milanom Pernatom (1976) i diplomiranim ekonomistom Miljanom Čičićem (1977), a kako su naveli – uskoro se kreće i sa stvaranjem infrastrukture pokreta i njegovim širenjem. Naveli su još i to da će PUF u narednih mesec dana skoncentrisati na beogradske izbore, a potom i na Vojvodinu, ali i Republiku.\nNakon podsećanja i na neke satirične uradke, ozvaničena je podrška Draganu Đilasu, kandidatu za gradonačelnika Beograda, što su prisutni pozdravili aplauzom. Nakon toga, okupljenima su se redom obraćali specijalni gosti, koji su redom govorili o aktuelnoj situaciji i alternativama, ali se složili kako je prvi uslov za promene šire jedinstvo i okupljanje oko ključnih vrednosti.\nPrenosimo i saopštenje Pokreta ujedinjenih fantoma povodom ovog događaja:\nPre svega želimo da izrazimo zahvalnost našim sugrađanim i gostima iz drugih gradova što su učinili da ovo veče bude zaista posebno. Atmosfera normalnog i kostruktivnog građanskog dijaloga bila nam je preko potrebna kako bi utvrdili šta je za ciljeve koje želimo da šire promovišemo najbolje u ovom trenutku. Kako smo od osnivanja vrlo jasno određeni prema vlastima i njihovom delovanju, smatrali smo da je početna tačka stvarnih promena u životima običnih građana promena ove i ovakve vlasti i stvaranje normalne političke atmosfere. U tom smeru, stojimo iza tvrdnje da je neophodno da se svim silama izborimo za demokratske uslove budućih izbornih utakmica – ujedinjavanjem do pobede i stvarne mogućnosti da na normalan i dostojanstven način budu predstavljene ideje i ljudi koji će ih sprovoditi u dela, kako bi građani zaista imali izbor. Naša podrška Draganu Đilasu je u tom smislu logična – u pitanju je najjači opozicioni kandidat sa najvećim šansama za pobedu, čovek koji je pozivao i pokazao da je za stvarno ujedinjenje uz ukazivanje zašto je to u ovom trenutku neophodno, uspešan privrednik, odličan menadžer i ekonomista i neko ko je uspeo da napravi velike rezultate i pre ulaska u politiku. Verujemo da može mnogo bolje od verovatno najneuspešnije beogradske vlasti (“u novijoj srpskoj istoriji”), jer je u periodu kada je bio gradonačelnik pokazao kako se radi i zato što je Beogradu ostavio velike stvari – uz greške kojih je i sam svestan. I kao što je neko rekao na kraju – podržavamo ga jer ćemo moći mnogo lakše da ga smenimo ako zasluži. Sa druge strane je zid koji nema veze sa demokratijom, slobodom, kosmopolitskim duhom, ekonomijom, potencijalnim uspehom, vizijom – i zato ga moramo ukloniti što pre. U tom smislu potrudićemo se da damo što veći doprinos opštoj mobilizaciji građana kojima je prekipelo i koji su svesni šta je prvi korak i uslov za promene. Naš slogan na ovim izborima biće “Doku*čilo!” – u njegovom necenzurisanom značenju kažemo kako nam je dosta, ali i da smo dokučili šta je rešenje. U tom smislu se dobro slaže sa “Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju”. PUFnimo ih!\nU okviru meseca borbe protiv raka žene LSV razgovarale sa građankama i građanima Zrenjanina\nPINK NA RTS\nPolicija sprečila performans PUF-a – prisluškuju nas – Ministar policije osudio fantome\n3. February 2018. at 20:57\nOvo su isluženi DS ovci. Miljane bolje se leči u banji Rusandi a Milane bolje idi muljaj sa kolima.


O NAMA - International Burch University\nKao najistaknutiji poduzetnički univerzitet u Bosni i Hercegovini, Internacionalni Burch univerzitet (IBU) posvećen jeizvrsnosti nastave i visokom zadovoljstvu studenata, personalizovanom mentorstvu i praktičnim istraživanjima koja vode do vrhunskih rezultata zapošljavanja studenata i trajnog utjecaja na zajednicu .\nPod britanskim vlasništvom, mladi, agilni, te od strane vodećih tijela za akreditaciju iz Bosne i Hercegovine i Ujedinjenog Kraljevstva akreditovani Internacionalni Burch univerzitet prvi je izbor za sve studente koji posjeduju strast prema stvarnim rješenjima, tržišno vođenom razmišljanju i ličnom uspjehu.\nPročitajte više o tome šta nam je važno i kako poslujemo. Shvatamo da je pitanje akreditacije od posebnog značaja za studente u Bosni i Hercegovini i posvetili smo odjeljak tome kako bismo vas uvjerili da ste apsolutno na pravom mjestu, kako u Bosni i Hercegovini tako i izvan nje. Nešto se duže čita, ali sigurni smo da ćete uživati. Ukoliko imate pitanja, razgovarajte s našim timom i zatražite odgovore.\nUniverzitetska akreditacija je aktivnost koju pokreće institucija, a provode je ovlaštene i neovisne agencije za akreditaciju. Državna akreditacija visokoškolske ustanove je obavezna, a univerziteti se takođe mogu odlučiti za međunarodnu akreditaciju kako bi radili na poboljšanju kvaliteta i izgradnji ugleda. Proces akreditacije zahtijeva rigoroznu samoevaluaciju i neovisnu i objektivnu procjenu ukupnog kvaliteta obrazovanja, osiguravajući da institucije visokog obrazovanja ispunjavaju postavljene standarde i osposobljene su za izvođenje studentskih programa koje nude. Akreditacija naglašava osiguranje kvaliteta i posvećenost stalnom poboljšanju kvaliteta.\nAkreditacija od strane ovlaštenih agencija potvrda je roditeljima, studentima, visokoškolskim ustanovama, poslodavcima, kao i ostalim uključenim stranama, da su studenti diplomu stekli na visokoškolskoj ustanovi usmjerenoj na kontinuirano unapređivanje i standarde kvaliteta u nastavi, učenju i istraživanju. Akreditacija pruža studentima šansu da im ECTS bodovi budu priznati na drugim akreditovanim visokoškolskim ustanovama ukoliko odluče da nastave školovanje u okviru europskog prostora visokog obrazovanja i šire. Poslodavci, kao i državne institucije koje učestvuju u procesu zapošljavanja, preferiraju kandidate koji su diplomu stekli na akreditovanim visokoškolskim ustanovama.\nDobivanjem tri akreditacije tokom akademske 2019./2020. godine, Internacionalni Burch univerzitet potvrdio je svoju jasnu posvećenost osiguranju kvaliteta, s pravom se smatrajući vodećim preduzetničkim univerzitetom u Bosni i Hercegovini. Internacionalni Burch Univerzitet su akreditovale sljedeće domaće i međunarodne agencije za akreditaciju:\nINSTITUCIONALNA DRŽAVNA AKREDITACIJA (BiH)\nU akademskoj 2019./2020. godini Internacionalni Burch Univerzitet prošao je vanjsku evaluaciju koju je provodila komisija stručnjaka imenovana od strane Agencija za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta Bosne i Hercegovine. Komisija je analizirala ispunjavanje kriterija na Internacionalnom Burch Univerzitetu i dostavila preporuku o akreditaciji Ministarstvu obrazovanja i nauke Kantona Sarajevo (MONKS). Internacionalni Burch Univerzitet ispunio je svih deset kriterijuma analiziranih tokom postupka akreditacije, od kojih je devet u potpunosti ispunjeno, a jedan značajno, što ga čini jednim od najbolje ocijenjenih univerziteta u našoj zemlji.\nNakon što je MONKS donijelo odluku o akreditaciji (br. 11/05-38-4146-8/19 od 20.01. 2020. godine), odluka o upisu u državni registar akreditovanih visokoškolskih ustanova u Bosni i Hercegovini donesena je na sjednici Komisije za ocjenu i poštivanje odluke o akreditaciji visokih škola, a potvrdio ju je Direktor Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta Bosne i Hercegovine. Za više informacija o akreditaciji posjetite www.hea.gov.ba\nBRITANSKO VIJEĆE ZA AKREDITACIJU (BAC, UK)\nPreko 30 godina BAC je odgovorna agencija za postavljanje standarda u nezavisnom sektoru visokog obrazovanja i njegova akreditacija je dodijeljena stotinama univerziteta u Velikoj Britaniji i širom svijeta.BAC pomaže studentima, roditeljima, agencijama i svim ostalim dionicima širom svijeta da prepoznaju kvalitetno obrazovanje. Akreditacija BAC-a garancija je visokih standarda i potvrda da visokoškolska ustanova pruža kvalitetno obrazovanje.\nSLUŽBA ZA AKREDITACIJU MEĐUNARODNIH ŠKOLA, KOLEDŽA I UNIVERZITETA – ASIC (UK)\nASIC, kao međunarodno tijelo za akreditaciju, akredituje mnoge institucije širom sveta, uključujući Aziju, Ameriku, Australiju, Afriku, Evropu, Bliski Istok i šire. ASIC je takođe pridruženi član ENQA (Evropske mreže za osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju) i član EDEN (Evropske mreže za učenje na daljinu i e-učenje). U Velikoj Britaniji UKVI priznaje ASIC kao člana Međunarodne CHEA grupe za kvalitetu u SAD-u, kao i Britanske fondacije za kvalitet (BQF).\nInternacionalni Burch Univerzitet dobio je premijerni ASIC status s posebnim pohvalama za svoj rad. ASIC je Internacionalni Burch Univerzitet ocijenio visokokvalitetnom institucijom, spremnom da pruži svojim studentima samo najbolje u svim segmentima. ASIC međunarodna akreditacija omogućava studentima da steknu realnu sliku o univerzitetu u pogledu kvaliteta, resursa, studentske podrške i etike. Za više informacija o akreditaciji posjetite www.asicuk.com\nPostizanje izvrsnosti u obrazovanju, istraživanju i razvoju, te inovacijama i poduzetništvu kroz kontinuirano mentorstvo te akademsku i životnu orijentaciju.\nMisija Internacionalnog Burch Univerziteta je podržati obrazovanje, naučna istraživanja i osposobljavanje visokokvalifikovanog osoblja za rad u akademskim i profesionalnim oblastima kroz razvoj savremenih kurikuluma i stvaranje okruženja za pokretanje kreativnog, objektivnog i kritičkog mišljenja i kontinuiranog učenja. Kroz svoje javne aktivnosti, zajedničke projekte i saradnju sa institucijama iz privatnog i javnog sektora, kao i sa međunarodnim institucijama, Univerzitet ima za cilj unapređenje zajednice i doprinos rješavanju lokalnih i globalnih izazova. Važan aspekt svih aktivnosti je prijateljsko akademsko okruženje koje ohrabruje svakog studenta da preuzme vodeću ulogu u ostvarivanju svog ličnog i intelektualnog potencijala.\nUpravni odbor je najviši organ u organizacionoj i upravljačkoj strukturi Univerziteta. Odbor se sastoji od sedam članova, od kojih je trojicu imenovao osnivač (Richmond Park Education), a četiri člana izabrao je Senat Internacionalnog Burch Univerziteta. Predsjedavajući odbora, gospodin Timothy Donald Fisher, imenovan je na prijedlog osnivača među predstavnicima Richmond Park Education grupacije.\nMandat članova Odbora ograničen je na četiri godine. Ista osoba može biti ponovo izabrana u Odbor po isteku mandata. Članovi Senata, rektor, prorektori i šefovi organizacionih jedinica ne mogu biti članovi Odbora.


A SAD STVARNO ADIO: Na železničkoj stanici sinoć odzvanjalo: Poslednji voz koji saobraća postavljen je na kolosek 1!(VIDEO) • HAPPYTV.RS\nA SAD STVARNO ADIO: Na železničkoj stanici sinoć odzvanjalo: Poslednji voz koji saobraća postavljen je na kolosek 1!(VIDEO)\nGlavna Železnicka stanica u Beogradu otišla je u istoriju, jer od danas za sve vozove u međunarodnom i unutrašnjem putničkom želežnickom saobraćaju polazna i dolazna stanica Beograd Centar u Prokopu.\nSa razglasa se u subotu veče začulo: "Međunarodni voz broj 340 za Budimpeštu preko Stare Pazove, Inđije, Novog Sada, Vrbasa i Subotice postavljen je na prvi kolosek. Polazi u 21.40 časova. Voz poslednji put saobraća s Glavne železničke stanice".\nNa opraštaj je došlo mnoogo putnika, pa je bilo i suza. Dosta je onih koji su emotivno vezani za ovu zgradu. Rastanci, sastanci, novi životni putevi, sve je to stalo u poslednji zvuk voza koji je otišao za Budimpeštu.\nU saopštenju "Infrastruktura železnice Srbije" navodi se da je, nakon realizacije velikog broja aktivnosti, i železnicka stanica "Vukov spomenik" u potpunosti pripremljena da od danas kroz nju dnevno prolazi 100 vozova, i to: 90 vozova na liniji BG Voza Batajnica - Ovča i 10 vozova na relaciji Beograd Centar - Vršac.


Ruski vozači na delu - januar 2017 (VIDEO) - Automagazin\nKamere u ruskim automobilima stalno nas iznova iznenađuju. Veliki broj automobila ima unutrašnje kamere, i zato možemo imati uvid u mnogobrojne kritične situacije u tamošnjem saobraćaju. Pogledajte kako je to izgledalo u januaru.\nNajinteresantniji detalj na snimku jeste reakcija vozača i suvozača u Toyoti Camry, koji su ugledali dete koje je izašlo na put prekriven snegom i ledom. Šta su to uradili ovi Rusi pogledajte na snimku od 2. minuta i 50. sekunde.\nUhhhh naježim se i kada pomislim sta je sve moglo da se desi\nUhhh uhh uhh ovim roditeljima treba oduzeti dete


Nagrada „Dragana Ćosić“ je ustanovljena sa željom da ne zaboravimo doprinos domaćoj modi naše drage novinarke Studija B koja je bila velika podrška našim modnim kreatorima, ali i oličenje stila, kako kroz prikaz mode u svojim emisijama tako i svojom ličnom svakodnevnom estetikom. Nagrade se dodeljuje onim novinarima koji se ističu po promociji, podršci i saradnji sa domaćim dizajnerima i jedna je od najvažnijih nagrada na BFWu, jer je dodeljuju sami modni dizajneri. Ovogodišnji laureat je Jelena Gajšek, koja već godinama kroz svoju emisiju „Stil“ prati modna dešavanja i promoviše domaće autore.\nNedelju mode u Beogradu posetilo je više od 10.000 posetilaca, predstavljeno je više od 30 različitih programa sa više od 80 učesnika. Među mnogobrojnim utiscima koje su sa svojim čitaocima podelili strani modninovinari, izdvaja se objava u prestižnom svetskom magazinu FORBES koji je objavio reportažu sa manifestacije i dao za nju najbolje preporuke.


DODIK PORUČIO: Srbima nema života na ovim prostorima bez nezavisne države | Happy BSC portal\nDodik je poručio da Srbima nema života na ovim prostorima ako ne budu imali nezavisnu državu, a sve što se dešava, između ostalog, i odluke Ustavnog suda BiH pokazuju da je to neophodno.\nPROČITAJTE JOŠ: SUDAR AUTOBUSA I AUTOMOBILA U CENTRU BANJALUKE: Sedam osoba povređeno\n- Oni mogu da naprave kakvu hoće praksu i to je sve podvala Srbima od EU i Amerike kako treba da poštujemo Ustavni sud i BiH - istakao je srpski član Predsedništva BiH.\nDodik je istakao da je posao Ustavnog suda da se bavi usaglašenošću zakona sa Ustavom BiH, a ne da odlučuje o vlasništvu.\nDodik kaže da je na sceni pokušaj otimanja svega što je u nadležnosti Republike Srpske, ukazavši da to traje godinama, te da Srpska treba da odbaci sve što joj je nametnuto i vrati se na izvorni Dejtonski sporazum.\nOn smatra da u prvoj fazi Republika Srpska treba da odbaci sve što je nametnuto od visokog predstavnika i Ustavnog suda BiH, dodajući da nigde na svetu ne postoji ustavni sud koji se bavi problematikom vlasništva i nadležnostima.\nPROČITAJTE JOŠ: OVO JE MONSTRUM KOJI JE ZADAVIO SOPSTVENU DECU: Policajci zatekli jezivu scenu (FOTO)\n- Republika Srpska će u prvoj fazi povući i poništiti sve, povućićemo našu saglasnost sa ranije datih sporazuma kao što je sporazum o vojsci i indirektnim porezima. U roku od tri, četiri ili pet meseci, to je moj predlog i nadam se da će biti podržan, treba da formiramo našu vojsku i izađemo iz koncepta koji se zove Oružane snage, zabranimo Sudu i Tužilaštvu da djeluje na prostoru Srpske i pravosuđe stavimo u ingerenciju Parlamenta Srpske - rekao je Dodik.\nUŽAS U BANJALUCI: Obljubio maloletnu ćerku\nU Vladi Crne Gore ne mogu više istovremeno biti premijer i ministar unutrašnjih poslova


Stefanović: Zabrinjava izostanak reakcije Evrope na poruke albanskog rukovodstva\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović izjavio je danas da ga zabrinjava i da ne razume odsustvo ozbiljne reakcije Evrope i sveta na uznemiravajuće poruke albanskog rukovodstva upućene Srbiji.\n- Ne razumem da ne postoji ozbiljna reakcija – kada pozovete nekoga i kažete: ako su to vaše poruke onda vas ne vidimo na tom putu i ne možete računati na našu podršku - rekao je Stefanović za TV Pink.\nStefanović je kazao da Srbija ne može da kaže ništa dobro posle "političke odluke" francuskog suda u Kolmaru da odbije zahtev Srbije za izručenje bivšeg vođe OVK Ramuša Haradinaja.\n- Ne možemo da kažemo ništa dobro posle takve odluke koja je politička, nije prijateljska prema Srbiji - rekao je Stefanović i dodao da je Srbija zemlja na koju ljudi u Evropi mogu da se oslone po pitanju "učvršćavanja mira u regionu".\nOn je rekao da se vlast u Srbiji zalaže da građani žive u dobroj i uređenoj zemlji i dodao da je Srbija "ozbiljna, stabilna i jaka zemlja".\nZLOČINAC NA SLOBODI Haradinaj: Ovo je pobeda Albanaca (VIDEO)\nApelacioni sud u francuskom gradu Kolmaru odbio je u četvrtak zahtev Srbije za izručenje Haradinaja. Haradinaj je odlukom suda na koju Srbija više nema pravo žalbe, oslobođen i vratio se na Kosovo.\nHaradinaj je priveden 4. januara na teritoriji Francuske, na osnovu poternice koju je protiv njega izdala Srbija zbog ratnih zločina počinjenih tokom rata na Kosovu 1998. i 1999. godine.\nPreduzimamo intenzivne mere za očuvanje stabilnosti\nStefanović je poručio danas i da bezbednosne službe Srbije preduzimaju intenzivne mere za očuvanje stabilnosti zemlje i da niko niko u regionu ne može destabilizovati Srbiju, a da ne dobije adekvatan odgovor.\n- Građani treba da znaju da ih neće uvek videti (ljude koji rade na tome) da budu sigurni. Srbija nema bilo kakvih problema u tom smislu - rekao je Stefanović gostujući na Pinku.\nOn je komentarišući jučerašnju sednicu Biroa za koordinaciju službi bezbednosti rekao da je analizirano da li su mere koje se preduzimaju dovoljne ili treba preduzeti nešto više da bi se sačuvala bezbednost i stabilnost.\n- Intenzivnim merama rada policije, vojske, tužilaštva i BIA preduzmamo sve što je potrebno da odvratimo bilo koga od sulude pomisli da bi mogao nestabilnost da prenese na teritoriju Srbije i da bi nekim paravnojnim ili terorističkim udarom mogao da destabilizuje Srbiju - naglasio je Stefanović.\nStefanović: Napadač sa Novog Zelanda nema nikakve veze sa Srbijom\nIGRALIŠTE ZA POTKUSURIVANJE Svi pričaju o NOVOM HLADNOM RATU koji se odigrava na Balkanu, ali šta to konkretno znači za Srbiju\nBalkan između istoka i zapada, NATO i Rusije, Kine i EU... Balkan kao poprište za nadmudrivanje, pa i brobu za prevlast svih ovih sila. Balkan kao mesto na kome se, mnogi tumače, odigrava neka vrsta novog "hladnog rata".\nVučić danas u Beogradu sa Mekalisterom\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastaće se danas u Beogradu sa predsedavajućim Odbora za spoljne poslove Evropskog parlamenta Dejvidom Mekalisterom.\n"NEMOJ DA SE POKOLEBAŠ" Mektić pozvao Dodika da ODRŽI REČ i ukine SIPA i Tužilaštvo BiH


Lufthansa najavila liniju Priština-Beograd - Bujanovačke\nPočetna EKONOMIJA Lufthansa najavila liniju Priština-Beograd\nBujanovac, Priština, 20. januar 2020. (Foto printskrin Lajmi) – Nemačka Avio-kompanija Lufthansa najavila je kosovskim vlastima da će uskoro otvoriti avionsku liniju Priština i Beograd.\nNamera je predstavljena na ceremoniji u Ambasadi SAD u Berlinu, u prisustvu ambasadora Ričarda Grenela, i tom prilikom su predstavnici Lufthanse predali pismo Kosovskoj upravi civilnog vazduhoplovstva kojim obaveštavaju kosovske vlasti o ovoj nameri.\nIstovremeno, delegacija Ministarstva privrede Vlade Srbije je u Nemačkoj sa Lufthansom potpisala pismo o namerama o ponovno uspostavljanju vazdušnog saobraćaja između, kako je navedeno iz ministarstva, “glavnog grada Srbije i najvećeg grada južne srpske pokrajine”.\nPredstavnici Lufthanse su zatražili podršku od institucija u Prištini neophodnu za otvaranje i drugih linija, prenosi Lajmi.net.\nGeneralni direktor Kosovske uprave civilnog vazduhoplovstva Eset Beriša izjavio je da je ovo pismo “još jedan korak napred u angažovanju kosovskih institucija na potpunoj normalizaciji vazdušnog prostora na Kosovu”.\n–Ovim bi bio uspostavljen kontakt između dve vlasti civilnog vazduhoplovstva, između Kosova i Srbije, kao ravnopravnih partnera –rekao je Beriša.\nOn je naglasio da će to “najviše koristiti građanima Kosova koji koriste usluge aerodroma Priština “.\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić je za RTS kazao da bi ta linija mogla da zaživi nakon ukidanja taksi na robu iz centralne Srbije i nastavka dijaloga, za šta je, takođe, preduslov da, kako kaže, anticivilizacijske takse budu ukinute.\nĐurić je kao dobru ocenio ideju spajanja avionom dva grada u Srbiji.\nTAGbeograd Lufthansa priština\nPrevious PostLU Golub organizuje hajku na vukove Next PostAleksić: Sve što sam imao ispričao sam nadležnim organima i Bujanovačkim


Tag / Hagen / Vesti online\nBrutalna pljačka zlatare u Nemačkoj: Srbin odneo 300.000 evra\nPolicija u Hagenu saopštila je da je 35-godišnji srpski državljanin uhapšen zbog napada na 77-godišnju vlasnicu zlatare u tom gradu. Napadač je u međuvremenu uhapšen u Hamburgu zbog druge...\nBekstvo od reketaša\nNeprijatnosti su deo svakodnevice svakog čoveka, pa i muzičkih zvezda. Tako se Lepa Brena nedavno našla u problemu u nemačkom gradu Hagenu, gde je trebalo da održi koncert.\nHaos zbog koncerta u Nemačkoj: Brena završila na policijskom ispitivanju\nLepa Brena i Amar Jašarspahić Gile trebalo je da održe koncert u nemačkom gradu Hagen. Međutim, nastup je otkazan u poslednjem momentu zbog, kako je rekao organizator Husein Velagić,...\nLopovi mole za strpljenje\nOni koji rado izlažu čitav svoj život na socijalnim mrežama, često nepromišljeno saopštavaju i informacije o svojim godišnjim odmorima. "Juhu, za četiri dana počinje!", "Već se radujem...\nSamo u štampanom izdanju "Vesti": Lopovi mole za strpljenje\nOni koji rado izlažu čitav svoj život na socijalnim mrežama, često nepromišljeno saopštavaju i informacije o svojim godišnjim odmorima.\n"Mali princ" na krilima mašte\nOzrenci "kruna" na smotri\nSve najbolje vam želimo!\nNe zaboravljajući važne datume svojih štićenika, bolesnih sinova Milke i Čedomira Mitrašinovića iz Užica, dobrotvorka Ruža Zrnić iz Hagena je tako i ovog puta zajedno sa porodicom,...


Premijerkino istorijsko "ne" - NOVA stranka\n19.12.2018 Press služba Ana Brnabić, EU, Naslovna, Uroš Eleković 0\nAmbiciozna izjava premijerke Ane Brnabić da bi na ponudu EU za proširenje ona odgovorila sa “ne”, umnogome ”menja odnos” prema njenoj premijerskoj fikus poziciji.\nNaime, da bi ona odbila takvu ponudu, EU treba da ponudi tako nešto, a da bi EU ponudila tako nešto u Srbiji mora da se nešto i radi, ne samo da se kaže da će se uraditi, ocenjuje Forum mladih Nove stranke.\n“Sudeći da je datum 2025. ambiciozan za nju, čini se da njena Vlada, a i Vlada bivšeg režima Aleksandra Vučića na toj poziciji suštinski nisu ništa uradili po pitanju evropskih integracija, osim ako se tu ubrajaju isprazni marketinški potezi i PR strategija nihove vlasti. Dakle, suštinska promena odnosa prema institucijama u Srbiji, koje trpe sve veći pritisak režima, vladavina prava kao osnovni element za unapređenje ekomskih i demokratskih principa kao vrednosti Evrope, sprovođenje slobodnih i poštenih izbora - sve to je misaona imenica za politiku vlade ovoga režima, a i licemerje koje se oslikava kroz sintagmu “ćup novca”. Kada tako postavite stvari i pogledate, njihov ćup novca je ova država, i za Brnabićevu, i za Vučića, i svu braću, kumove i prijatelje ovoga režima”, poručuje predsednik Foruma mladih Uroš Eleković.\nZaključujući da naši priatelji zbog istih tih licemerja traže budućnost u drugim državama EU, omladina NOVE ističe da će se svom snagom, kao i do sada, protiv istog boriti, kako na vlasti više nikada ne bi bili oni na čijem vrhu lestvice je uvek i isključivo pomenuti ćup novca.\nPrevious article\tNova stranka poziva na sastanak radi konkretizacije zahteva protesta Next article\tPodrška Južnim vestima: Pritisci vlasti na medije sve brutalniji


Britanski obaveštajci pojačavaju aktivnosti protiv Rusije i Kine u Centralnoj Aziji – Zavera\nU nedavnom intervjuu za The Telegraph Demijan Hajnds, britanski ministar za bezbednost i granice, označio je najopasnije države sa kojima se britanski političari i obaveštajni radnici moraju suočiti. Prema njegovim rečima, najveće pretnje predstavljaju Rusija, Kina i Iran.\nSasvim je očekivano da predstavnik britanske političke i vojne elite iznosi tako neprijateljske, specifične i dosledne stavove; još od 19. veka London bezuspešno pokušava da „pacifikuje“ Rusiju i Kinu, čiji su potezi u Centralnoj Aziji navodno predstavljali pretnju „domenu Britanske imperije“ na Bliskom i Srednjem istoku. U Britaniji je ovo uverenje postalo opsesisivno u pravom smislu reči. Zvanični London ne propušta nijednu priliku da demonstrira svoju antirusku i antikinesku poziciju, uz prateću galamu i propagandu britanskih medija.\nU zaleđu medijske halabuke, Britanija je izvela krupne tajne operacije u centralnoj Aziji sa ciljem da suzbije širenje ruskog i kineskog uticaja u regionu, potisne njihovu robu sa tradicionalnih tržišta i preuzme kontrolu nad trgovačkim putevima koji povezuju Moskvu i Peking sa Bliskim istokom preko Kaspijskog i Aralskog basena. Za Britaniju, kao i za druge članice NATO-a, Centralna Azija je područje od trajnog strateškog interesa. To je donekle zbog značajnih rezervi minerala u regionu, kao i zbog njegove strateške pozicije između Evrope i jugoistočne Azije. Stoga je Zapad tamo bio naročito aktivan poslednjih godina, pokušavajući da spreči oživljavanje ruskog i kineskog strateškog prisustva. Obaveštajne službe su aktivno radile na ovim ciljevima. Još u jesen 2005, američki i britanski obaveštajci regrutovali su delove Islamskog pokreta Uzbekistana (IDU) u provinciji Kunduz, radi organizovanja napada na južne provincije Kirgistana, mada ova operacija nikada nije sprovedena.\nImenovanje Ričarda Mura, bivšeg ambasadora u Turskoj, za šefa britanskog MI6, trebalo je da pojača britanske pozicije u centralnoazijskoj regiji. Mur nije samo kritičar Rusije, već i apologeta Velike Turanije, pokreta za ujedinjenje turskih naroda u Centralnoj Aziji, na Kavkazu, pa čak i u ruskim republikama nadomak Volge, Urala i Severnog Kavkaza. Mur je dugo razvijao ovaj projekat. Ključno za planove Londona je pridobijanje podrške turskog predsednika Erdogana, na čemu je aktuelni šef MI6 radio tokom svog ambasadorskog mandata u Turskoj (2014-2018).\nU tom cilju, Mur je organizovao više poseta Britaniji gde se turski lider sastao sa predstavnicima političko-vojnog establišmenta, dok je u Turskoj pružao podršku Erdoganovoj partiji. Od naglog zahlađenja odnosa Ankare prema SAD i EU, nakon neuspelog puča 2016. u kojem su učestvovali i članovi američke tajne službe, Britanija je praktično postala vodeći saveznik Turske na Zapadu, sa ključnom ulogom Ričarda Mura. Upravo preko Erdogana je Mur uspostavio prijateljske odnose sa azerbejdžanskim rukovodstvom; preko Erdogana da je aktivno nadzirao situaciju na Severnom Kavkazu i u bivšim sovjetskim republikama Centralne Azije. Britanske službe su radile na jačanju pozicija u Centralnoj Aziji i kroz svoje kontakte sa starijom ćerkom bivšeg premijera Kazahstana Nursultana Nazarbajeva, kao i ćerkom pokojnog predsednika Uzbekistana Islama Karimova.\nNakon što je Mur preuzeo kormilo, britanska obaveštajna služba primetno je intenzivirala svoje aktivnosti u Kazahstanu, Kirgistanu, Tadžikistanu i Uzbekistanu. Obe panturske organizacije su ojačale svoje islamističke grupe kako bi neutralisale uticaj Moskve i Pekinga u regionu. Uloga Turske u ovoj velikoj igri je da posluži kao udarna pesnica za britanske interese.\nPod paravanom ofanziva zapadne koalicije protiv terorista Daeša, britanski obaveštajci su uspostavili kontakte između nekoliko terorističkih organizacija koje se sada prebacuju u Avganistan. Militanti Daeša iz centralnoazijskih država i Zakavkazja dobili su status britanskih saradnika. Očigledan primer je zvanično priznanje Dagestanca Azamata Ajvazova da ga je regrutovala britanska obaveštajna služba, prevarivši ga da otputuje u Siriju i pridruži se redovima Daeša. Iz Ajvazovog priznanja može se zaključiti da britanski obaveštajci upravljaju mrežom preko koje se potencijalni teroristi prebacuju između Turske i Sirije.\nJoš jedan primer saradnje britanske tajne službe i terorističkih grupa je sastanak na sirijsko-turskoj granici u maju 2021. između Džonatana Pauela, visokog predstavnika MI6, i lidera Al-Nusra fronta. Pauel je navodno ponudio da skine ovu grupu sa liste terorističkih organizacija, u zamenu za njenu lojalnost Zapadu. Al-Nusra je od posebnog interesa za Britaniju jer su emigranti iz centralne Azije aktivni u njenom multinacionalnim sastavu. Britanija već dugo razvija sopstveni program za zemlje centralne Azije. Ima već deset godina kako je Britanski parlament formirao radnu grupu za ovaj region, sa učešćem više od dvadeset poslanika. Njena strategija se zasnivala na jačanju ekonomske i vojno-političke saradnje sa zemljama Centralne Azije.\nBritanija aktivno koristi i nevladine organizacije iz oblasti obrazovanja za širenje ideološkog uticaja Londona. Jedna od njih je Univerzitet Centralne Azije, koji je osnovala Aga Kan Fondacija (sa sedištem u Londonu), sa ograncima u Kazahstanu (Tekeli), Tadžikistanu (Korog) i Kirgistanu (Narin). Aga Kan IV, duhovni vođa šiitskih Ismailija, dobro je poznat po bliskim vezama sa britanskom obaveštajnom zajednicom, a i sam aktivno učestvuje u sprovođenju političkih ciljeva Britanije.\nTagovi:Kina, Rusija, Erdogan, Turska, MI6, Britanija, Azija, direktor, obaveštajna, operacija, centralna, ambasador


Barozo - dobar izbor i za Balkan | Evropa | DW | 16.09.2009\nEvropski parlament izabrao je danas Žozea Manuela Barozoa za novog-starog predsednika Evropske komisije. Iz ugla Zapadnog Balkana, Barozo je dobro rešenje, smatraju analitičari u Briselu.\nŽoze Manuel Barozo dobio je i drugi mandat na čelu Evropske komisije\nOd 718 prisutnih poslanika Evropskog parlamenta, za reizbor Baroza bilo je 382, njih 219 glasalo je protiv, a 117 je bilo uzdržano. Predsednik Parlamenta Jirži Buzek čestitao je Barozu na novom mandatu i istakao da i Evropski parlament i Evropsku komisiju očekuje mnogo posla i izazova u sledećem periodu kako bi ispunili očekivanja građana EU.\nNovi stari predsednik Evropske komisije zahvalio se na iskazanom poverenju. Ono predstavlja čast, ali i odgovornost, rekao je Barozo i dodao da je to jasan signal da Evropski parlament želi da se uključi u njegov ambiciozan program za Evropu narednih godina. Barozo se posebno zahvalio Evropskoj narodnoj partiji, koja je još pre glasanja u Evropskom parlamentu podržala njegov program. Istovremeno novoizabrani predsednik Evropske komisije istakao je da želi da sarađuje sa svim političkim grupama u Evropskom parlamentu, koje se zalažu za Evropu solidarnosti i slobode.\n„Kao predsedniku Evropske komisije moja partija biće Evropa i svako ko hoće da se priključi procesu integracije Evrope potreban je kako bi imali neophodan konsenzus za ujedinjenu Evropu.“\nSedište Evropske komisije u Briselu. EK zapošljava preko 20.000 ljudi\nDug put do drugog mandata\nIako je još pre tri meseca dobio političku podršku šefova zemalja i vlada evropske dvadesetsedmorice, Žoze Manuel Barozo morao je da sačeka sredinu septembra kako bi Evropski parlament (EP) danas (16.9.) doneo konačnu odluku o njegovom drugom mandatu na čelu Evropske komisije (EK).\nU međuvremenu, povodom njegove kandidature, odmeravane su snage na relacijama: Savet EU – Evropski parlament, zatim među samim partijama u Parlamentu, ali odmeravana je i dosadašnja, kao i buduća politika Baroza.\nTaj 53-godišnji nekadašnji premijer Portugala, dobio je u samom startu podršku najveće grupacije u EP - Evropske narodne partije, kojoj i sam ideološki pripada. Sa druge strane, Socijalisti i Zeleni kritikovali su Baroza zbog, kako smatraju, neefikasnosti, ali i popustljivosti prema evropskim liderima. Zahtevano je i odlaganje glasanja o predsedniku Komisije do ratifikacije Lisabonskog ugovora, a tražen je i dostojan protiv kandidat. Barozo je međutim ostao jedini pretendent na mesto predsednika EK.\nZa jaku EU na početku 21. veka\nBorba protiv ekonomske krize i njenih posledica, kao i zaštita klime i jačanje EU, neke su od glavnih stavki Barozovog petogodišnjeg političkog programa. Njegov ponovni izbor na mesto predsednika Komisije, mogao bi da bude i dobar signal za zemlje Zapadnog Balkana, procenjuju politički analitičari u Briselu.\n„Predsednik Barozo snažno podržava proširenje EU, pogotovo kada se radi o zemljama kojim je to i obećano kao što je Turska ili zemlje Zapadnog Balkana. Njegovim reizborom mogli bi očekivati nastavak takve politike, koja je generalno i politika Evropske komisije“, izjavila je za Dojče vele, Amanda Akčakoča iz Centra za evropsku politiku u Briselu.\nDo kraj godine i Evropsku komisiju očekuju velike promene. Postavljanje novih komesara već je u toku. Prema Barozovom mišljenju upravo bi EK, sa njim na čelu, trebalo da predstavlja evropski program koji će se boriti za jaku EU na početku 21. veka.\nPre Baroza na čelu Evropske komisije bio je Romano Prodi\nDužnosti predsednika EK\nEvropska komisija sa predsednikom na čelu, funkcioniše na osnovu Ugovora iz Amsterdama. Predsednik predsedava Komisiji, organizuje njene sastanke i predstavlja je. On takođe prisustvuje zasedanjima Saveta Evrope kao i važnim debatama u Evropskom parlamentu.\nU dogovoru sa premijerima država članica Evropske unije, predsednik Evropske komisije imenuje 27 komesara – članova Komisije. Na osnovu Ugovora iz Nice, on može i da ih razreši dužnosti čak i pre isteka njihovog mandata. Inače, mandat predsednika Komisije traje pet godina – isto koliko i saziv Evropskog parlamenta, što je regulisano Ugovorom iz Mastrihta.\nKandidata za predsednika Komisije predlažu predsednici, odnosno premijeri, država članica, ali Evropski parlament je taj koji mora da dâ svoju saglasnost relativnom većinom. Izboru predsednika Evropske komisije prethode brojni, nezvanični razgovori i pregovori između država članica EU, unutar Saveta Evrope, ali i u Evropskom parlamentu, tačnije među najvećim političkim blokovima.\nUgovor iz Lisabona, koji još nisu ratifikovale sve države članice EU, predviđa da Savet prilikom izbora kandidata mora da se rukovodi rezultatima izbora za Evropski parlament. Na taj način bi i prava Parlamenta bila ojačana.\nImajući u vidu slabu izlaznost na ovogodišnjim izborima za Evropski parlament, dodatno se predlaže da se predsednik Evropske komisije ubuduće bira na direktnim izborima. To bi, smatra se, mobilisalo veći broj građana da izađu na evropske izbore.\nDosadašnji predsednici Evropske komisije:\nValter Halštajn, Nemačka (1958-1967)\nŽan Rej, Belgija (1967-1970)\nFranko Marija Malfati, Italija (1970-1972)\nSiko Lendert Mansholt, Holandija (1972-1973)\nFransoa-Savije Ortoli, Francuska (1973-1977)\nRoj Dženkins, Velika Briatnija (1977-1982)\nGaston Torn, Luksemburg (1981-1985)\nŽak Delor, Francuska (1985-1995)\nŽak Santer, Luksemburg (1995-1999)\nRomano Prodi, Italija (1999-2004)\nŽoze Manuel Barozo, Portugal (2004-…)\nAutorke: Marina Maksimović, Brisel / Julija Kukelkorn\nTrajni link https://p.dw.com/p/JhYr


Gladnih je mnogo, a kasa prazna\nBanjaluka - Centri za socijalni rad u nerazvijenim opštinama u RS, sve teže isplaćuju socijalnu pomoć. Ako se rebalansima budžeta ne povećaju iznosi za pomoć invalida, starih i siromašnih, do kraja godine mnoge od njih mogle bi da potpuno obustave isplate.\nNa nedostatak novca za socijalne naknade upozoreno je i u najnovijem Izveštaju Centara civilnih inicijativa BiH o kvalitetu života građana u opštinama. Koordinator CCI BiH Siniša Bencun kaže da je oblast socijalne zaštite pretrpela najmanje udare zbog smanjenog punjenja opštinskih budžeta, ali da se broj korisnika socijalne pomoći stalno povećava. U nekima od njih u proteklih godinu dana, taj broj je udvostručen, a Bencun kaže da je to posledica sve veće nemaštine.\nUkoliko se uskoro usvoji novi zakon o socijalnoj zaštiti, i sadašnja izdvajanja za tuđu negu i pomoć od 41 KM udvostruče, opštinske kase biće potpuno ispražnjene.\nCentru za socijalni rad u Bijeljini za isplatu socijalnih naknada do kraja godine potrebno je dodatnih 160.000 KM, a direktor Milan Simeunović kaže da su dobili obećanje iz opštinske uprave da će rebalansom budžeta dobiti taj novac. U Izveštaju CCI-ja se navodi da je u 2009. u Bijeljini pravo na dodatak za tuđu negu i pomoć koristilo 920 osoba, što je u odnosu na 2008. za 270 više. „Dodatak je bio 41 KM, a ove godine povećan je na 60 KM. U prošloj godini isplaćeno je 1.065 jednokratnih pomoći, što je za 250 više nego u 2008. godini. Prosečna jednokratna pomoć bila je 75,5 KM“, navode u CCI-ju. Stanje u Doboju još je teže, jer se izdvajanja za socijalnu zaštitu stalno smanjuju. „Za socijalnu zaštitu je u 2008. u budžetu planirano 3,5 miliona KM, a isplaćeno je 2,6 miliona KM. U 2009. godini za Centar za socijalni rad bilo je planirano 3.415.000 KM, ali je rebalansom smanjeno na svega 1.816.900 KM. Smanjenje za socijalnu zaštitu može da ima dalekosežne posledice za ugrožene“, upozoreno je iz CCI-ja. Trend smanjenja nastavljen je i u 2010. godini jer je za socijalnu zaštitu planirano 2.050.000 maraka. Prema procenama opštinskog Centra za socijalni rad, u lošim materijalnim uslovima živi više od polovine Dobojlija.\nSudeći po nalazima CCI-ja, zbog enormnog rasta potreba za socijalnom pomoći i dugovanjima prema korisnicima iz 2009. godine, besparica bi do kraja godine mogla da zadesi i fočanski Centar za socijalni rad.\nDirektor teslićkog Centra za socijalni rad Ratko Markočević upozorava na mogućnost potpune obustave isplata socijalne pomoći, ako opština uskoro ne poveća izdvajanja. Navodi da je broj korisnika socijalne zaštite u odnosu na lane povećan za oko 15 odsto, ali da za sada uspevaju da izmiruju obaveze.\nDirektorka Centra za socijalni rad u Višegradu Mila Dikić kaže da ove godine imaju oko 20 odsto više zahteva za socijalnu pomoć i da su u deficitu oko 36.000 KM.\nU Šipovu, tvrde u Centru za socijalni rad, još uspevaju da isplaćuju socijalne naknade, ali se broj zahteva stalno povećava. „Najveći problem je zdravstvena zaštita, koja se ranije plaćala 1,50 KM po korisniku, a sada se plaća oko 56 KM“, navodi direktor Centra Slavko Peno.\nPredsednik Koordinacionog odbora invalidskih organizacija RS Zoran Dobraš kaže da se ne može izdvojiti opština u kojoj je stanje najkritičnije jer je skoro isto u svim delovima RS. „Prema zakonu, deset odsto opštinskog budžeta trebalo bi da ide na socijalna davanja, ali se to ne poštuje“, poručio je Dobraš.


Vega kupila zgradu Radničkog za 5,26 miliona evra\nTanjug 22. decembra 2020. 16:05\nNOVI SAD – Vega Propertis Radnički doo kupila je zgradu Radničkog univerziteta u Novom Sadu za 5,26 miliona evra, saopšteno je danas iz kabinetar gradonačelnika.\nGradski objekat u ulici Vojvođanskih brigada 7 prodat je preko javnog nadmetanja a jedinu blagovremenu i potpunu prijavu poslala je Vega.\nKorisna površina poslovne zgrade na 13 spratova je 6.463,8 metara kvadratnih i nalazi se na građevinskoj parceli površine od 850 kvadratnih metara, a kompletna lokacija je opremljena vodovodnom, kanalizacionom i elektroenergetskom mrežom.\n„Nakon 20 godina od požara, sudbina zgrade Radničkog univerziteta je konačno rešena. Grad Novi Sad je najpre uspeo da preuzme imovinsko – pravne odnose nad celom zgradom, a zatim i da pronađe konačno i najbolje rešenje za njenu budućnost“, navodi se u saopštenju i dodaje da je ceo projekat vodio gradonačelnik Miloš Vučević.\nNovi investitor, domaća kompanija Vega Properties Radnički doo Novi Sad, kao deo kompanije Vega IT, spremna je na velika ulaganja u skladu sa razvojnim planovima kompanije i renomeom koji ima u oblasti IT industrije.\nNavodi se da ta kompanija sa godišnjim rastom od 30 odsto spada među najbrže rastuće tehnološke kompanije u regionu.\nDa bi pobedila na olimpijadi.


pink.rs | Gradonačelnik Beograda i ambasador Brazila razgovarali o saradnji (FOTO)\nGradonačelnik Beograda i ambasador Brazila razgovarali o saradnji (FOTO)\nSagovornici su se složili da broj gostiju iz Brazila značajno raste u Beogradu, i dodali da Brazilce najčešće privlače kulturno-istorijske znamenitosti, ali i verski objekti.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić razgovarao je u Starom dvoru sa ambasadorom Brazila Eduardom Boteljom Barbosom o saradnji u oblasti kulture, turizma, javnog saobraćaja i privrede, prenosi Beoinfo.\nKako se navodi, sagovornici su se složili da broj gostiju iz Brazila značajno raste u Beogradu, i dodali da Brazilce najčešće privlače kulturno-istorijske znamenitosti, ali i verski objekti.\nRadojičić je rekao da saradnja u oblasti turizma može da se ostvaruje i kroz kulturnu razmenu i predložio da delegacija Brazila na čelu sa gradonačelnikom Brazilije dođe u Beograd, kao i da se organizuju kulturni događaji kojima bi se Beograd promovisao u Braziliji.\nOcenjeno je i da Beograd i Brazilija imaju dosta toga sličnog, a pre svega slični su po broju stanovnika, dvomilionski su gradovi, a i jedan i drugi se susreću sa izazovima funkcionisanja javnog gradskog prevoza, gradonačelnik Radojičić predstavio je amabasadoru svoju viziju Beograda kao "pametnog” i "zelenog grada” i konkretna buduća rešenja za smanjenje gužvi koja su primenjiva za materopole poput ove dve, kaže se u saopštenju.\nAmbasador Eduardo Boteljo Barbosa je gradonačelniku Beograda predstavio potencijale Brazila, koji je deveta privreda sveta, i izdvojio poljoprivredu i farmaceutsku industriju u kojima Brazil može da sarađuje sa zemljama Evrope s obzirom na njegovu uspešnost u ovim oblastima.\nGradonačelnik Radojičić je uputio pozdrave predsedniku Brazila Žairu Bolsonaru i zahvalio se Brazilu na principijelnom stavu o podršci teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije, dodaje se u saopštenju.


SEEbiz.eu / HR / Protesti u Nišu zbog odluke niške vlasti Aerodrom Konstantin Veliki ustupi bez naknade državi\nAerodrom Konstantin Veliki Aerodrom Nikola Tesla Miloš Bošković Dosta je bilo Zorana Mihajlović Vinci Airports\nDatum objave: 02.04.2018. - 09:15:56\nBezmalo svi oni su kao motiv za ovakav, iznenadni „poklon Niša Srbiji“ videli nedavnu koncesiju za beogradski aerodrom „Nikola Tesla“, koja je „naložila“ da Aerodrom u Nišu, sa kojeg se može leteti lou kost kompanijama do evropskih destinacija i za desetak evra, prestane da mu bude „konkurencija“.\no koncesiji za „Nikolu Teslu“ koji je Vlada Srbije zaključila sa francuskom korporacijom „Vansi erports“ nije objavljen, tako da nije poznato šta sadrži, a posebno ne da li ima i neke „tajne“ klauzule koje mogu bitno da promene obaveze ugovornih strana, pa i smisao tog javnog posla. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić kazao je nešto ranije da „niški aerodrom oduzima putnike beogradskom“. Dokumenta Vlade, Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i Grada Niša, u koje je Danas imao uvid, kao i izvori našeg lista, potvrdili su da centralna vlast „doživljava“ niški aerodrom kao „nelojalnu konkurenciju“ beogradskom, pre svega zbog „ekstremno“ niskih aerodromskih taksi od svega tri evra po putniku.\nJedna od najtransparentnijih indicija da će se država na ozbiljniji način umešati u poslovanje niškog aerodroma bila je Vučićeva izjava s početka ove godine, da je „država dozvolila niškom aerodromu da se razvija iako oduzima putnike beogradskom“. On je tada kazao da se za niški i dva druga lokalna aerodroma planira ograničenje broja putnika, rekavši da su oni „zaštićeni ograničenjem na milion putnika u sledećih 12 godina“, bez preciziranja da li se ograničenje odnosi na godišnji broj putnika i da li važi zbirno za sva tri aerodroma ili samo za niški.\nPrema tvrdnjama Branislava Jovanovića, gradskog odbornika i nekadašnjeg predsednika gradske vlade, kao i izvora Danasa, početkom februara, a na sastanku u Nišu „iza zatvorenih vrata“, resorna ministarka Zorana Mihajlović i njen pomoćnik u Ministarstvu Zoran Ilić jasno su kazali da se „postojeći ugovori sa lou kost kompanijama moraju aneksirati na način da utvrde više aerodromske takse“.\nMihajlović je naložila gradonačelniku Niša Darku Bulatoviću da „niški aerodrom ubuduće ne može da objavi niti jednu novu liniju, niti da pregovara sa avio kompanijama dok ona i njeno Ministarstvo o tome ne budu obavešteni“. Ilić je, kako navode Jovanović i pojedini učesnici sastanka, kazao da putničke takse od tri evra, koje su inače dogovorene „bez konsultacija sa Ministarstvom“, „nisu održive“, te da bi „trebalo da se podignu na najmanje šest evra“.\nTek koji dan ranije ministarka Mihajlović je potpisala „mišljenje“ u kojem oštro kritikuje Studiju o održivosti i proširenje kapaciteta niškog aerodroma od 2017. do 2022. godine, koju je izradila Regionalna razvojna agencija Jug iz Niša. Ona je, opet, kao poseban problem označila predlaganje izuzetno niske cene aerodromskih usluga „koje su niže od najniže cene iz konkurentskog okruženja“. Prema njenom mišljenju, „istorijskom razvoju Aerodroma u Nišu u prethodne dve godine, kako se inače navodi u toj Studiji, nisu doprinele niske cene već pre svega aktivnosti i investicije Vlade Srbije u taj aerodrom, koji se uprkos tome „konstantno obraća Vladi i Gradu Nišu za pomoć“.\nU preksinoćnom javnom obraćanju ona je, međutim, kao primarni razlog za preuzimanje Niškog aerodroma od strane države navela njegovu komercijalnu neodrživost.\n- Sve analize pokazuju da Aerodrom u Nišu nije u mogućnosti da iz redovnog poslovanja investira više od 10 miliona evra, koliko je potrebno da bi infrastruktura, oprema, funkcionisanje i bezbednost bili na najvišem nivou. Vlada neće da dozvoli da aerodrom propadne jer Grad Niš nema dovoljno novca da uloži u njega, kako bi mogao dalje da se razvija i da beleži još veći rast broja putnika, navodi se u njenom saopštenju – rekla je Mihajlović.\nVlada Srbije je na sednici prošlog četvrtka donela zaključak na osnovu kojeg preporučuje gradu Nišu, kao sadašnjem vlasniku aerodroma, da obezbedi prenos celokupne imovine i osnivačkih prava javnog preduzeća Aerodroma Niš na Republiku Srbiju. U zaključku je navedeno da je potrebno preneti i sertifikate, kao i sve ugovorne obaveze Aerodroma Niš na budućeg operatera.\nU izveštaju Vlade, koji prati ovakvu odluku, takođe se navodi da su poslovanje i razvoj niškog aerodroma komercijalno neodrživi, te da on „bez ozbiljnog ulaganja i podrške od strane Republike Srbije neće moći da opstane“.\n- Za opstanak javnog preduzeća Aerodrom Niš, Vlada i Grad Niš su u više navrata, neposredno i posredno, obezbeđivali finansijsku pomoć, pomoć u opremi i svaku drugu vrstu pomoći u ukupnom iznosu koji je znatno veći od milijardu dinara – tvrdi se u izveštaju Vlade.\nNa osnovu ovakvog zaključka, Gradsko veće Niša je prošlog petka odlučilo da se sva imovina niškog aerodroma „Konstantin Veliki“ prepiše i poverava državi Srbiji na upravljanje, uz obrazloženje da će „država na taj način pomoći aerodromu da se ekonomski osnaži i još bolje pozicionira na tržištu, pošto je trenutno stanje ekonomski neodrživo“. Odluka će postati konačna kada je usvoji Skupština grada, koja je bila zakazana za sledeći četvrtak, pa prema nezvaničnim informacijama – odložena.\nOvakva odluka je pokrenula građanske proteste, sazvane inače preko društvenih mreža, koji su počeli u subotu uveče, a nastavljeni sinoć, sa zahtevom da Skupština grada ne usvoji odluku Gradskog veća, kao i da gradonačelnik Bulatović i svi članovi Gradskog veća zbog takve odluke podnesu ostavke. Građani su u subotu nakon protesta zasuli Gradsku kuću, u kojoj su sedišta gradonačelnika i Veća, papirnatim avionima i toalet papirom.\nProteste, koje je inače zakazao Miloš Bošković, poslanik „Dosta je bilo“ koji je nedavno podneo ostavku, podržali su Udruženi pokret slobodnih stanara i Nacionalna koalicija za decentralizaciju. Na poklanjanje aerodroma oštro su reagovali niški odbori DS, Pokreta slobodnih građana, DJB i Nove stranke, čiji je lider i nekadašnji gradonačelnik Niša Zoran Živković i učestvovao na protestu.\n„Niški aerodrom je i sada naš, mi smo deo Republike. Ovakva odluka je u javnom interesu Niša i građana Niša, jer budžet grada nije u stanju da finansira sve obaveze u vezi sa aerodromom, među kojima je i 150 miliona dinara godišnje na ime isplate vojnog zemljišta od 175 hektara, u Donjem i Gornjem Komrenu, koje je Republika 2009. prenela Gradu. Novac koji nam ubuduće bude ostajao u budžetu nakon ovakve odluke, omogućiće da građani Niša bolje žive, kroz izgradnju infrastrukture i zadovoljavanje drugih potreba“, kazao je LJubiša Janić, načelnik Gradske uprave Niša, uz „ogradu“ da Gradska uprava „samo stručno i tehnički realizuje odluke gradskih organa“, a da je „sve ostalo politika, u koju se oni ne mešaju“.\nNa pitanje Danasa da li je Republika mogla da nastavi sa dodatnim investiranjem aerodroma kao i do sada, pre svega zbog njegovog strateškog položaja i zbog toga što je alternativni aerodrom beogradskom i drugim aerodromima u regionu, a bez preuzimanja vlasništva nad njim, Janić je rekao da „kad finansiraš, hoćeš i da upravljaš“.\nAerodrom „Konstantin Veliki“ je otvoren 2003. zahvaljujući donaciji Norveške, kojom je rekonstruisan nakon NATO bombardovanja 1999. Tri godine kasnije, nakon raspada državne zajednice SCG, tadašnje državno rukovodstvo nije dozvolilo „Montenegro Airlines-u“ da registruje svoju ćerku kompaniju „Master Airways“. Iste godine pregovori rukovodstva ovog aerodroma sa „Ryanair-om“, kako bi ta kompanija došla u Niš, „spečeni su da se ne bi ugrozili interesi nacionalnog avio-prevoznika „JAT Airways-a“.\nNacionalni prevoznik je 2007. zvanično najavio razvoj daljeg saobraćaja iz Niša, sa tri nove linije ka Nemačkoj i Austriji, ali to nikada nije realizovao, uz obrazloženje da „nije rentabilno“. Dve godine kasnije JAT je odustao i od jedine linije do Ciriha, uz isto obrazloženje. Ni novi nacionalni prevoznik Er Srbija ne leti iz Niša.\nUprkos tome, sa niškog aerodroma je prethodne godine, letelo 331.582 putnika što je 2,65 puta više u odnosu na rezultat ostvaren u 2016. godini, kada je letelo 124.917 putnika, a neuporedivo više od, recimo, 2010. godine, kada je zabeleženo samo 23.627 putnika. Sa aerodroma trenutno lete četiri lou kost kompanije.


November 2016 – Timska inicijativa mladih\nU utorak, 29. novembra, TIM je organizovao tradicionalnu tribinu pod nazivom ,,Jugonostalgija”. Kao i prethodnih godina, sa našim gostima razgovarali smo o kulturi, politici i životu u SFRJ. Ovog puta, gosti su bili novinar i književnik Luka Mičeta, i glumac […]\nNovember 29, 2016 / No Comments / More\nIstraživanje: Dešavanja u Narodnoj Skupštini Republike Srbije\nDrugo po redu Ispitivanje stavova studenata Fakulteta političkih nauka o aktuelnostima u zemlji i svetu sprovedeno je u periodu od 19. do 23. novembra na temu skorašnjih dešavanja u Narodnoj Skupštini. Anketu je popunio čak 151 student i ovim putem […]\nNovember 23, 2016 / No Comments / More\nPoseta Ambasadi Kraljevine Danske\nU organizaciji Timske inicijative mladih danas je upriličena poseta studenata Fakulteta političkih nauka, Ambasadi Kraljevine Danske. Šef diplomatske misije, gospodin Morten Skovgaard Hansen, u srdačnom razgovoru predstavio je svoju zemlju i ljubazno odgovarao na pitanja iz različitih oblasti interesovanja studenata. Poseti je […]\nIstraživanje: Predsednički izbori u Sjedinjenim američkim državama\nCela 2016.godina propaćena je jednim krajnje ekstravagantnim procesom koji je okupirao pažnju ljudi širom sveta. Proces predsedničkih izbori u Sjedinjenim američkim državama propraćen je brojnim kontroverzama, optužbama i skandalima. Na samom kraju ovog dugog procesa ostala su dva kandidata, Hilari […]\nNovember 5, 2016 / No Comments / More


PODACI CENTRALNE BANKE: NAJVEĆI RAČUN IMA VLASNIK 32 MILIONA EURA | Hayat.ba\nPODACI CENTRALNE BANKE: NAJVEĆI RAČUN IMA VLASNIK 32 MILIONA EURA\nDepozit veći od milion eura na kraju avgusta imao je 71 pojedinac, dok je sada rekorder građanin sa kontom od 32 miliona eura, pokazuju podaci Centralne banke (CBCG).\nPo posljednjim, nedavno javno saopštenim podacima CBCG, koje joj banke mjesečno dostavljaju, na kraju avgusta depozit veći od milion eura imao je 71 građanin, što je šest manje nego na početku godine, piše Pobjeda.\nPodaci pokazuju da je sada rekorder građanin sa kontom od 32 miliona EUR, što je znatno manje nego prije deset mjeseci, kada je rekord bio 50,3 miliona.”Pobjedi” je tada saopšteno da građanin rekorder nije stranac nego domaći.\nCentralnoj banci su 62 domaće kompanije prijavile da imaju novac na računima u inostranstvu. One su na stranim računima na kraju prošle godine imale ukupno 12,7 miliona EUR, saopšteno je Pobjedi iz CBCG.\n“Izvještaj o stanju i prometu na računima u inostranstvu za prošlu godinu su dostavile 62 kompanije. Prema tim izvještajima, na kraju prošle godine stanje na računima u inostranstvu iznosilo je 12,7 miliona eura, precizirali su iz regulatora.\nIz CBCG su objasnili da je podatak od 12,7 miliona eura suma koju su dostavile same kompanije, koje i odgovaraju za tačnost dostavljenih podataka.\nI dalje je nepoznato koliko građani Crne Gore imaju na računima u inostranstvu, jer po domaćim zakonima to nijesu dužni nikom da prijavljuju.\nCentralna banka ne raspolaže podacima koliko sredstava crnogorski građani imaju na računima u inostranstvu – rečeno je “Pobjedi” u odgovoru na pitanje ima li procjene koliko građana ima račune vani i koliki je ukupni konto.\nPrema posljednjim podacima CBCG, ukupni depoziti iznose 3,51 milijardu eura, od čega domaća preduzeća, građani, Vlada i nevladine organizacije (NVO) imaju 2,76 milijardi, a strane firme, građani i NVO 754,5 miliona eura.


Fizičko Obezbeđenje FAQ – Alarm Systems\nFizičko obezbeđenje objekata različite namene i strukture podrazumeva stalno ili privremeno prisustvo službenika obezbeđenja koji su stalno ili privremeno prisutni u čuvanom objektu sa ciljem čuvanja imovine, zaštite od provale kao i sprovođenja unutrašnjih pravila u čuvanim objektima.\nSvi naši službenici obezbeđenja angažovani su u skladu sa Zakonom o radu, što smatramo najbitnijim uslovom za kvalitetno obavljanje poslova obezbeđenja.\nOsposobljeni smo za brojne izazove i zahteve klijenata jer naša kompanija prati sve profesionalne standarde i normative iz delatnosti fizičko-tehničkog obezbeđenja.\nPORTIRSKA, RECEPCIJSKA I ČUVARSKA SLUŽBA\nObezbeđivanje stambenih i pоslоvnih zgrada kao i оsоba kоje bоrave u njima zahteva stručnu оbučenоst službenika оbezbeđenja. Ovi poslovi pored zaštite i obezbeđenja objekata, zahtevaju i stalnu komunikaciju sa ljudima, kao i razne administrativne poslove koje naši službenici obavljaju. Poslovi portirske, recepcijske i čuvarske službe su usluge prilikom kojih naši službenici u svakom trenutku pružaju ljubaznu dobrodošlicu i asistenciju posetiocima Vašeg objekta.\nNaši službenici su posebno osposobljeni za intervencije u slučaju dojave alarma. Pravovremenom reakcijom u slučaju dojave alarma sa ugroženog objekta (provala, panik taster, požar) službenici interventne ekipe se u najkraćem roku upućuju na ugrožen objekat. Proverom okoline i unutrašnjosti objekta službenici interventne ekipe utvrđuju stanje na objektu, a po potrebi vrše i obaveštavanje nadležnih organa (MUP, vatrogasci). Interventna ekipa, u skladu sa zakonskim ograničenjima, obezbeđuje ugroženi objekat nakon incidenta/nezgode i vrši zadržavanje počinilaca sa ciljem zaštite dokaza do dolaska ovlašćenih lica (MUP).\nU saradnji sa organizatorima javnog skupa/događaja naš stručni tim vrši procene o eventualnim bezbedosnim rizicima na osnovu procene broja učesnika, te specifičnosti lokacije skupa/događaja i procenjuje optimalan broj službenika obezbeđenja, koji je garancija da će svi bezbedonosni aspekti skupa biti pod kontrolom.\nPatroliranje prostorom je jedno od najvažnijih zadataka koje vrši služba fizičkog obezbeđenja. Obaveza radnika patrolne službe je da vršeći svoju dužnost deluju preventivno, sa ciljem odvraćanja od pokušaja ugrožavanja bezbednosti objekta, imovine i lica.\nOsnоvni zаdаtаk pоlјоčuvаrskе službе је dа svаkоdnеvnim оbilаskоm аtаrа vrši nеpоsrеdnu zаštitu usеvа i zаsаdа, sprеči pоlјskе štеtе i zаštiti pоlјskе putеvе i kаnаlе. Poljočuvarska služba je specifična vrsta usluge, koju vršimo uz pomoć adekvatnih vozila i tehničke opreme, bez obzira na trenutne vremenske uslove. Svi službenici koji su angažovani u ovoj službi prošli su stručne kurseve, ispite i stekli licence neophodne za obavljanje ove vrste poslova.


Potvrđena optužnica zbog napada na načelnika Vukosavlja\nPucano iz vatrenog oružja\n"Optužnica Kantonalnog tužilaštva Posavskog kantona od 16. novembra prošle godine protiv Amira Mehića iz Odžaka potvrđena je 17. decembra, i to zbog sumnje da je počinio krivično djelo izazivanje opšte opasnosti", navedeno je u rješenju Suda dostavljenom Srni.\nNačelnik opštine Vukosavlje Borislav Rakić napadnut je 30. avgusta prošle godine kada je na njega pucano iz vatrenog oružja sa lokaliteta Dolaće u mjestu Gornji Svilaj dok je bio na skuteru na rijeci Savi.\nU izjavi policiji Rakić je rekao da je na njega pucao Amir Mehić, kojeg poznaje.\nOn je naveo da je iz lovačke puške pucano na četiri osobe, te da se incident dogodio u Gornjem Svilaju, gdje uglavnom žive Srbi povratnici i dodao da je ogorčen zbog ovog napada.\n"Smatram da kao načelnik opštine Vukosavlje imam publicitet koji drugi ljudi nemaju, pa se onda pitam - šta se dešava sa Srbima u FBiH i kakva se poruka ovim šalje srpskim povratnicima u FBiH", rekao je Rakić nakon napada i dodao da, srećom, niko nije povrijeđen.\nBorislav Rakić Vukosavlje\nTužilaštvo Posavskog kantona\nU pripremi optužnica zbog napada na načelnika Vukosavlja\nTraje istraga o napadu na načelnika opštine Vukosavlje


Makedonija ključa, sada je sve moguće ... | WebTribune\nHome SPEKTAR Makedonija ključa, sada je sve moguće …\nPosted date: јануар 21, 2018 In: SPEKTAR\nOdluka makedonskog predsednika da ne potpiše Zakon o upotrebi jezika, kojim se albanski uvodi kao drugi zvanični jezik u Makedoniji, predstavlja upozorenje da su prekršene sve unutrašnje političke norme, počevši od procedure donošenja zakona, pa sve do umetanja formulacija koje se izglasavaju dvotrećinskom, a ne prostom većinom, smatraju stručnjaci.\nPored toga, Đorđe Ivanov je obavestio Sobranje da usvojeni Zakon nije u skladu sa Ustavom zemlje, što su prethodno potvrdili brojni stručnjaci i predstavnici šire javnosti, ali i upozorio da se „njegovim usvajanjem umesto suživota i izgradnje multietničkog društva putem pravednih i opšteprihvaćenih zakona usvajaju nepravedni i represivni zakoni kojima se favorizuje samo albanski jezik“.\nPrema mišljenju predsednika Demokratske partije Srba u Makedoniji Ivana Stoilkovića, Makedonija se trenutno nalazi u situaciji kada je sve moguće, „a kada je sve moguće, kada su sve procedure i zakoni prekršeni, onda se gubi sav smisao ovog pitanja“.\n„Ako je moguće da predsednik Sobranja bude izabran na protivzakoniti način, zašto onda ne bi bilo moguće usvojiti zakon koji je u suprotnosti sa Ustavom?“, pita se Stoilković i dodaje da u Makedoniji očigledno sve prolazi, pa čak i da se prostom većinom usvajaju oni zakoni koji bi trebalo da budu usvojeni dvotrećinskom većinom.\nPravo je pitanje, međutim, ističe on, kako vratiti pravnu državu i stabilnost, a ne kako uraditi bilo šta drugo. Trenutno je aktiviran ustavni rok od šest meseci u kojem bi vladajuća većina trebalo ponovo da vrati zakon u proceduru, ali, kako tvrdi, stvari se u zemlji naprasito menjaju, kada je reč o političkom raspoloženju, tako da celokupna ta priča situaciju u zemlji čini poprilično neizvesnom.\nBilo kako bilo, objašnjava Stoilković, Ivanov nema prostora za manevar u slučaju da Sobranje ponovo usvoji zakon, jer će u tom slučaju predsednik biti u obavezi da ga potpiše. Tek potom bi zakon mogao da bude osporen na Ustavnom sudu, makar bi tako, kaže on, trebalo da bude po svim pravilima, jer ne opredeljuje ustavnost zakona predsednik, već to čini Ustavni sud.\nStoilković ukazuje i da je zakon o upotrebi jezika nefunkcionalan, jer da bi on profunkcionisao neophodno je promeniti još šest drugih zakona koji se takođe donose dvotrećinskom većinom.\nIstovremeno, sagovornik Sputnjika upozorava da borba protiv donošenja tog zakona nije pitanje političke volje, već to pitanje polako prerasta u pitanje političkog raspoloženja u Makedoniji koje veoma negativno gleda na taj zakon.\nUpitan kakav bi mogao biti konačan ishod, Stoilković je mišljenja da jedino „tiranska platforma“, od svih gorućih pitanja, može doživeti svoju realizaciju. To znači, kako navodi, da će na jedan ili drugi način to pitanje biti realizovano, u suprotnom bi se procesi, koji bi vodili suprotno od „tiranske platforme“, sveli na unitarizaciju Makedonije, što albanski blok neće pozitivno prihvatiti, kao ni zapadnjački sponzori albanskog političkog pokreta.\nTo bi, kako dodaje, donelo jednu novu političku i svaku drugu nestabilnost, a pogotovu jer je na vlasti Vlada sa izuzetno tankom većinom kojoj svaki dan opstanak visi o koncu.\nPored toga, upozorava Stoilković, ne postoji ni Državna izborna komisija koja bi u slučaju pada Vlade raspisala vanredne parlamentarne izbore, jer je bojkotuje opoziciona VMRO-DPMNE, a ako ta stranka ne dâ saglasnost za formiranje državne izborne komisije, otpada svaka mogućnost za prevremene parlamentarne izbore.\n„Tako da, kako mi se čini, još poprilično dugo ćemo živeti u klimavoj političkoj situaciji“, zaključuje on.\nMitovi i neobična verovanja o levorukim osobama


Privremena odgoda plaćanja poreskih obaveza u Republici Srpskoj - Restart.ba\nPrivremena odgoda plaćanja poreskih obaveza u Republici Srpskoj\nDana 26. marta 2020. godine, Vlada Republike Srpske je održala 64. sjednicu, na kojoj je donijela Odluku o privremenoj odgodi plaćanja poreskih obaveza, kao mjeru za ublažavanje posljedica i poteškoća koje privredni subjekti imaju u poslovanju usljed ograničenja uvedenih radi sprečavanja širenja COVID-19 virusa u Republici Srpskoj. Ista je objavljena u Službenom glasniku Republike Srpske broj 28/20 sljedećeg dana.\nU skladu sa Odlukom obaveze po osnovu:\n-Poreza na dobit\n-Naknade za unapređenje opštekorisnih funkcija šuma;\npo poreznoj prijavi za 2019. godinu, koje dospijevaju do 31. marta 2020. godine, privremeno se odgađaju do 30. juna 2020. godine.\nOdluka se odnosi na privredne subjekte koji usljed mjera sprječavanja širenja COVID-19 virusa imaju poteškoće u poslovanju, o čemu se trebaju obratiti Poreskoj upravi Republike Srpske pisanim putem u skladu sa propisanom procedurom.\nVTK BiH besplatno izdaje Potvrdu o višoj siliBisnode podrška privredi Bosne i Hercegovine


Pošaljite mejl i prijavite korupciju\n► Pošaljite mejl i prijavite korupciju\nGrađani Srbije od danas imaju mogućnost da slanjem mejla Ministarstvu životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja prijave korupciju i zloupotrebe u radu službi tog resora.\nMinistar životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja Oliver Dulić rekao je da treba navesti ime i prezime osobe za koju se sumnja da je umešana u korpciju, njeno radno mesto i kratak opis slučaja ili broj predmeta.\nPrijave se mogu slati anonimno na mejl prijavite.korupciju@ekoplan.gov.rs.\nDulić je naveo da će svaka prijava biti detaljno razmatrana i da će insistirati na uspostavljanju i poštovanju procedura u svim delatnostima ministarstva, među kojima je, između ostalog, izdavanje građevinske dozvole, tumačenje zakona, građevinske, rudarske i urbanističke inspekcije.\nUvedena je nova procedura za javne nabavke koje imaju za cilj sprečavanje svake mogućnosti nepravilnosti i zloupotreba, posebno u onima male vrednosti, kazao je ministar i dodao da je uvedena obaveza pozivanja najmanje pet, umesto propisana tri ponuđača.\nDulić je podsetio da je njegovo ministarstvo jedini organ državne uprave koji od nedavno sve javne nabavke objavljuje na zvaničnom sajtu ministarstva, iako to nije zakonska obaveza.\nNenadić: Partijska kontrola - glavni generator korupcije\nProgramski direktor organizacije Transparentnost Srbija Nemanja Nenadić izjavio je da na korupciju u Srbiji utiče visoka zavisnost privrede i građana od javnog sektora, a glavni generator...


Počeo UMiDp 3: Mladi političari i političarke spremni za aktivnije učešće - Institut za razvoj mladih KULT\nAdnan Avdić iz Naše stranke jedan je od polaznika obuke, koji je istakao da ima velika očekivanja i da vjeruje da će biti ispunjena jer je na samom početku uvidio visok nivo profesionalizma i predanosti organizatora i predavača.\nSličnog je razmišljanja i mlada Tonina Ibrulj iz Ljubuškog, članica Hrvatske demokratske zajednice. „Obrazovanje je ključno u razvoju vještina kod mladih, kako formalno, tako i neformalno, što je jedan od razloga zbog čega sam se odlučila i za ovu obuku“, izjavila je Tonina i dodala da su mladi budućnost, kako u politici tako i u svim drugim sferama.\nUMiDp je Institutov program za omladinske političke lidere/ice, mlade koji dolaze iz različitih političkih stranaka i kroz tri petodnevna modula obuke usvajaju znanja i vještine o poznavanju političkog sistema u BiH i djelovanja u njemu, o razvoju političkog imidža te o političkom zagovaranju i pregovaranju za rješavanje problema i potreba mladih.\nEkrem Sarajlić iz Viteza odnedavno je predsjednik općinske organizacije SDP u Vitezu i ističe da je spreman za ovu odgovornu funkciju, a uvjeren je da će mu obuka UMiDp pomoći u tome. „Iako sam veoma mlad, cijela struktura općinske organizacije SDP u Vitezu dala mi je povjerenje, a ja sam siguran da ću ga pozitivno opravdati. Namjeravam se kandidovati za lokalne izbore u oktobru, a nakon urađenih analiza siguran sam da ćemo ostvariti bolji izborni rezultat nego prije četiri godine“, ambiciozno i sigurno je zvučao Ekrem.\nMiloš Kovačević iz Laktaša član je Demokratskog saveza DEMOS, jedne od mlađih stranaka na bh. političkom nebu, ali kako ističe Kovačević sa iskusnim pojedincima i novom energijom koju su unijeli mladi. Iako se ne namjerava kandidovati na lokalnim izborima, spreman je svoje teoretsko znanje prenijeti u praksu i pomoći u ostvarivanju što boljih izbornih rezultata. „Kod nas nekako vlada permanentno predizborno stanje, jer svake dvije godine imamo izbore, a uz to se stvorio dojam da je predizborna kampanja već počela, iako je zvanični početak tek u septembru“, prokomentarisao je Miloš trenutnu političku situaciju u BiH.\nInstitut ovom obukom želi staviti mlade u fokus i osnažiti ih za aktivno učešće unutar vlastitih političkih stranaka, ali i tokom i nakon izbornih procesa, kako bi stručno mogli zastupati potrebe mladih. Prvi modul obuke je u toku i održava se u Sarajevu, a traje od 19. do 23. februara. Naredni modul održat će se u Mostaru tokom aprila, a posljednji, treći modul, u Banjaluci tokom maja 2020. godine.\nObuka se provodi uz podršku Ambasade Kraljevine Švedske u BiH.


Virus zika, nova briga Svjetske zdravstvene organizacije – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nVirus zika, nova briga Svjetske zdravstvene organizacije\nSvjetska zdravstvena organizacija (SZO) najavila je da će u ponedjeljak sazvati hitni sastanak kako bi odlučili da li zbog širenja opakog virusa zika, treba proglasiti vanredno stanje.\nTokom vanrednog sastanka u Ženevi, generalni direktor SZO Margaret Čen kazala je da se virus, za koji se sumnja da uzrokuje mikrocefaliju, odnosno urođene mane kod novorođenčadi, širi velikom brzinom.\nČen je kazala da još uvijek nije u potpunosti dokazano da se sve veći broj oboljenih od mikrocefalije u Brazilu može povezati sa zikom. Riječ je, naime, o rijetkom neurološkom stanju kod kojeg je djetetu glava znatno manja nego kod njegovih vršnjaka.\nU Brazilu je normalno da se godišnje pojavi oko 200 slučajeva zaraženih zika virusom, ali je od oktobra prošle godine zabilježeno čak 4.000 prijavljenih slučajeva novorođenčadi sa mikrocefalijom.\nVirus zika se prvi put pojavio 1947. godine i decenijama je izazivao blaži oblik oboljenja. Međutim, Čen ističe da je “danas situacija drastično drugačija.”\n“Moguća povezanost, na koju se tek odnedavno sumnja, promijenila je profil rizika virusa zika od blagog oboljenja na ono zabrinjavajućih razmjera”, kazala je ona.\nAmerički naučnici pozvali su Svjetsku zdravstvenu organizaciju (SZO) da poduzme hitne mjere za borbu protiv širenja opakog virusa zika i da ne ponovi greške učinjene tokom nedavne borbe protiv epidemije virusa ebole.\nProfesori američkog Univerziteta Džordžtaun Deniel Lusi i Larens Gostin u zajedničkoj kolumni objavljenoj u naučnom časopisu “Journal of the American Medical Association” upozoravaju da je rizik širenja virusa zika globalnog karaktera.\n“Mora se hitno oformiti vijeće eksperata koje će izvještavati rukovodstvo SZO-a o potrebnim uslovima za proglašavanje vanrednog stanja u vezi sa zdravljem ljudi. Proces formiranja takvog vijeća bi pobudio međunarodni interes za to pitanje”, poručili su autori kolumne.\nPrema podacima američkog Centra za kontrolu bolesti, virus zika je prisutan u 20 zemalja, uglavnom u Srednjoj i Južnoj Americi, a prvi slučaj zabilježen i u Evropi.\nArgentina je potvrdila prvi slučaj virusa “zika” kod jedne kolumbijske državljanke u Buenos Ajresu, rekla su danas dva izvora Ministarstva zdravlja.\n“Potvrđen je virus `zika`”, rekao je neimenovani zvaničnik, dodajući da je žena nedavno posjetila Kolumbiju.\nU Buenos Ajresu i gusto naseljenim predgrađima radnici zaprašuju parkove u pokušaju da iskorijene vrstu komaraca (Aedes aegypti), koja prenosi virus “zika”, kao i denga i žutu groznicu.\nSvjetska zdravstvena organizacija saopštila je danas da se virus “zika” “eksplozivno širi” i da bi njime moglo biti zaraženo od tri do četiri miliona ljudi u Sjevernoj, Centralnoj i Južnoj Americi, uključujući 1,5 miliona ljudi u Brazilu.\nBroj američkih stanovnika zaraženih virusom “zika” popeo se na 31, rekli su zdravstveni zvaničnici. Vjeruje se da su svi oni zaraženi tokom posjeta Karibima ili Latinskoj Americi.\nZvaničnici navode da 31 jedna osoba koja je zaražena živi u 11 američkih država i u Vašingtonu. Na američkoj teritoriji Portoriko, zaraženo je 19 lica, a na Djevičanskim ostrvima jedna, navodi AP.\nIz Bijele kuće danas je saopšteno da su američki zvaničnici koji se bave ovom problematikom najviše zabrinuti zbog mogućih posljedica virusa na trudnice ili žene koje planiraju trudnoću.\nPortparol Bijele kuće Džoš Ernest rekao je danas novinarima da je odgovor države na virus u skladu sa aktuelnom situacijom, prenosi Rojters.\n„Kad se udaš, pa prva veče – sve deke poparamo!“ (VIDEO)\nBiće barem ”seen”: BiH 15. februara podnosi zahtjev za članstvo u EU


Jovanović: U procesu reforme sistema socijalne zaštite pokrenuto niz aktivnosti - Bolja Tuzla\nJovanović: U procesu reforme sistema socijalne zaštite pokrenuto niz aktivnosti\nVlada Tuzlanskog kantona usvojila je danas Informaciju o reformi sistema socijalne zaštite.\nMinistar za rad, socijalnu politiku i povratak TK Zoran Jovanović istaknuo je na konferenciji za medije nakon sjednice da je za ovaj kanton, kada je u pitanju reforma socijalne zaštite, jedan od najvažnijih procesa reforma JU Dom za djecu bez roditeljskog staranja, kroz uvođenje novih oblika zaštite djece.\nNavodi da je u procesu reforme sistema socijalne zaštite pokrenuto niz aktivnosti na izmjeni postojećih i donošenju novih zakonskih propisa.\n-Trenutnim zakonom o socijalnoj zaštiti i sistemom socijalne zaštite ne možemo biti zadovoljni, postoje manjkavosti. Krenulo se u reforme socijalne zaštite, što je i uslov u Agendi pristupanja BiH Evropskoj uniji – naglasio je Jovanović, dodajući da i Evropska socijalna povelja, koju je BiH potpisala 2008. godine, predviđa reformu socijalne zaštite.\nTakođer, naveo je i problem nepostojanja krovnog zakona o socijalnoj zaštiti, ističući da ovaj zakon postoji na nivou entiteta, s tim što je na području Federacije BiH nadležnost u oblasti socijalne zaštite podijeljena između FBiH i kantona.\nNa području deset kantona su propisana različita prava iz zakona o socijalnoj zaštiti te Jovanović ocjenjuje da ovakav pristup ne osigurava ravnopravnost građana u ostvarivanja prava.