U Sremskoj Mitrovici subvencije za povrtare - Bolja Zemlja\nU Sremskoj Mitrovici subvencije za povrtare\nOko milion ipo dinara izdvojeno iz lokalnog budžeta za sufinansiranje početnog biološkog materijala za povrtare sa teritorije Sremske Mitrovice. Pedeset povrtara sa ove opštine ostvarilo je prava na ova bespovratna sredstva. Od 51 prijave na konkurs, koliko ih je stiglo u Agenciju za ruralni razvoj samo je jedna prijava bila nepotpuna zbog nedostatka dokumentacije. Ovo je prvi put da Agencija sprovodi ovaj konkurs, a s obzirom da je odziv dobar, nastaviće da ga oragnizuje i narednih godina. Rešenja o dodeli bespovratnih sredstava su dodeljena mitrovačkim povrtarima u prostorijama Agencije za ruralni razvoj.\nPrethodni tekstKako funkcioniše zadrugarstvo u Danskoj?\nSledeći tekstVranje domaćin pčelarskog sajma


Svet se već tri meseca pita, istraga je u toku: Gde je nestala jedna od najplaćenijih glumica na svetu?!\nnema šale sa kineskom vladom\nZa razliku od domaćih zvezda, kineske poznate ličnosti nisu imune na posledice utaje poreza\n18.09.2018. - 13:53h Autor: Stil\nNajpoznatija glumica u Kini Fan Bingbing navodno nije viđena tri meseca. Glumica je poslednji put viđena prvog jula u dečijoj bolnici, dok se na društvenim mrežama poslednji put oglasila 23. jula. Molbe Njujork tajmsa i časopisa Tajms za komentar od glumice i njenog tima nisu bili uspešni.\nGlasina koja se najviše širi je da je Fan izbegavala da plaća porez kineskoj vladi, koja ima prilično rigorozne prakse kažnjavanja za ovaj prekršaj, a od skora se fokusirala na nejednaku raspodelu dohotka u industriji zabave.\nIstorijska odluka: Kina ukinula politiku jednog deteta\nfoto: Beta / Arthur Mola\nNaime, Kina je ograničila primanja glumaca - oni ne mogu da zarade više od 70% cifre koju zarađuje cela ekipe filma, ili više od 40% cene produkcije filma. Navodi se i da bi takvi propisi trebalo da spreče "remećenje društvenih vrednosti" i da pojačaju "srž vrednosti socijalizma".\nFan (37) je u jednom trenutku je bila peta najplaćenija glumica na svetu, i 2016. godine zaradila je 17 miliona dolara, što je verovatno razlog za njen misteriozni nestanak.\nOd kada su vesti o istrazi doprle do šire javnosti, krenule su glasine od toga da je Fan uhapšena, u pritvoru ili da je čak napustila Kinu. Fan, koja je trebalo da glumi sa Penelope Kruz i Lupitom Najongo, navodno je smeštena "pod kontrolu" od strane kineske vlasti, mada i pored toga ostaje nepoznato gde se glumica nalazi.\nKina ne odustaje od najslađih meda: Blizanci pande rođeni veštačkom oplodnjom!


Formiranje Vijeća ministara BiH nije glavni čin u politici Bosne i Hercegovine, nego samo uvertira, rekao je visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU, Valentin Inzko, u svom današnjem obraćanju parlamentarcima.\n„Potrebno je da se formira Vijeće ministara, tako da pravi posao može početi,“ dodao je Inzko. „Pravi posao je da se popravi ekonomija i da se BiH vrati na put ka članstvu u EU.“\nVisoki predstavnik i specijalni predstavnik EU je napomenuo da nije slučajnost da je u periodu kada se glavne političke stranke nisu mogle dogovoriti oko formiranja vlade došlo do pada životnog standarda u BiH i rasta stope nezaposlenosti.\nU takvim okolnostima, “pozitivni ciklus” – u kojem ekonomski razvoj olakšava evropske integracije, a proces evropskih integracija podržava ekonomski razvoj – potrebniji je nego ikada ranije.\nUpravozbog togašto je situacija tako loša moramo učiniti sve što je u našoj moći da započnemo ovaj ciklus, rekao je rekao je visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU učesnicima trećeg zasjedanja Parlamenta za Evropu za 2011. godinu.\nPalament za Evropu je inicijativa koju je pokrenuo EUSR kako bi se okupili bh. parlamentarci i čelnici vlada zajedno sa zvaničnicima iz EU i razgovarali o načinima da se ubrza proces integracija sa EU.\nUz napomenu da Bosna i Hercegovina treba Vijeće ministara sada – ne za šest mjeseci, visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU je rekao da je jedan od prioriteta za zakonodavstvo donošenje Zakona o popisu stanovništva BiH, koji je bitan za proces pristupanja Evropskoj uniji i koji će pružiti odgovarajuće statističke podatke kako bi se utvrdiloštotreba učiniti igdjeto treba biti učinjeno.\nOstali prioriteti uključuju donošenje Zakona o obligacijama BiH i modernizaciju sistema bankarske supervizije, oba navedena prioriteta su ključni elementi u razvoju jedinstvenog ekonomskog prostora. Inzko je rekao da će ove mjere pomoći poboljšanjutrgovine, privući investicije, stvarati nova radna mjesta i podići životni standard.\n„Bez konstruktivne i dinamične opozicije, standardi vlasti su niži,“ istakao je Inko. Samo u posljednjih nekoliko sedmica svjedoci smo demonstracija u različitim dijelovima zemlje protiv neučinkovitosti i rasipništva vlade. Na parlamentarcimaje odgovornost da djeluju tako da vlade u Federaciji BiH, RS i državi rade upravo posao za koji su izabrane.\nObraćanje visokog predstavnik i specijalnog predstavnika EU u cijelosti možete pronaći na www.ohr.int i www.eusrbih.eu.


Uhapšen serijski kradljivac Pogledaj specijal Toggle navigationNaslovna NaslovnaNajnovije vijestiNovo u rubrikamaČitani nasloviKolumneNezavisni stavNovosti NovostiBiHGradoviBanjalukaDruštvoObrazovanjeEx -YuSvijetHronikaIntervjuEkonomija EkonomijaPrivredaTržišteAnalizeSport SportFudbalKošarkaRukometTenisAtletikaZimski sportoviSportovi na vodiOstali sportoviOlimpijske igreIzbor sportisteKultura Kultura MuzikaPozornicaKnjiževnostVizuelna umjetnostFilmŽivot i stil Život i stilZdravljeŽivotLjepotaMuški kutakHrana i pićeKuće i vrtPutovanjeSvijet životinjaRecept danaMagazin MagazinJet setLjubav i seksTVZanimljivostiNN među poznatimaŽuta hronikaAuto-moto Auto-motoNovostiRecenzijeMogućnostiMoto sportNauka i tehnologija Nauka i tehnologijaNaukaSvemirOkolinaInternetHardwareProgramiGadgets Naslovna Novosti BiHGradoviBanjalukaDruštvoObrazovanjeEx -YuSvijetHronikaIntervju Hronika\nUhapšen serijski kradljivac\nSrna 11.06.2012 20:12 BRČKO – U Brčkom je uhapšeno lice, čiji su inicijali S.G, za kojim već duže vrijeme tragaju brčanska policija i Centar javne bezbjednosti Doboj zbog velikog broja krađa, potvrdio je danas portparol brčanske policije Halid Emkić.\nEmkić je naveo da je policiji jedan građanin sinoć prijavio da je nepoznati izvršilac ukrao njegov bicikl iz haustora stambene zgrade u naselju Ilićka.\nPrema njegovim riječima, brčanska policija uočila je ukradeni bicikl kojim je upravljao S.G.\n"Provjerom baze potraga utvrdili smo da se radi o licu koje potražuje Policija Brčko distrikta i Centar javne bezbjednosti Doboj, zbog ranije počinjenih serije krivičnih djela krađa i teških krađa na području distrikta i područja koje pokriva dobojski CJB", rekao je Emkić.\nSrna nezvanično saznaje da je riječ o Sadiku Gmitroviću /30/ iz Brčkog.\nOn je uhapšen i priveden u brčansku policiju na kriminalističku obradu, nakon čega će biti predat Tužilaštvu distrikta na dalje procesuiranje.


Šta privrednici u RS očekuju od novog Zakona o PDV-u, a kakve promjene će dobiti? | Banjaluka.net\nŠta privrednici u RS očekuju od novog Zakona o PDV-u, a kakve promjene će dobiti?\nPrivrednici u Republici Srpskoj nadaju se da bi novi Zakon o PDV u BiH, koji je u pripremi, mogao da propiše nove rokove za plaćanje PDV, koji će njima ostaviti malo više “prostora da dišu”.\nPrednacrt i nacrt ovog Zakona, koje je pripremila Uprava za indirektno oporezivanje BiH, međutim, nisu predvideli ovu promenu u sistemu plaćanja, baš kao ni plaćanje poreza na naplaćene fakture i neka druga „sporna“ pitanja. Uprava se, naime, nije upuštala u ovakve vrste izmjena zakonodavstva, jer za to nisu imali nikakvo uputstvo vladajućih struktura u BiH.\nUmjesto toga, bavili su se usklađivanjem zakonodavstva u ovoj oblasti u BiH sa onim u EU. Neke od novina koje je predvideo prednacrt ovog zakona su povećanje praga za obaveznu registraciju u PDV sistem sa 50.000 KM na 75.000 KM i oporezivanje nedovršenih građevinskih objekata, te uslovi za oslobađanje kod prometa građevinskih objekata.\nUpravni odbor UIO prije nekoliko je dana dao saglasnost na nacrt zakona koji predviđa ovakve izmjene, te ga je dalje uputio na konsultacije nadležnim odborima u entitetskim skupštinama. Oni bi, saznajemo, mogli predložiti da se uvaže neki zahtevi privrede, odnosno da ovim zakonom makar daju novi rokovi za plaćanje PDV-a.\nNajefikasnija jedinstvena stopa\n– Preporuka je svih međunarodnih finansijskih institucija da bi sve zemlje koje trenutno imaju više stopa PDV-a trebalo da razmišljaju o mogućem prelasku na jedinstvenu stopu, ali ne previsoku, jer se takav model sistema PDV-a pokazao kao najefikasniji. Dakle, BiH ima sistem PDV-a za koji se kao najefikasniji zalažu međunarodne finansijske institucije. Ako bi se, ipak, odlučilo da BiH krene u suprotnom pravcu, a to znači uvođenje niže stope na neke osnovne životne namirnice, to će značiti sigurno povećanje standardne stope koja više neće biti 17 odsto, već sigurno veća – kaže Ratko Kovačević.


CRNO LJETO: PRVE ŽRTVE NEZAPAMĆENIH VRUĆINA, U ZEMLJAMA EVROPE BJESNE POŽARI | Hayat.ba\nCRNO LJETO: PRVE ŽRTVE NEZAPAMĆENIH VRUĆINA, U ZEMLJAMA EVROPE BJESNE POŽARI\nU tom gradu je značajno povećano i korišćenje električne energije zbog rada klima uređaja, zbog čega povremeno dolazi do “zamračenja” prodavnica i restorana, prenosi Reuters.\nSa druge strane, stotine vatrogasaca se bori sa požarima na jugu Francuske, posebno u regionu Gard, gdje je registrovano čak 45,9 stepeni i gdje je izgorjelo oko 600 hektara zemlje i uništene desetine kuća i vozila, saopštile su nadležne službe.\nU gašenju požara učestvuje 700 vatrogasaca i 10 aviona, a zatvoreno je nekoliko puteva. Francuski mediji prenijeli su da je uhapšen jedan muškarac zbog izazivanja požara u Gardu. U Parizu je također izmjerena rekordna temperatura u ovoj godini, a vlasti su izdale zabranu vožnje starijih automobila kako bi se bar malo suzbilo zagađenje izazvano vrućinama.\nŠirom Španije zabilježene su veoma visoke temperature od čak 43 stepena u pojedinim regionima. U 40 španskih regiona, od 50, na snazi je meteo alarm, dok se razmatra proglašenje ekstremno rizičnog stanja u sedam regiona.\nNa sjeveroistoku Španije, u Gironi, temperatura je dostigla 43,9 stepeni, dok je katalonska vlada saopštila da je uspjela da obuzda 90 odsto požara koji su zahvatili više od 60 kvadratnih kilometara zemljišta u sjeveroistočnoj pokrajini Taragona.\nKako je navedeno, aktivna su još dva požara u centralnom dijelu Toleda. I u Velikoj Britaniji danas je najtopliji dan od početka godine, sa temperaturama koje dostižu 35 stepeni.\nTa organizacija je navela i da je toplotni talas koji je pogodio Evropu, “apsolutno dosljedan” ekstremima koji su povezani sa uticajem emisije gasova u uslovima “staklene bašte”.


Gladiator Pro Design 10.8 Sup daska 329 x 86 x 15 cm - Idealno.rs\nPočetna / Vodeni sportovi / Sportovi na vodi / SUP / Gladiator Pro Design 10.8 Sup daska 329 x 86 x 15 cm\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Gladiator Pro Design 10.8 Sup daska 329 x 86 x 15 cm i izberi najbolju. SUP iz kategorije Sportovi na vodi je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Gladiator Pro Design 10.8 Sup daska 329 x 86 x 15 cm i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda Gladiator. Opis i tehnički podaci proizvoda Gladiator Pro Design 10.8 Sup daska 329 x 86 x 15 cm se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Gladiator Pro Design 10.8 Sup daska 329 x 86 x 15 cm je dostupan u prodavnici Nonstopshop po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Gladiator Pro Design 10.8 Sup daska 329 x 86 x 15 cm proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Gladiator Pro Design 10.8 Sup daska 329 x 86 x 15 cm je simbolična, zato se pre kupovine na stranici internet prodavnice uveri da je proizvod isti, sa jednakim karakteristikama.


PREDSTAVLJENO IDEJNO REŠENJE ZA PARAOLIMPIJSKI CENTAR U ZRENJNINU – Zrenjanin\nPREDSTAVLJENO IDEJNO REŠENJE ZA PARAOLIMPIJSKI CENTAR U ZRENJNINU\n21/12/2015 22/12/2015 List Zrenjanin\nIdejno rešenje koje za Praolimpijski centar koji će se graditi na lokaciji Sportskog centra „Partizan“, predstavljeno je danas na tribini na kojoj su govorili pokrajinska poslanica Stojanka Lekić, kao i članovi gradskog veća Dragan Vujović i Zlatana Ankić. Za više od godinu dana radna grupa pripremila je idejni projekat, koji je uvod u korake koji slede.\n– Sada nam je zadatak da pripremimo glavni projekat koji je vredan sedam do 10 miliona evra. Planiramo da u centru budu dve hale, stadion za atletske discipline, smeštajni kapaciteti, više sala za različite sportove, trim staza i prateći objekti…- istakla je Stojanka Lekić.\nKako je naglasio Saša Santovac zamenik gradonačelnika, učinjeni su značajni koraci u realizaciji ove ideje. Objekat će se graditi na pet hektra i sada treba nastaviti sa angažovanjem kako bi projekat dobio opštu podršku, i da Zrenjanin što pre dobije centar od regionalnog i međunarodnog značaja.\n← NAGRADE AUTO MOTO SAVEZA\n27. DECEMBRA POČINJE ZIMSKI TURNIR U MALOM FUDBALU →


MOTIVACIJA ZA RUSE Najava od koje će se crveno-belima slediti krv u žilama /VIDEO/ - Sportal\nB. O. - Vest objavljena: 18:57 - 23.08.2017\nPred fudbalerima Crvene zvezde je jedna od najvažnijih utakmica u poslednjoj deceniji... Crveno-beli dočekuju Krasnodar u revanšu plej-ofa za Ligu Evrope, posle 2:3 u prvom meču u Rusiji. Oko kluba vlada ogromna euforija, danima se samo priča o ovom duel\nPred fudbalerima Crvene zvezde je jedna od najvažnijih utakmica u poslednjoj deceniji... Crveno-beli dočekuju Krasnodar u revanšu plej-ofa za Ligu Evrope, posle 2:3 u prvom meču u Rusiji. Oko kluba vlada ogromna euforija, danima se samo priča o ovom duelu i šansama vicešampiona da posle 10 godina zaigra grupnu fazu u Evropi.\nProtivnik jeste jak, ne i nepobediv. To je pokazao prvi meč, pa je jasno da Zvezda ima čemu da se nada. Pritom, uz nju će biti više od 50.000 ljudi, što je ogroman vetar u leđa.\nZa mnoge fudbalere tima iz Ljutice Bogdana ovo je utakmica karijere, šansa da se o njima priča o igračima koji su posle decenije doneli ogroman uspeh klubu. Znaju to i u Zvezdi, pa su na originalan način najavili ovaj meč.\nNaime, na društvenim mrežama se pojavio video sa motivacionim govorom majora Dragutina Gavrilovića pred borbu za odbranu Beograda iz 1915. godine. Crveno-belima će se slediti krv u žilama i sasvim sigurno će ih motivisati da sruše Krasnodar i uđu u grupnu fazu Lige Evrope.\nEvropski fudbal FK Crvena zvezda FK Krasnodar Plej-of za Ligu Evrope


Xiaomi telefon sa kamerom od 48 megapiksela stiže u januaru 2019. godine | Balkan Android\nHome Telefoni Xiaomi telefon sa kamerom od 48 megapiksela stiže u januaru 2019. godine\nXiaomi telefon sa kamerom od 48 megapiksela stiže u januaru 2019. godine\nRanije ove godine Sony i Samsung su predstavili svoje 48MP kamera senzore za telefone. Sada je došlo vreme da se novi senzori implementiraju u telefone, a prvi koji će doneti 48MP kameru na svoje modele jeste Xiaomi.\nLin Bin, predsednik Xiaomija, je na Weibo stranicama postavio fotografiju telefona za koji se veruje da ima 48MP kameru i dual LED blic. Nije jasno koliko je objektiva prisutno, a izgleda da je kamera pozicionirana u gornjem levom uglu na poleđini telefona.\nXiaomi nije podelio više detalja o telefonu, sem informacije da će biti predstavljen u januaru. Ukoliko ga neko ne prestigne, Xiaomi bi uskoro mogao imati prvi svetski telefon sa 48MP kamerom, a sva je prilika da će senzor biti Sony IMX586 ili Samsung ISOCELL Bright GM1.


3. radionica "Propozicijski i nepropozicijski stavovi" (srijeda, 20. 4. 2016. u 16h) - Odsjek - Odsjek za filozofiju i kulturologiju\n1. izlaganje: Miljana Milojević (Filozofski fakultet, Beograd) "Frege, racionalnost i antiindividualizam"\nSAŽETAK: Prema antiindividualistima misli nisu u potpunosti individuirane stanjima intrinsičnim subjektu koji ih poseduje, već mogu biti barem delimično individuirane delovima njegove okoline. Iz ovog razloga, sadržaji misli nisu u potpunosti transparentni kognitivnom subjektu što otvara mogućnost da jedan inače racionalni subjekt istovremeno ima kontradiktorne misli, nije u mogućnosti da izvede valjane zaključke ili izvodi nevaljane zaključke. Takve posledice ne važe jednako za sve verzije antiindividualizma. Jedan tip antiindividualizma, naime fregeanski antiindividualizam (npr. Campbella i Evansa), prihvata da i smisao čini jednu komponentu sadržaja misli i time izbegava neke od primedbi kojima se tvrdi da antiindividualizam ne uspeva da na dobar način predstavi kognitivnu perspektivu subjekta. Neki autori (Brown 2004) kritikuju takvo stanovište ukazujući na njegovu unutrašnju nekoherentnost, dok drugi (Goldberg 2008) smatraju da su osnovni fregeanski principi koje ono usvaja, poput Fregeovog principa diferencijacije misli, kompatibilni sa antiindividualizmom ako im se dodaju neke dodatne pretpostavke. Zadatak ovog izlaganja je da preispita zaključke do kojih ovi autori dolaze.\n2. izlaganje: Andrej Jandrić (Filozofski fakultet, Beograd) "Nezadovoljenost pretpostavki, razlaganje sadržaja i ontološke obaveze"\nSAŽETAK: U nizu članaka, sakupljenih u knjizi Things, kao i u svojoj poslednjoj knjizi Aboutness, Stephen Yablo je izložio dve verzije argumenta u prilog nominalizmu. On smatra da nas prihvatanje rečenica u kojima se javljaju numerički singularni termini (ili singularni termini za apstraktne objekte) kao istinitih ne obavezuju na postojanje brojeva (ili drugih apstraktnih objekata). Prema prvoj verziji njegovog argumenta, iako takve rečenice pretpostavljaju da numerički singularni termini u njima referiraju, kada ova pretpostavka ne bi bila zadovoljena, to ne bi uticalo na istinitosnu vrednost polaznih rečenica: nezadovoljenost pretpostavke da postoje brojevi, prema Yablovim rečima, bila bi nekatastrofalna. Dok se prva verzija Yablovog argumenta zasniva na njegovoj distinkciji između katastrofalne i nekatastrofalne nezadovoljenosti pretpostavki, druga počiva na ideji o razlaganju ili fragmentaciji jezičkog sadržaja: iako mnoge rečenice koje se javljaju u svakodnevnom govoru i naučnim objašnjenjima sadrže numeričke (ili apstraktne) singularne termine, njima se ne govori ništa o brojevima (ili apstraktnim objektima), jer se iz njihovog sadržaja može izdvojiti ostatak koji ne pretpostavlja da postoje brojevi (apstraktni objekti) i koji određuje istinitosnu vrednost celokupne rečenice. U svom izlaganju ukazaću na nedostatke obe verzije Yablovog argumenta.


Za zdravu životnu sredinu | Zeleni dijalog\nZelena poslanička grupa · 26/01/2021 · Zeleni dijalog\nPoslanici u Narodnoj skupštini Republike Srbije, kroz rad Zelene poslaničke grupe u borbi i doprinosu za zdravu životnu sredinu!\nNeformalna Zelena poslanička grupa u Narodnoj skupštini Republike Srbije, na seminaru održanom u Beogradu, izdvojila je tri prioritetne teme koje će biti okosnica u radu ove neformalne poslaničke grupe, a to su: borba protiv klimatskih promena, zalaganje za smanje zagađenja i saradnja sa lokalnim samoupravama na rešavanju pitanja problema u oblasti životne sredine.\nNeformalna Zelena poslanička grupa privukla je veliko interesovanje narodnih poslanika i poslanica, najveće za svojih 12 godina postojanja i rada i okupila je više od 30 članova iz različitih poslaničkih grupa. Svi oni su posvećenim zajedničkom cilju, a to je ZDRAVA ŽIVOTNA SREDINA.\nSvesni činjenice da je Srbija trenutno među najzagađenijim zemljama Evrope, što je posledica višedecenijskih nagomilanih, a nerešenih problema i nedovoljnih ulaganja, članovi ZPG složili su se da stanje životne sredine mora da bude jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije a na korist i dobrobit svih građana.\nBudući da je zdrava životna sredina jedna od tekovina Evropske Unije, povećanje ulaganja u zaštitu životne sredine nije samo potreba već i obaveza Srbije čije je strateško opredeljenje Evropska Unija, rečeno je na seminaru Zelene poslaničke grupe. Učesnici seminara izrazili su očekivanje da tokom ove godine Srbija otvori Poglavlje 27, koje se odnosi na životnu sredinu i klimatske promene i započeti pregovore. Takođe Srbiju čeka i donošenje Zakona o klimatskim promenama za koji postoji nacrt a članovi ZPG izrazili su interesovanje u kojoj fazi izrade je nacrt zakona i kada će se predlog zakona naći u skupštinskoj proceduri.\nJedan od zaključaka seminara je da se budi svest javnosti o značaju očuvanja životne sredine ali je takođe istaknuta i značajna uloga narodnih poslanika na zagovaranju javnih politika koje se odnose na građane kao i pokretanje komunikacije i procesa dijaloga sa građanima kada je u pitanju životna sredina. Takođe jedan od zaključaka je da mlade ljude treba edukovati kako da čuvaju životnu sredinu, a starije kažnjavati za njeno narušavanje i ugrožavanje!\nJedan od prioriteta svakoga od nas pojedinačno treba da bude zalaganje za odgovoran pristup životnoj sredini i prirodi jer zdrava životna sredina doprinosi preventivi i zaštiti zdravlja stanovništva. U vreme velikih pandemija kakva je i ova sa virsom COVID 19 čovek nije samo žrtva već i njen uzročnik, jer uništavanjem životne sredine mi narušavamo balans u prirodi i na taj način podstičemo pojavu i razvoj novih i nepredvidivih pojava i bolesti. Ne smemo smetnuti sa uma da životna sredina i očuvana priroda i biodiverzitet predstavljaju i ogroman ekonomski potencijal jedne zemlje.


Veštačka inteligencija u službi donošenja moralnih i etičkih odluka u saobraćaju - Auto Republika\nПочетна Life Psihologija Veštačka inteligencija u službi donošenja moralnih i etičkih odluka u saobraćaju\nPrisetimo se sedamdesetih godina kada smo bili deca (a mnogi se još nisu ni rodili), veštačka inteligencija je bila rezervisana za domen naučne fantastike. Mnogi od nas su prosto obožavali R2D2-a i C3PO-a iz “Ratova zvezda”, Datu iz “Zvezdanih staza”, kao i neke druge „droide“. Ako ubrzamo stvari tridesetak godina unapred, videćemo da je veštačka inteligencija počela da poprima formu, s tim što je uspeh naučnika bio daleko od impresivnog.\nSredinom prošle decenije, došlo je do značajnih proboja u ovoj oblasti, što je koncept „dubokog učenja“ učinilo ostvarivim, a on je svojevrstan „veliki prasak“ kada je o veštačkoj inteligenciji reč. Danas imamo brojne neuronske mreže, koje nam pomažu da procesuiramo digitalne informacije, poput pretraživanja, prevođenja tekstova, pa čak i fotografija koje pravimo uz pomoć smartfona.\ntagovi: AI autonomna vožnja izdvojeno saobraćajni incident trolley problem veštačka inteligencija\nprethodni Zašto velike kompanije ispadaju smešne u najavama usluga autonomnog prevoza?\nsledeći Najveći displeji info-zabavnih sistema u automobilima (VIDEO I GALERIJA)\nS tim u vezi ja se slažem sa Vill Smithom, neka hvala.


18 godina od početka NATO bombardovanja: Janković, spremni da oprostimo, ali ne i da zaboravimo - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Povodom obeležavanja osamnaeste godišnjice od početka NATO bombardovanja tadašnje Savezne Republike Jugoslavije danas je održan pomen i položeni su venci i cveće na spomen ploču u Masarikovoj ulici u znak sećanja na stradale i ubijene tokom 78 dana koliko je bombardovanje trajalo.\n„Danas na 18. godišnjicu od početka NATO agresije na našu zemlju okupljeni ovde pre svega odajemo počast svim nastradalima, sećamo se te strašne 1999. godine kada je NATO alijansa iz samo njima poznatih razloga izvršila agresiju na našu zemlju. I osamnaets godina posle tog događaja postavljamo pitanje zašto? Zašto je 19 najmoćnijih zemalja sveta izvršilo agresiju na jednu malu slobodarsku zemlju, zemlju koja je dala veli žrtve u oba svetska rata i koja je samo branila svoju teritoriju i narod? Danas međutim šaljemo i jednu poruku mira, spremni smo da oprostimo sve što se desilo te 1999. godine, ali nikako ne smemo na to da zaboravimo“, rekao je predsednik skupštine grada Sremska Mitrovica Tomislav Janković prilikom polagana venaca.


Srbija 77., CG 92. na listi UN o ispunjenju ciljeva održivog razvoja\nViše od 60 odsto nacija u svetu trebalo bi da ispuni neke od ciljeva u oblasti zdravstva postavljenih u okviru Programa Ujedinjenih nacija za održivi razvoj do 2030. Između ostalog, ti ciljevi podrazumevaju smanjenje smrtnosti kod dece I majki od malarije. Ipak, manje od 5 odsto zemalja će uspeti da smanji broj gojazne dece, oboljevanja od tuberkuloze I smrtnosti u saobraćaju.\nU analizi časopisa “The Lancet” navodi se da su na vrhu liste od 188 zemalja Singapur, Island I Švedska. Od zemalja Zapadnog Balkana najbolje se kotira Hrvatska, na 42. mestu. Makedonija je 76., Srbija 77. Crna Gora je na 92. mestu, Bosna I Hercegovina na 93. Prema ovoj listi, Avganistan je najmanje napredovao u ispunjavanju globalnih ciljeva održivog razvoja.\nOvaj izveštaj, koji je finansirala Fondacija Bila I Melinde Gejts, trebalo bi da pomogne zemljama da definišu svoje politike u oblasti održivog razvoja I da reše probleme u domenu zdravstva. Objavljen je pred 72. sednicu Generalne skupštine Ujedinjenih nacija koja će biti održana u septembru u Njujorku.


Zagađenje vazduha i astma kod djece\nNaslovnica Teme Zdravlje Zagađenje vazduha i astma kod djece\n3. Aprila 2013.\nNovo istraživanje je potvrdilo da loš kvalitet vazduha duž prometnih saobraćajnica u gradovima može izazvati astmu kod djece nastanjene u blizini.\nStudija sprovedena u 10 evropskih gradova pokazuje da oko 14% hroničnih slučajeva astme kod djece nastaje zbog saobraćajnog zagađenja, što je prema proceni Svetske zdravstvene organizacije podjednako štetno kao i pasivno pušenje, sa čime je povezano između 4% i 18% slučajeva astme kod djece.\nIstraživači napominju da njihovi nalazi pokazuju da je saobraćajno zagađenje jak okidač za simptome astme i pogoršavanje simptoma, a ne uzrok bolesti.\nPrema procenama, svaka peta porodica ima jednog člana koji boluje od astme. Ustanovljeno je:\nDvije trećine ljudi (66%) smatra da saobraćajna isparenja pogoršavaju simptome njihove astme.\nNjih 42% kaže da su saobraćajni gasovi razlog zbog kog se ne kreću prometnim ulicama.\nSkoro trećina (29%) ljudi sa astmom smatra da je smanjenje zagađenja vazduha ono što bi napravilo najveću razliku u njihovom kvalitetu života.\n85% ljudi sa astmom kaže da je zabrinuto zbog uticaja povećanja izduvnih gasova na lično i zdravlje njihove porodice u budućnosti.\nVodeći autor istraživanja Laura Pereza iz švajcarskog Zavoda za javno zdravlje, navodi u saopštenju: “Prethodno smo videli da zagađenje vazduha izaziva simptome, ali ovo je prvi put da smo ustanovili procenat slučajeva koji se možda ne bi desili da Evropljani nisu bili izloženi zagađenju drumskog saobraćaja.”\nAutori istraživanja kažu da njihova otkrića treba da budu uključena u buduće planiranje prometnih puteva i stambenih prostora. „U svjetlu svih postojećih epidemioloških studija koje pokazuju da drumski saobraćaj doprinosi pojavi bolesti kod djece, moramo razmotriti ove rezultate u cilju poboljšanja donošenja pravila i urbanističkog planiranja,“ kaže Perez.\nEmili Hampfris, šef javnih poslova organizacije Astma Velike Britanije, navodi u saopštenju: “Zagađenje iz saobraćaja je glavni izvor zagađenja vazduha i dvije trećine ljudi sa astmom nam govori da gasovi iz saobraćaja pogoršavaju njihovo stanje. Pored toga, 85% ljudi sa astmom kaže nam da je zabrinuto zbog uticaja koji će povećanje broja vozila imati na njih i njihove porodice. Ako zagađenje iz saobraćaja ostane nekontrolisano u velikim gradovima širom Evrope, onda to može da ima ozbiljan uticaj na zdravlje miliona ljudi.”\nNavedeni rezultati su samo potvrdili stara saznanja o tome šta sve negativno utiče na bolesnike sa astmom i šta može biti uzrok obolevanja od astme.\nSavetujemo roditeljima da što više izvode djecu na čist vazduh a da izbegavaju šetnje pored prometnih saobraćajnica i u zagađenim dijelovima grada.\nPodsjećamo da je koncentracija ugljenmonoksida najveća pri tlu, a djeca su zbog svoje visine (ili u bebi kolicima) najviše izložena ovom otrovnom i štetnom gasu.\nEvo čime možete opteretiti srce tokom posta\nPost, duhovno i tjelesno zdravlje\nOsjetljivi i bolni zubi? Rješenje su mekana četkica i kadulja\nSandžak dobio poslanicu u Bundestagu\nTužilaštvo traži 40 godina zatvora za bračni par iz Sjenice\nSjeničak poražen u Londonu u borbi za svjetsku titulu


Prvi nacionalni sastanak predstavnika zainteresovanih strana u Srbiji - RCR BANAT\nRegionalni centar za društveno – ekonomski razvoj – Banat je 6. juna 2017. godine održao prvi nacionalni sastanak predstavnika zainteresovanih strana projekta „Eko-inovativno povezivanje Dunavskog regiona – EcoInn Danube“ (Interreg Dunav transnacionalni program) u hotelu „Vojvodina“ u Zrenjaninu (Republika Srbija). Na sastanku je učestvovalo više od 30 predstavnika lokalnih vlasti, MSP, NVO, institucija za I & R, institucija za podršku poslovanju, inovatora i investitora.\nNa samom početku sastanka projektni menadžer je prezentovao projekat „EcoInn Danube“, njegove najznačajnije aktivnosti i očekivane rezultate, kao i mogućnosti i koristi uključivanja svih zainteresovanih strana. Nakon prezentacije, otvorena je diskusija o trenutnoj situaciji u Srbiji u oblasti energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije.\nUčesnici su razgovarali o problemima, preprekama, mogućnostima i potencijalnim rešenjima u datoj oblasti. Jedan od govornika na događaju je bio stručnjak iz Instituta za ekonomiku poljoprivrede, koji je predstavio glavne prepreke i probleme u oblasti energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije u Srbiji. Uspešnosti prvog nacionalnog sastanka doprinelo je učešće predstavnika Fonda za inovacionu delatnost Republike Srbije, koji su predstavili svoje aktuelne finansijske instrumente za inovatore i inovativna mala i srednja preduzeća. Na samom kraju, predstavljena je prva uspešna priča u Srbiji u oblasti energetski efikasnog življenja i rada – Solarna dolina u Novom Sadu.


Violeta Glišić | 09. dec 2016.\nIzjavu Radoice Milosavljevića, vlasnika Radio televizije Kragujevac, da su za propast ove medijske kuće krivi isključivo zaposleni, jer nisu dovoljno radili da zarade svoje plate, novinari na ovoj televiziji doživljavaju kao klevetu i uvredu.\nOni su istakli da su od 30. oktobra 2015. godine, kada je ova medijska kuća privatizovana, uradili sve što im je bilo povereno u oblasti informisanja javnosti, a da je rukovodstvo, koje je bilo zaduženo za ostvarivanje prihoda, postavljao Milosavljević. Zaposleni takođe, navode da je Milosavljević pre kupovine televizije bio upoznat sa svim dugovanjima, kako prema njima, tako i prema drugim poveriocima, pa je po njihovim rečima neumesno da sada izjavljuje kako su plate koje zaposleni nisu primili već šest meseci, nasleđeni dugovi iz prethodnog perioda. Vlasnik je znao i koliko ljudi radi na ovoj televiziji, a sada tvrdi da ih je previše.\n– Ovakva reakcija nas je razočarala, ali šta smo drugo mogli da očekujemo od takvog gazde. Ovde se radi o zameni teza, nismo mi neradnici, nego on nije ispunio svoj zadatak, da ovu kuću unapredi, da je bolje tehnički opremi i da ljudima isplati zarade. Sada je na potezu država koja treba da raskine ovu katastrofalnu privatizaciju i da pokaže da se u ovoj zemlji poštuje zakon. Država mora da reši šta će biti sa nama, da ljudima koji žele da odu ponudi socijalni program i konačno odluči ima li budućnosti za ovu televiziju, istakla je dugogodišnja novinarka Gordana Mirović.\nOna je dodala da se od protesta koji su organizovali pre dva meseca ništa nije promenilo, da im se sada duguje šest plata, doprinosi i troškovi prevoza, a da se imovina svakog dana popisuje, kako bi se namirila potraživanja kolega koji su zbog neisplaćenih zarada pravdu potražili na sudu.\nPrvi deo popisane imovine prodat je na licitaciji koja je organizovana 6. decembra, pri čemu je televizija ostala bez svih automobila i savremene tehničke opreme. To je dovelo do toga da su narednog dana zaposleni, usled nemogućnosti da pokriju terene, odlučili da u potpunosti prekinu emitovanje programa.\nOno što je na licitaciji posebno šokiralo zaposlene je činjenica da je tri savremena kompjutera za montažu i grafičku obradu, kao i kameru marke SONY za 291.000 dinara kupio Grad Kragujevac, koji već dve godine nije raspisao konkurs za sufinansiranje medijskih sadržaja.\n– Čelnici Grada su u saopštenju istakli da su spremni da kupljenu opremu nama daju na korišćenje, ako je to potrebno. Takva izjava je potpuno licemerna. Takođe, odluka Ministarstva privrede da Milosavljeviću da rok od dodatnih 30 dana za ispunjenje ugovornih obaveza, iako su ispunjeni svi uslovi za raskid privatizacije, pokazuje da je sudbina naše medijske kuće politička igra koja mora da prestane. Ne smeju više da se igraju preko naših leđa jer šest meseci nismo primili platu. Tražimo da nam isplate sve zaostale zarade, uplate doprinose i troškove prevoza i da nam omoguće normalne uslove za nastavak rada i profesionalno izveštavanje. Ako to ne mogu da urade, neka ne razvlače više proces raskida privatizacije, naveo je Goran Antonijević, predsednik sindikata „Nezavisnost” u Radio televiziji Kragujevac.\nOn je pozvao građane Kragujevca, ali i sve kolege širom Srbije da ustanu u odbranu ove televizije i zaštitu novinarske profesije. Po njegovim rečima svi moramo da budemo solidarni i ujedinjeni da bi se izborili sa sistemom. Jasno je, navodi Antonijević, da ukoliko država slučaj RTK „gurne pod tepih” da će to onda moći da urade sa bilo kojom medijskom kućom u Srbiji.\nZbog toga u sindikatu „Nezavisnost” pozivaju na radikalizaciju protesta i smatraju da će na ovom slučaju da se pokaže postoji li solidarnost u novinarskoj profesiji.\n– Radoica Milosavljević je svojim postupcima doveo ove ljude na rub egzistencije, da danas ne mogu da odnesu kući ni 1.000 dinara. Ipak, čak ni to nije najveća uvreda za njih, već činjenica da im je takav čovek gazda. Čovek takvog nivoa obrazovanja, sa biografijom kakvu on ima nikako nije smeo da postane vlasnik medija. Ipak, meni je najčudnije što u ovom slučaju izostaje bilo kakva reakcija nadležnih organa. Zbog toga je potrebno da izađemo iz ovih kancelarija i protest učinimo što glasnijim i vidljivijim, istakao je Dragan Milanović, predsednik Granskog sindikata kulture, umetnosti i medija.\nZaposleni u Radio televiziji Kragujevac najavili su da će u narednim danima o situaciji u firmi pokušati da razgovaraju sa gradonačelnikom Radomirom Nikolićem, sa vlasnikom Radoicom Milosavljevićem i nadležnim državnim organima, a ukoliko se ne nađe rešenje za njihove probleme, najavili su novi protest sledeće sedmice.\nZaposleni u Radio televiziji Kragujevac su uvek, čak i u mesecima, bez plate profesionalno obavljali svoje radne zadatke. Vlasnik Radio televizije Kragujevac doo u izjavi za portal „Istinomer “ optužuje zaposlene da su krivi za nastalu situaciju i doveli svoje porodice na rub egzstencije. Ogorčeni izjavom „koliko nismo radili“, demanti dokumentujemo podacima.\nRadio televizija Kragujevac, od 30.10.2015.godine, kada je privatizovana emituje 80 posto programa sopstvene produkcije. Od januara 2016. do 30.10.2016. godine samo za informativni program snimili smo i emitovali 1902 rubrike, živih tematskih jednosatnih emisija u ovom periodu bilo je 468. Centralnih infomativnih emisija „Hronika“ koje se emituju dva puta dnevno, od početka godine bilo je 600 i 900 Vesti ( emituju se tri puta dnevno). Iako je bilo volje, znanja i ideja zaposlenih za produkciju više sopstvenih emisija, benzina i sredstava za njihovu realizaciju nije, pa smo do kraja oktobra 2016. godine proizveli i emitovali 36 emisija. Sa polomljenim stativima, kamerama, audio i video miksetama iz prošlog veka, i lepljivom takom kao osnovnim sredstvom za rad, realizovali smo 9 direktnih prenosa, od toga dve sednice Vlade Srbije održane u Kragujevcu.\nU ovom periodu najstariji radio u Centralnoj Srbiji, Radio Kragujevac emituje dvadesetčetvoročasovni radio program.\nGospodin Radoica Milosavljević bi morao da razume da on kao vlasnik postavlja direktora koji radnicima daje poslove, od kojih bi trebalo da se zarade te plate o kojima on priča. Iz priloženog se vidi da su zaposleni uradili sve što im je bilo povereno, a da li je to bilo komercijalno ili ne, nije na zaposlenima da o tome odlučuju, već je to posao direktora.\n← Saša Janković: Bez slobodnih medija nema informisanih građana, a bez informisanih građana nema slobodnih građana\n„Redakcija Ekspresa“ brani pravo vlasnika da odluči šta glavni urednik sme da objavi →


SAOPŠTENJE ZA JAVNOST DEMOKRATA (09.09.) - Radio Kotor\nSAOPŠTENJE ZA JAVNOST DEMOKRATA (09.09.)\n- Članovi opštinske izborne komisije u Kotoru iz poraženih političkih partija, pod direktivom odlazeće pajser uprave, nastavljaju besramno i nezakonito prekrajanje izborne volje građana Kotora.\nNaime u skladu sa zakonom HGI kao manjinska partija ulazi pojedinačno sa izbornim rezultatom u raspodjelu količnika za odborničke mandate, ali sa osvojenih 260 glasova, HGI nije ostvario pravo na mandat u skupštini opštine. Bez obzira na činjenicu da nisu ostvarili pravo na učešće u SO Kotor, Demokrate, kao najjači subjekt buduće vlasti, su opredijeljene da ponude HGI učešće u budućoj izvršnoj vlasti.\nDemokratska Crna Gora danas će predati žalbu Državnoj izbornoj komisiji kako bi se konačni rezultati izbora u Kotoru proglasili u skladu sa zakonom i izraženom voljom građana Kotora. Takođe, danas ćemo podnijeti krivičnu prijavu protiv onih članova OIK koji su nezakonito pokušali da prekroje izbornu volju građana Kotora.\nPoručujemo pajser brigadi da su im sve opstrukcije džabe, građani su ih poslali u političku istoriju i svakim odugovlačenjem u predaji vlasti neće postići ništa osim što će svoje već ugaženo dostojanstvo dodatno baciti u blato.


Berlin traži dokaze da Severni tok 2 ispunjava njihove zahtev\n- U komunikaciji smo sa kompanijom Severni tok 2 i očekujemo da će biti dostavljeni neophodni dokazi. U Bundesnecagenturi pažljivo proveravamo usklađenost sa regulatornim zahtevima - navodi se u saopštenju regulatora, prenosi Rojters..\n- Prva cev Severnog toka 2 već je napunjena gasom. Ako sutra nemački regulator da dozvolu za snabdevanje, odmah narednog dana će krenuti isporuke, 17,5 milijardi kubnih metara - rekao je Putin u obraćanju u debatnom klubu Valdaj, prenosi Raša tudej.\n- S obzirom na to da će nestašica gasa na evropskom tržištu, prema našim proračunima, iznositi 70 milijardi kubnih metara, 55 milijardi kubnih metara je dobar obim - rekao je on.\nSeverni tok 2 Nemačka Gas ruski gas Vladimir Putin Naftogaz\n23:12 DEDA MRAZE, PONESI MUNICIJU! Božićna čestitka porodice američkog kongresmena\n98 Dok se Jelena Đoković bori za očuvanje prirode, evo šta radi njena majka


Beta 20. decembra 2021. 12:55\nCela istočna Srbija je pod istražnim pravom za eksploataciju ruda što će pored direktnih rudarskih uticaja imati i nesagledive negativne posledice u geografsko-demografskom smislu, urušavanju identiteta i kulturnog nasledja ljudi koji generacijama žive u tom delu zemlje, a pre svega njihovog zdravlja, izjavila je profesorka Univerziteta „Nikola Tesla“ Milijanka Ratković.\nRatkovićeva je agenciji Beta kazala da nudjenjem minimalne cene otkupa zemlje, i odlaganjem donošenja Prostornog plana, država jasno pokazuje nebrigu za živote ljudi u istočnoj Srbiji, istovremeno dajući podršku kompaniji „Zidjin“.\n„Iako se u prvi mah strateško partnerstvo s Kinom učinilo primamljivom i unosnom ponudom u smislu finansijskih injekcija koje su već dugi niz godina bile neophodne da rudarsku privredu u Srbiji dignu na noge, danas, posle tri godine eksploatacije rudnog bogatstva istočne Srbije od strane kineske kompanije „Zidjin Copper doo Bor“, u rudnicima Veliki Krivelj, Bor i Majdanpek je jasno da je ta kompanija društveno neodgovorna, te da ne poštuje ekološke standarde poslovanja i da je u sukobu s relevantnim zakonima u oblasti istraživanja i eksploatacije rudnog bogatstva“, kazala je profesorka, koja je 20 godina živela u Velikom Krivelju.\nPo njenim rečima, tri godine prisustva kompanije „Zidjin“ u ovom delu Srbije pokazuju, ne samo nebrigu o zdravlju stanovnika, već i tendenciju ugrožavanja osnovnih prava uslova života koja su Ustavom Republike Srbije garantovana.\n„I bez obzira na bunt tamošnje javnosti zbog štetnosti dima iz topionice po zdravlje stanovnika jer se u njemu nalazi velika koncentracija arsena, sumpor-dioksida, kadmijuma, olova i drugih teških metala, kao i svakodnevnu prašinu s kojom se suočavaju pre svega meštani Velikog Krivelja, ovakvo bahato ponašanje kompanije „Zidjin“ je i dalje aktuelno“, kazala je ona.\nDirektan udar na uslove života stanovnika, dodala je Ratkovićeva, nije očigledan samo kroz uticaj teških metala preko vazduha i voda, već i kroz činjenicu da se zbog svakodnevnog miniranja, smanjuje izdašnost izvorišta, zatim u pokušajima preusmeravanja kapaciteta vodotokova za potrebe procesa proizvodnje kompanije „Ziđin“, kao i kroz očigledne planove proširenja flotacije u Velikom Krivelju koji su doveli do približavanja mesta eksploatacije na 100 metara od ovog naselja.\n„Ulaskom na privatna imanja domaćinstava iz okoline Bora, a s namerom snimanja terena, mnogobrojne porodice su doživele velike neprijatnosti, kao i zbog korišćenja lokalnih puteva za potrebe rudnika, čime kompanija direktno ugrožava fizičku bezbednost učesnika u saobraćaju, uključujući i bezbednost školske dece koja pohadjaju osnovnu školu u Velikom Krivelju“, kazala je profesorka.\n„Za stanovnike istočne Srbije ovo je borba za sopstveni život i za živote potomaka, a od te veće nema“, zaključila je profesorka Milijanka Ratković.


Projekata u toku: 9\nZavršenih projekata od 2016.: 11\nEU je svetski lider u zaštiti životne sredine. U okviru Evropskog zelenog dogovora, čiji je cilj da Evropa postane klimatski neutralan kontinent do 2050. godine, izrađen je plan mera u oblasti klime, cirkularne ekonomije, građevinarstva, mobilnosti, održivih lanaca ishrane, biodiverziteta i uklanjanja zagađenja. Angažman Srbije, kada je reč o ostvarivanju ovih ciljeva, ima presudan značaj za proces evropskih integracija i doprineće efikasnijoj upotrebi resursâ. Prelazak na čistu, cirkularnu ekonomiju i preduzimanje mera za zaustavljanje klimatskih promena, uz istovremeni oporavak biodiverziteta i smanjenje zagađenja, podržaće privredu i otvoriti nova radna mesta.\nEU podržava Srbiju da postigne svoje ciljeve u oblasti životne sredine i da ih postepeno podigne na nivo standarda EU, uz istovremeno informisanje građana, privatnog i javnog sektora, medija itd. U proteklih 12 godina, Srbija je samo iz budžeta EU primila preko osam milijardi evra, uključujući 3,3 milijarde evra bespovratne pomoći, što EU čini daleko najvećim donatorom u Srbiji. EU je do sada uložila preko 400 miliona evra u ovaj sektor u Srbiji.\nNajvažniji rezultati podrške EU Srbiji jesu merenje kvaliteta vazduha, izgradnja postrojenja za preradu otpadnih voda u Subotici, Šapcu, Leskovcu, Kuli i Vrbasu, te obnova sistema za vodosnabdevanje u Požarevcu, Inđiji i Petrovcu na Mlavi. U Velikom Gradištu je izgrađen potpuno nov sistem za vodosnabdevanje. EU je finansirala ugradnju sistema za odlaganje pepela i filtraciju u Termoelektrani „Nikola Tesla” (TENT). Osim toga, oprema za nadzor emisija štetnih supstanci ugrađena je u TENT A i B i u Termoelektrani „Kolubara”. Regionalne deponije su izgrađene u Pirotu, Užicu, Sremskoj Mitrovici, Šapcu i Subotici. Sistem za upravljanje medicinskim otpadom takođe je unapređen. EU je pomogla izgradnju prve regionalne sanitarne deponije u Dubokom, kapaciteta 80.000 tona godišnje, koja opslužuje devet opština na zapadu Srbije. EU je finansirala i 10 miliona evra za sistem odbrane od poplava u Šapcu. U Subotici EU je uložila tri miliona evra u izgradnju savremenog regionalnog centra za upravljanje otpadom. Sve pomenuto je doprinelo unapređenju života stotina hiljada građana Srbije.\nEmisija čvrstih čestica u vazduh u Obrenovcu i njegovom okruženju smanjena je čak šest puta. Postojeći sistemi za transport i odlaganje pepela u TENT-u takođe su modernizovani, čime je smanjena upotreba uglja. EU je, takođe, finansirala nabavku i ugradnju 28 mernih stanica i instrumenata za nadzor kvaliteta vazduha. Ulaganjem dva miliona evra za nabavku laboratorijske opreme, instrumenata i uređaja visoke tehnologije – EU je doprinela unapređenju rada Nacionalne laboratorije za analizu vode, vazduha i zemljišta.\nEU radi i na podizanju svesti o životnoj sredini i promociji mera u čitavom društvu. Nacionalna kampanja „Pogledaj oko sebe ‒ Pokreni se”, Klimatski dan na Adi; kampanja za sadnju drveća sprovedena sa Fondacijom “EXIT“ podrška klimatskom karavanu i Festivalu „Grin fest” (Green Fest), te učešće u nekoliko javnih diskusija i debata – samo su deo napora EU da podigne svest građana kako bi oni postali pokretači promene na individualnom i kolektivnom nivou. EU pokazuje da čak i mali koraci, poput nošenja cegera u prodavnicu umesto kupovine plastične kese ili vožnje gradskim prevozom ili biciklom umesto automobilom, u kombinaciji sa temeljnim reformama ‒ uistinu mogu napraviti veliku razliku.\nSrbija poseduje jedinstveni biodiverzitet i jedinstvena staništa u Evropi i dom je velikom broju ugroženih vrsta. EU podržava zaštitu biodiverziteta projektom „Natura 2000”. U Srpskom Krsturu, nadomak Subotice, živi jedini par orlova krstaša, ptice na grbu Republike Srbije. Populacija ove izvanredne vrste sada je tri puta veća i na putu je da se oporavi. Dosadašnja podrška EU sektoru prirode dostigla je više od četiri miliona evra.\nU februaru 2020, kada je zagađenje vazduha u Srbiji svakodnevno prelazilo dozvoljene vrednosti, EU je podržala Srbiju da preduzme mere i reši ovaj problem, u nastojanju da pokaže da proces evropskih integracija može biti koristan, jer obezbeđuje ekspertizu, primere dobrih praksi i investicije.\nU oblasti pogođene poplavama 2014. godine Evropska unija je uložila preko 160 miliona evra bespovratne pomoći kako bi se izgradili domovi i popravila oštećena infrastruktura.\nEU i Srbija zajedno rade na podizanju svesti o zaštiti životne sredine i podstiču građane da preduzmu korake u tom smeru. EU podržava napore Srbije u ostvarenju zajedničkih ciljeva: smanjenje zagađenja, čista energija, oporavak biodiverziteta, pametna rešenja, energetska efikasnost, tranzicija na čistu energiju, cirkularna ekonomija, smanjenje upotrebe prirodnih resursa, reciklaža, uvođenje inovativnih zelenih tehnologija, zaštita ugroženih biljnih i životinjskih vrsta itd.\nEU pomaže Srbiji da kreira politike, inicira reformu zakonodavstva i izgradi kapacitete pomoću više od 45 miliona evra, koliko je izdvojeno do sada. Vlada Republike Srbije, zajedno sa Evropskom unijom, radi na usklađivanju zakonodavstva i kreiranju okvira za održivu i efikasnu upotrebu prirodnih resursa, smanjenju ugljen-dioksida, otklanjanju štetnih i rasipničkih vidova ponašanja i zaštiti životne sredine za sadašnje i buduće generacije. Srbija uz podršku EU radi na unapređenju kvaliteta života građana, starajući se da zakoni i politike budu usmerene na očuvanje vazduha, vode i zemljišta.\nGeneralni direktorat za klimatsku akciju (DG CLIMA)\nGeneralni direktorat za životnu sredinu (DG ENV)\nEvropska agencija za hemikalije (ECHA)


Venus Vilijams osvojila Džuhaj\n– November 8, 2015Posted in: ATP/WTA\nZavršen je i poslednji WTA turnir za ovu sezonu, a titulu na turniru šampionki u Džuhaju osvojila je Vrnus Vilijams. Amerikanka je u uzbudljivom finalu pobedila Karolinu Pliškovu sa 7-5, 7-6(8-6) nakon dva sata i pet minuta tenisa. Za 35godišnju Venus ovo je treća titula u sezonu i ukupno 48. u karijeri. Ono što je još važnije jeste da će se Vilijamsova nakon četiri i po godine vratiti među najboljih 10 na svetu, pa će od ponedeljka biti 7. tenisera sveta.\nOna je u borbi sa bolešću ispala i iz Top 100, a u februaru 2013. godine bila je 137. na svetu. Venus je najstarija u top 10 još od početka 1995. godine i Martine Navratilove, a predstojeća nedelja biće joj 555. među deset najboljih igračica sveta – prvi put u tom društvu našla se pre 17 godina i devet meseci.\nŠto se finalnog duela tiče, Venus je prva stigla do brejka i prednosti od 4-2, ali je Pliškova brzo vratila rezultatsku ravnotežu. Na iskustvo Amerikanka uspeva da u dvanaestom gemu oduzme servis protivnici i sa 7-5 dobije prvi set. U drugom periodu Čehinja je propustila prednost od 4-2 i još par brejk lopti kasnije, pa se pobednica odlučivala u taj-brejku. Bilo je dosta drame, lepih poena, čak je i Pliškova imala set loptu kod 6-5, ali se Venus izvukla nanizala tri poena i sa 8-6, konačnih 2-0 u setovima zasluženo odnela pobedu.\nPosted November 8, 2015 at 9:36 PM\nDrago mi je zbog nje, uspela je da se izbori sa svim problemima i sada igra, verovatno poslednji put, u punoj snazi… Želim joj da uzem još koji P5 ili PM turnir


RK Bosna Vispak Visoko tokom vikenda igra evropski dvomeč na Kosovu - RTV VISOKO\nNaslovnica Izdvojeno RK Bosna Vispak Visoko tokom vikenda igra evropski dvomeč na Kosovu\nRK Bosna Vispak Visoko tokom vikenda igra evropski dvomeč na Kosovu\nRukometaše Bosne Vispak prestojećeg vikenda očekuje evropski dvomeč na Kosovu protiv ekipe Besa Famgas, u okviru 2. kola EHF evropskog kupa.\nVisočani su prošle sezone osvojili 3. mjesto u domaćem prvenstvu i na taj način nakon 13 godina izborili nastup na euro-sceni. Odluka Uprave kluba je da se oba susreta odigraju na Kosovu, jer je procijenjeno da je to za najbolje rješenje u trenutnoj situaciji.\nBosna je veoma loše otvorila premijerligašku sezonu sa šest poraza u isto toliko odigranih susreta. Igrači su u međuvremenu prošli i kroz period samoizolacije, tako da je i to dodatna otežavajuća okolnost.\nEvropski ispit je došao u najnezgodnijem mogućem trenutku, jer prioritet je prekid crne serije u domaćem prvenstvu i, nadamo se, skori bijeg sa začelja tabele.\nBez obzira na sve, ipak se nadamo borbenom i motiviranom nastupu tima iz našeg grada, koji će za protivnika imati neugodnu i uigranu ekipu.\nBesa Famgas je 18 puta osvojio titulu šampiona Kosova, dok se 12 puta okitio trofejem Kupa. Prva zvijezda kluba je reprezentativac naše zemlje Nikola Prce, koji već godinama pruža sjajne partije.\nOvo će, zanimljivo, biti 17. godina uzastopno kako Besa Famgas igra evropske mečeve, a samo u sezoni 2018/19. su prošli u drugo kolo kvalifikacija za EHF Cup, kada su izbacili gruzijski Batumi, a u drugom kolu su ispali od norveškog Drammena.\nPrva utakmica Besa Famgas – Bosna Vispak igra se u subotu 21. novembra od 17 sati, dok se druga utakmica igra dan kasnije, u nedjelju 22. novembra od 15 sati, nakon čega je planiran povratak u Visoko.\nRukometašima iz našeg grada želimo mnogo sreće i, kao i uvijek, rezultat ćemo sa nestrpljenjem iščekivati i navijati, uz nadu da će, bez obzira na poljuljano igračko i navijačko samopouzdanje, momci u „zeleno-bijelom“ dresu pružiti partiju dostojnu trofejnom renomeu kluba iz kraljevskog grada.\nPrethodni članakUskoro stiže snijeg u BiH\nNaredni članakNovi krov na zgradi KS-16 na adresi Novo Naselje


Nakon trodnevnog pada, u Kini ponovo raste broj zaraženih – Fokus.ba\nNakon trodnevnog pada, u Kini ponovo raste broj zaraženih\nZbog ovog su pooštrene mjere karantina u zemlji\nKina je u petak prijavila rekordan broj rasta importovanog korona virusa nakon povratka njenih građana iz Evrope i SAD, što stvara strah od drugog talasa zaraze tek što se zemlja počela oporavljati od prvog udara.\n41 novi slučaj u Kini je u cjelosti importovan iz stranih zemalja, potvrdila je državna Nacionalna zdravstvena komisija, te je sada ukupan broj takvih slučajeva 269.\nVećina dolazaka uglavnom u Peking i Šangaj su studenti koji studiraju u inostranstvu, koji su se vratili u zemlju jer su kampusi u Evropi i SAD zatvoreni zbog epidemije, kao i poslovni ljudi (strani državljani) koji se vraćaju u Kinu gdje kompanije ponovo otvaraju svoje urede.\nZbog ovog su pooštrene mjere karantina u zemlji – svi koji dolaze idu pravo u dvosedmični karantin kod kuće ili u centralni karantin pri čemu troškove podnosi putnik.\nNa kraju sedmice ukupan broj zaraženih u Kini iznosio je 81.008, dok je broj smrtnih slučajeva iznosio 3.255, za sedam viši (u Wuhanu) nego prethodnog dana što je znatno sporiji rast nego kad je kriza bila na vrhuncu.\nLokalni prijenos bolesti izostaje već treći dan pa su kineske vlasti donekle relaksirale mjere, te se mogu vidjeti pojedini građani kako šetaju oko svojih domova.


Talija Vujadina Savića, Borjanovo iskustvo, Krstičićeva hladna glava – BiGportal.ba\nTalija Vujadina Savića, Borjanovo iskustvo, Krstičićeva hladna glava\nCrvena zvezda paralelno igra u Ligi šampiona u seniorskoj i omladinskoj konkurenciji i mlađi fudbaleri su starije pitali za savete pred Napoli, Liverpul i PSŽ.\nKako ostati smiren, da li Vujadin Savić ima taliju i kako se pripremiti za utakmicu su neka od pitanja na koja su omladinci dobili odgovore.\nNjih prva utakmica u Ligi šampiona očekuje protiv Napolija 18. septembra od 16 časova na stadionu Čukaričkog.\n“Dosta iskustva sam stekao u prošlosti, da budeš smiren i da daješ samopouzdanje ekipi i ekipa će to da ti vrati”, savetuje Milan Borjan.\nGeorgija Jankulova je zanimalo šta Vujadin Savić nosi oko ruke na šta Zvezdin kapiten kaže da je reč o taliji.\n“Počeo sam prvo da vezujem ruku zbog povrede na utakmici protiv Javora, posle toga smo krenuli da pobeđujemo, igrao sam odlično i nisam hteo da skidam pa je postala talija. Sve te stvari nisu bitne, bitno je da ste opušteni u igri i skoncentrisani”, objašnjava Savić.\n“Jedna od bitnih stavki je glava. Treba se isključiti i ostaviti sve sa strane. Ali kada imamo naše navijače koji su glasni teško je da se isključiš, ali umeju i da ti pomognu da odabereš kad treba da šutneš, kad treba da dodaš”, kaže Krstičić na pitanje Ilije Stojančića, a Ben opisuje kako se treba pripremati za ovakve utakmice.\n“Za ovakvu utakmicu morate da se spremate kao i uvek. Preveliki pritisak nije dobar, uvek želite da postignete što više golova i da odigrate najbolje što možete. Samo nastavite da igrate kao i do sada”, priča momak sa Komorskih Ostrva


Bahtiri: Odbor odbio raspravu o peticiji - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Bahtiri: Odbor odbio raspravu o peticiji\n0Piše: FoNet 11. februara 2019. 16.46\nBahtiri je pre skoro mesec dana podneo peticiju sa više od 16.000 potpisa građana za ujedinjenje južne i severne Mitrovice u jednu opštinu. Koha javlja da peticija nije razmatrana na Odboru za predstavke u kosovskom parlamentu s obtazloženjme da je „reč o pitanju koje prevazilazi njihove nadležnosti“.\nLjirie Kajtazi iz opozicionog Demokratskog saveza Kosova je rekla da su u većini slučajeva „peticije služile kao sredstvo prikupljanja dnevno-političkih poena“ i da, kako je rekla, „do sada nisu imale pravi pristup“.\nPoslanica Teuta Hadžiju je rekla da je bila zainteresovana za sudbinu te peticije i da je saznala da je ona prosleđena vladi Ramuša Haradinaja na mišljenje. Predsednik Južne Mitrovice Bahtiri, navodi Koha, uveren je da će Mitrovica biti ujedinjena ove godine.\njuzna mitrovica, kosovo, odbor, peticija\nPeticiju za ujedinjenje Mitrovice potpisalo 16.594 građana\nAgim Bahtiri: Kosovski "jastreb"


Program pomoći poplavljenim područjima u Srbiji - Eneca\nVi ste ovde: Home Vesti Program pomoći poplavljenim područjima u Srbiji\nNVO ENECA trenutno radi na reаlizaciji projekta u okviru progrаmа pomoći Evropske Unije poplavljenim područjima u Srbiji, kаo implementacioni pаrtner Danskog saveta za izbeglice (DRC). Progrаm imа zа cilj pomoć ljudimа u opštinаmа koje su nаjviše pogođene u poplavama mаjа meseca 2014. godine. DRC sprovodi aktivnosti rekonstrukcije 170 individuаlnih stаmbenih objekаtа i nabavke osnovnih kućnih аpаrаta i nameštaja zа domаćinstаvа u opštinаmа Pаrаćin, Ub, Koceljevа, Smederevska Pаlаnka, Velika Plаna i Čаčak. ENECA je, s obzirom na svoje prethodno iskustvo i orijentаciju, angažovana na aktivnostima podrške za 54 mаla i mikro preduzećа koja su pretrpela šetetu u poplavama u tih šest opština. Preduzetnicima će biti obezbeđena sаnаcija poslovih objekаtа koji su pretrpeli štetu u poplavama, a biće im nabavljena i isporučena potrebna oprema i repromaterijal za rad za ponovno pokretanje poslovne aktivnosti.\nUkupаn broj grаntovа raspoređen je po opštinаma na sledeći način: 24 granta dodeljeno je preduzetncima u Pаrаćinu, 20 u Ubu, 4 u Koceljevi, 3 u Smederevskoj Pаlаnci, 2 u Velikoj Plаni i 1 u Čаčku. Proces realizacije otpočeo je na jesen i do sada je završen proces selekcije preduzetnika koji su pretrpeli najveća oštećenja, specifikacija opreme i materijala za nabavku za njih, tenderska procedura zа odabir dobаvljаčа, a završeni su i rаdovi na sanaciji oštećenih poslovnih objekаta. Trenutno je u toku prvi krug isporuke opreme zа preduzetnike, koja će biti instаlirаnа u obnovljenim poslovnim prostorijama. Imajući u vidu sveobuhvatan sistem podrške koji se pruža, preduzetnici koji su pretrpeli štetu u majskim poplavama vrlo brzo će biti u stаnju dа povrаte pun obim svoje predhodne ekonomske аktivnosti. Ukupnа plаnirаnа vrednost zа ovu komponentu progrаmа iznosi oko 351.000 evrа.\nSve аktivnosti reаlizuju se u sklаdu sа usvojenom evropskom metodologijom i u saradnji sa predstavnicima lokаlnih zаjednicа. Progrаm će biti zаvršen u mаju i rezultiraće sa 54 preduzetnika koji će povratiti pun obim poslovne aktivnosti koji su imali pre poplava.


Kampovi i kampovanje u Beogradu - About Belgrade\nKampovanje u Beogradu nije posebno popularan nacin smestaja. Ipak, s obzirom da je Srbija od nedavno clanica EFCO-HPA udruzenja i deo Evropske porodice kampera, nadamo se da ce Beograd, u bliskoj buducnosti, privuci vise kampera.\nBatajnički put bb, Zemun\nKamp Dunav se nalazi u Zemunu, na obali Dunava, 10 km od centra Begrada i samo 1 kilometar od autoputa E-75 (izlaz za Zemun polje) To je mali kamp odakle se pruza lep pogled na Dunav i Beograd. Veoma je pogodan za decake i devojcice ali i ekonomicno resenje za one koji zele da posete i upoznaju Beograd, a raspolazu nizim buzdetom. Dunav kamp raspolaze sa sedam bungalova i restoranom koji moze da primi 40 gostiju\nU jednom od najlepsih delova grada, prepunom zelenih povrsina, na samo sedam km od centra grada, nalazi se kamp Kosutnjak. Ovaj kamp moze da primi 55 gostiji i zaista je jedno prijatno mesto gde mozete dobiti prenociste i dorucak po veoma prishvatljivim cenama.\nYou are here: Home Smestaj kampovanje


Imamović Najavio Radove Na Stadionu Tušanj\nNovi radovi na stadionu Tušanj\nNogometni savez BiH donio je odluku da će finansirati rekonstrukciju travnatog dijela stadiona Tušanj, te su u Gradskoj upravi Tuzla odlučili da sredstva koja su oni predvidjeli za tu namjenu rasporede za druge radove na stadionu, rekao nam je Jasmin Imamović, gradonačelnik Tuzle.\n˝Odlučeno je da izdvojimo određena novčana sredstva za radove na postojećim tribinama ali i za reflektore. Kada je u pitanju istočna tribina stadiona Tušanj ona je od strane projektanta zamišljena dosta megalomanski imajući u vidu novac kojim mi raspolažemo. Ta tribina koja također može da ispunajva propise UEFA-e može da bude manjeg kapaciteta, nego je to predviđeno projektom. Odlučili smo se za izmjenu projekta istočne tribine’, kazao je u izjavi za RTV 7 gradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović.\nU narednom će periodu, prema Imamovićevim riječima, biti obavljeni i razgovori sa Vladom TK o Vladinom uključenju u ovaj projekat.


Spomenici kulture sa QR kodovima\nNaslovna » BG servis » QR kodovi na zdanjima i spomenicima Beograda\nNeko drugi 28. februar 2016. BG servis Postavite komentar\nZavod za zaštitu spomenika kulture Grada Beograda predstavio je projekat „Obeležavanje spomenika kulture QR kodovima“.\nOvo je proizvod mladih ljudi sa Fakulteta organizacionih nauka i način da se promoviše istorija Beograda. Do kraja sledeće godine svih 413 spomenika kulture u Beogradu će biti obeleženi QR kodovima.\nZa sada je obeležen 21 spomenik, među kojima su zgrade Starog dvora, Narodne banke, Srpske patrijaršije, Narodne skupštine, zgrada Beogradske zadruge…\nUz pomoć mobilnog telefona ili tableta i odgovarajuće aplikacije, svako na svom jeziku može da pročita istorijat određene ustanove.\nDirektorka Zavoda Nela Mićović je navela da je projekat trajao neuobičajeno dugo, jer je u pitanju nova tehnologija, tako da je usledio niz događaja koji su doveli do konačnog cilja.\n– Uspeli smo zajedno da prebrodimo sve prepreke i pokazujemo ponosno da znanje niko ne može da nam uzme i da upornim radom možemo da ostvarimo ovakav projekat. Svako ko stoji ispred bilo kog spomenika kulture može i da pročita njegov istorijat, i to na nekoliko jezika: srpskom, engleskom, francuskom, nemačkom, španskom, ruskom, a istorijat zgrade Beogradske zadruge i na arapskom. Nastavićemo sa ovim zadatkom, tako da će svaki spomenik koji ubuduće budemo rekonstruisali biti i obeležen. Među njima su Pobednik, Manakova kuća, česma Mehmed-paše Sokolovića, to su spomenici kulture koje trenutno radimo i kada ih završimo dobiće QR kod – objasnila je ona i pozvala sugrađane i goste Beograda da se upoznaju sa kulturnom baštinom srpske prestonice.\nPredsednik Saveta Fakulteta organizacionih nauka Milan Martić kazao je da se u toj obrazovnoj ustanovi ne uči istorija, umetnost, niti arhitektura, ali se uči da znanje mnogo više vredi ako može da se na adekvatan nači ponudi široj društvenoj zajednici.\nPredstavnik Vikimedije Srbija Filip Maljković istakao je da se projekat QR kodova uklapa u njihovu misiju i viziju širenja i dopunjavanja znanja. (Beoinfo)\nTagoviistorija beograda qr kodovi spomenici spomenici u beogradu\nPrethodni U bioskopima: Ave, Cezare!\nSledeći Lollobrigida: Besplatan koncert u DKSG-u


Stigao kontingent od 24 hiljade doza vakcine AstraZeneka | MINA\nNaslovnica Covid19 Stigao kontingent od 24 hiljade doza vakcine AstraZeneka\nPodgorica, (MINA) – U Crnu Goru je, zahvaljujući nabavci koju je sprovelo Ministarstvo zdravlja u okviru COVAX mehanizma, stigao drugi kontingent od 24 hiljade doza vakcine AstraZeneka.\nU martu je preko COVAX mehanizma stiglo 24 hiljade doza vakcine AstraZeneka, a dodatne količine različitih vakcina protiv koronavirusa očekuju se od COVAX-a u narednom periodu.\nSve vakcine koje se nabavljaju u okviru mehanizma COVAX odobrila je Svjetska zdravstvena organizacija (SZO).\nKako je navela, svi koji se vakcinišu biće zaštićeni, prenosi PR centar.\n“Koristim ovu priliku da naglasim poseban značaj dolaska ovih vakcina za Crnu Goru, kao i dodatni i ponovni dokaz velike solidarnosti, brige i prijateljstva koje zemlje Evropske unije (EU) pokazuju prema našoj državi“, rekla je Borovinić Bojović.\nOna je istakla da postoje samo dva puta kako bi se konačno izašlo iz ove situacije, a to su poštovanje epidemioloških mjera i masovna vakcinacija.\nŠefica Kancelarije SZO u Crnoj Gori Mina Brajović naglasila je da je sa oko 22 odsto odraslih osoba koje su dobile prvu dozu vakcine, Crna Gora premašila prosječan nivo obuhvata u zemljama srednjeg nivoa razvoja (11 odsto), ali i u regionu Evrope (20 odsto).\nOna je čestitala nacionalnim vlastima i građanima na naporima i odgovornom odnosu prema imunizaciji, navodeći da je u akutnoj fazi pandemije, sa sve većim brojem novih sojeva SARS CoV2 virusa, spuštanje garda luksuz.\nPrema riječima Brajović, nema čarobnog rješenja, već su povećanje obuhvata vakcinacijom i disciplinovano poštovanje mjera put očuvanja zdravlja, socijalnog i ekonomskog oporavka i izlaska iz pandemije.\n“Sa svakom novom dozom, kolektivno smo bliže povratku u novu normalu, kada ćemo opet biti zajedno jedni pored drugih“, poručila je Brajović.\nŠef predstavništva UNICEF-a u Crnoj Gori Huan Santander, koji je u aprilu primio prvu dozu vakcine Astra Zeneka, a uskoro će drugu, pozvao je građane da vjeruju u nauku i prate preporuke zdravstvenih stručnjaka.\n“Vakcine djeluju. Ljudi mogu imati briga ili pitanja i to je u potpunosti razumljivo. U tom slučaju, treba da razgovaraju sa ljekarima i traže savjet od zdravstvenih stručnjaka”, poručio je Santander.\nAmbasadorka Sjedinjenih Američkih Država (SAD) u Podgorici Džudi Rajzing Rajnke istakla je da su SAD posvećene vođstvu u okviru globalnog odgovora na pandemiju COVID19, uključujući podršku globalnoj distribuciji vakcina putem COVAX-a.\n„SAD je najveći kontributor COVAX-a, sa dvije milijarde dolara uložene i dodatne dvije milijarde izdvojene za Gavi, Globalnu alijansu za vakcine i imunizaciju, kao podršku avansnoj tržišnoj obavezi (AMC) programa COVAX”, navela je Rajzing Rajnke.\nOna je naglasila da je veoma važno da se što veći broj ljudi vakciniše.\n“Vjerujem snažno da vakcine spašavaju živote“, kazala je Rajzing Rajnke.\nBritanska ambasadorka u Crnoj Gori Karen Medoks kazala je da je primila Astra Zeneka vakcinu.\nOna je navela da Ujedinjeno Kraljevstvo ima jedan od najuspješnijih programa vakcinacije na svijetu, a ta britanska vakcina je, kako smatra, njegova srž.\n„Nedavno istraživanje engleskog Instituta za javno zdravlje pokazuje da je ovaj program vakcinacije spasio više od 11 hiljada života u mojoj zemlji“, kazala je Medoks.\nOna je čestitala Crnoj Gori na brzini i rastu sopstvenog programa imunizacije.\n„Ponosna sam što je britanska vlada, koja je jedan od najvećih i prvih kontributora COVAX-a i investitor koji stoji iza nauke o vakcini, imala malo udjela u crnogorskim naporima da se odupre pandemiji“, istakla je Medoks.\n„Drago mi je da je Crnoj Gori dostupna sve veća količina vakcina, kako putem COVAX mehanizma, kojem EU daje presudno važan doprinos, tako i putem isporuka koje Unija direktno obezbjeđuje i finansira kroz Mehanizam za raspodjelu vakcina”, navela je Popa.\nOna je pozvala građane Crne Gore da se vakcinišu, kako bi svi zajedno što prije prebrodili tešku zdravstvenu i ekonomsku krizu.


Stojanovi� apsolvirao Pleven - Moto Berza\nStojanovi� apsolvirao Pleven\nDrugu trku Isto�noevropskog �ampionata u brzinskom motociklizmu, koja je minulog vikenda odr�ana na nekada�njem vojnom aerodromu u Plevenu, obele�io je srpski takmi�ar u klasi 600 super sport Nenad Stojanovi� Cvrle.\nPre dve nedelje �lan Brezik rejsing tima iz Srbije, bio je ubedljiv, a u drugom izdanju prosto je po�istio konkurenciju, i tako nastavio pobedni�ki niz u susednoj Bugarskoj.\n- Ovog vikenda u odnosu na prvu trku, pre dve nedelje, bio sam jo� br�i i ubedljiviji. Konkurencija je bila ista, va�no je napomenuti, ali jednostavno nisu imali �anse. Motor je odli�no funkcionisao, ja sam bio raspolo�en za vo�nju i to su dva bitna faktora da bi se do�lo do pobedni�kog postolja. Sada nam preostaje da odemo dva puta u Tursku gde se odr�avaju naredne trke Isto�noevropskog �ampionata i finale je kod nas na Batajnici. Ne�u biti prepotentan ako ustvrdim da sam spreman da osvojim titulu - rekao je Nenad Stojanovi�.\nU konkurenciji reprezentacija ovoga puta nismo tako dobro pro�li, jer je vrlo mali broj takmi�ara otputovao u Bugarsku.\n- Nedostajao nam je bar jo� jedan takmi�ar u 1000 �tok sport, da se dokopamo drugog mesta u konkurenciji reprezentacija, ovako smo zavr�ili kao tre�i. Sa peharom sa Plevena ku�i su se jo� vratili Nikola Gaji� u klasi 125 SP, koji je osvojio drugo mesto i Vladimir Popovi� u klasi 1000 moto hepening, osvojiv�i tre�e mesto. Verujem da �emo u narednom izdanju biti brojniji i uspe�niji � zavr�io je Stojanovi�.


Tag / Kairo / Vesti online\nEgipatske bezbednosne snage ubile su danas u Kairu 12 islamskih ekstremista, dan nakon što je u eksploziji kod piramida u Gizi povređeno najmanje 17 turista, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih...\nEksplozija autobusa u Egiptu: Nema srpskih turista među povređenima\nAmbasador Srbije u Egiptu Jugoslav Vukadinović rekao je da prema dosadašnjim informacijama, nema sprskih turista među povređenim turistima u Kairu kod piramida.\nPreokret: nije bilo eksploziva, avion pao zbog požara?\nPad aviona kompanije "Idžipt er" na liniji Pariz-Kairo 2016, prilikom kojeg je poginulo 66 putnika i članova posade, najverovatnije je izazvao požar u kokpitu.\nArheolozi otkrili 4.400 godina staru grobnicu\nArheolozi iz Egipta objavili su danas da su otkrili 4.400 godina staru grobnicu u blizini piramida, kod Kaira.\nOd sada "virtuelno" kroz Keopsovu piramidu (VIDEO)\nGrupa naučnika koja je prošle nedelje objavila da je otkrila veliku šupljinu unutar Keopsove piramide u Gizi osmislila je turu virtuelne stvarnosti koja omogućava posetiocima da se "teleportuju"...


Na pitanje novinara "Marke" koji mu je duel bilo najteže da dobije, od svih tih, istakao je meč protiv Novaka Đokovića 2013. godine.\nNovak Djokovic vs Rafael Nadal - Semifinales Roland Garros 2013\n- Polufinale protiv Novaka Đokovića 2013. godine, to je pobeda gde sam bio najbliži da izgubim (smeh). Posle svega što sam uradio osećam se srećno, a kako su godine prolazile na ovom turniru sam sve više dobijao na samopouzdanju - objasnio je Nadal.\nŠpanac iznenađuje izjavama da ne voli da igra na šljaci uprkos neverovatnim uspesima koje je postigao.\n- Ne volim puno šljaku, ali svakako osećam veliko zadovoljstvo zbog svega i želim da čestitam turniru kao što je Rolan Garos i Teniskoj federaciji Francuske na ovoj investiciji u tenisu. Rolan Garos će uvek biti Rolan Garos, to se neće menjati - rekao je "bik sa Majorke".


Afera “kiseonik” pala u zaborav, muk u Tužilaštvu?!\nAfera „kiseonik“ prošle godine uzdrmala je Republiku Srpsku. Podnesene su i krivične prijave…Međutim, situacija oko navedene afere i prijava se stišala. Istražili smo dokle je Tužilaštvo došlo sa istragom i zašto je UKC za snabdjevača kiseonikom ponovo izabrao spornu firmu iz Laktaša?\nUkoliko istraga u aferi “kiseonik” potvrdi sve sumnje, biće to najprljavija igra nadležnih sa ljudskim životima, ne samo u periodu pandemije, nego u posljednjih 20 godina. Upravo zbog toga, u septembru prošle godine, gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković podnio je krivične prijave protiv premijera Srpske Radovana Viškovića, resornog ministra Alena Šeranića, vlasnika firme TGT TehnoGas Laktaši Stanislava Čađe koja je snabdijevala UKC spornim kiseonikom kao i protiv direktora UKC-a Vlade Đajića.\n“Uradili smo sve što je trebalo, jasno smo dokumentovali da je neko prometovao više miliona maraka kiseonika koji je preko granice prešao kao industrijski tehnički kiseonik a pacijentima je prodavan po višoj cijeni i zdravstvenim ustanovama kao medicinski. Tužilaštvo je na potezu, MUP, institucije koje to treba da rade, oprostite ja ne mogu da hapsim, nije u mojoj nadležnosti da mogu ja bih to učinio. Mi pozivamo tužilaštvo da na tome radi, moramo biti istrajnijni“, kaže Draško Stanivuković, gradonačelnik Banjaluke (PDP).\nIsti stav o aferi “kiseonik” rukovodstvo UKC-a ima i dalje. Kažu da su i prošle ali i ove godine sve radili po zakonu i da je sva pompa oko nabavke kiseonika najviše uticala na pacijente jer im je usađen strah.\n– Problem sa brojnim aferama u Republici Srpskoj je u tome što se ovdje sve olako zaboravlja i što niko nije istrajan u namjeri da se kazne odgovorni – kaže politički analitičar Tanja Topić.\n“Nismo ni očekivali poznavajući okruženje i ambijent u kojem živimo da ta afera dobije epilog. Zanimljivo jeste ta šutnja prije svega onih koji su pokrenuli aferu i ne pominju se u javnosti i na nas građane kojima je očito svejedno da li se liječe industrijskim ili med kiseonikom, sami građani su obezvrijedili sopstveni život i svako dalje postavljanje pitanja besmisleno“, kaže Tanja Topić, politički analitičar.\nNEWER POSTAP: Kineski raketni sistem dopremljeni u Srbiju\nOLDER POSTDanas ćemo reći “NE” Dodiku, ima prečih stvari


TotalCar.rs » Fiat još nije uzeo kredit za ulaganje u Srbiji\n0 komentara 5635 pregleda\nRim – Sa kompanijom Fijat još nije potpisan ugovor o kreditu vrednom 500 miliona evra za investiciju u fabriku u Srbiji, izjavio je pre dva dana predsednik Evropske investicione banke Filip Majstad na konferenciji za novinare. On je podsetio da je Fijat još 2009. dobio 400 miliona evra za ulaganje u istraživanje i razvoj. Kredit od pola milijarde evra najavljen je krajem januara. Kako je tada bilo rečeno, pozajmica je namenjena modernizaciji i proširenju proizvodnih kapaciteta u kompaniji Fijat automobili Srbija, a podrazumeva ulaganje u radove, opremu i infrastrukturu, saopštila je tada EIB.\nKako je bilo saopšteno, datum potpisivanja ugovora o kreditu zavisiće od potreba Fijat grupe za investiranjem. Verovatno je da će biti potpisano više od jednog ugovora jer je reč o investiciji koja bi trebalo da bude obavljena u dužem periodu, rekli su u EIB. Kada je 2008. Fijat potpisivao ugovor sa vladom Srbije, obavezao se na ulaganja od 700 miliona evra u fabriku automobila, ali još nije ispunio sve obaveze. Zbog toga je bilo problema i pri pravljenju budžeta za ovu godinu pa je deo novca koji bi trebalo da uloži Srbija prebačen iz resora Ministarstva ekonomije u nadležnost Ministarstva finansija. Ministarka Diana Dragutinović izjavila je tada da će novac biti uplaćen kada Fijat ispuni svoj deo obaveza. Kako je saopšteno krajem prošle godine, Fijat je od neophodnih 200 miliona evra za osnivačni kapital do sada uplatio 100 miliona evra. Drugih 100 miliona Italijani će uplatiti tokom 2011. i 2012. Srbija će pratiti taj tempo pa će u okviru svojih obaveza (50 miliona evra) tokom ove godine uplatiti 33 miliona, a sledeće još 17 miliona evra.\nU septembru stiže Land Rover Disovery Sport model


Hoti: Predlažemo nove mere, ne vanredno stanje • RTK\nGazeta Express, RTK\nPremijer Kosova Avdulah Hoti, nakon sastanka sa Savetom bezbednosti na konferenciji za novinare rekao je da će se narednih dana preuzeti strožije mere u borbi protiv koronavirusa.\n"Upravo smo završili sastanak Saveta bezbednosti Kosova na kome postoji opšti dogovor za preduzimanje dodatnih mera i rigoroznu primenu tih mera, a ne i varednog stanja", rekao je Hoti.\nMeđutim, premijer je ostavio otvorenu mogućnost proglašenja vanrednog stanja.\nOn je rekao da će u narednim sedmicama biti potrebno rigorozno sprovođenje postojećih i novih mera, dok će u zavisnosti od situacije pokrenuti ustavne procedure za proglašavanje vanrednog stanja.\nHoti je rekao da su sve poslovne institucije dužne da budu opremljene dezinfekcijskim sredstvima, dok će za njih biti stroga kontrola inspektorata i policije.\nDalje, Hoti je najavio da će verski objekti biti privremeno zatvoreni, za šta je tražio razumevanje od predstavnika verskih zajednica na Kosovu.\nPremijer je takođe naglasio da će javna okupljanja biti zabranjena.\nPrema njegovim rečima, maske, udaljenost, higijena glavne su mere koje treba da se sprovode u zaštiti od virusa CoVID-19\n„Sa ovim merama spašavamo živote građana: nošenjem maski, distancom i pranjem ruku. Policija će pomoći novčanim kazne u skladu sa zakonom u cilju sprečavanja zaraznih bolesti", rekao je premijer Hoti.\nPremijer je najavio da će biti i "agresivne" medijske kampanje za podizanje svesti o postojanju virusa.\n"Dijalog mora da se okonča obostranim priznanjem"\nHoti je tokom današnje konferencio govorio i o dijalogu sa Srbijom, koji kako je smatrao, nema alternativu i da se konačan dogovor mora okončati međusobnim priznanjem dveju zemalja.\n“Dijalog nema alternativu i samo kroz dijalog možemo rešiti pitanja sa Srbijom. Predložio sam platformu za dijalog, u taj proces ulazimo samo radi međusobnog priznavanja i pune normalizacije odnosa između dve zemlje”, istakao je Hoti.\nNakon virtuelnog susreta sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, kosovski premijer je naveo da su započeli dijalog sa samo jednim ciljem, a to je međusobno priznanje i normalizacija odnosa sa Srbijom.\n“Načelno smo postigli dogovor da sledeći sastanak imamo u Briselu sledećeg četvrtka, što je prvi sastanak posle 20 meseci kada je dijalog prekinut”, kazao je premijer.\nHoti je rekao da je na današnjoj video konferenciji kosovska delegacija iznela svoje stavove, koji se tiču zaštite državnih interesa zemlje.\n“Predstavili smo svoj državni stav i spremni smo da sednemo da pregovaramo kako bi zaštitil interese Кosova i tražili normalizaciju odnosa, koja će uslediti nakon međusobnog priznanja dveju zemalja”, dodao je kosovski premijer.\nHoti je takođe potvrdio i to da je danas utvrđena agenda sastanka, sa kojom su se složile obe strane i kosovska i srpska, za predstojeći sastanak koji će se održati u četvrtak u Briselu.\nPremijer je istakao da su pored uzajamnog priznanja teme sastanka u Briselu i ratna odšteta, povratak katastarskih dokumenata, regulisanje ekinomskih odnosa i ostala pitanja koja obe zemlje treba da regulišu.\nHoti je rekao i to da današnjnoj video-konferenciji nije prisustvovao predsednik Kosova Hašim Tači.\nSamoopredeljenje skuplja potpise za obaranje Vlade\n"Ova Vlada nema kapacitet da postigne dogovor sa Srbijom"


Beogradski metro plaćaju i Bujanovčani - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO Beogradski metro plaćaju i Bujanovčani\nBeogradski metro plaćaju i Bujanovčani\nBujanovačke23. nov 2021.DRUŠTVO, NASLOVNA0\nBujanovac, 23. novembar 2021. – Izgradnja metroa u Beogradu, koji će prema najavama koštati oko 6 miijardi evra, finansiraće i stanovnici opštine Bujanovac.\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović izjavio je da je prema njegovom mišljenju u redu što će beogradski metro kroz budžet plaćati svi građani Srbije, ali sa ovim nisu saglasni iz niške Nacionalne koalicije za decentralizaciju.\nKako pišu Južne vesti, to što će metro platiti svi građani Srbije iz Nacionalne koalicije za decentralizaciju komentarišu kao alarmantan porast nepoštovanja i prema novcu i prema građanima van Beograda.\n-Bez tendera i bez podrške struke počinje gradnja metroa u glavnom gradu, koja će, prema najavama, koštati oko 6 milijardi evra. Podršku nisu dali ni građani Srbije, ali njih niko ništa nije pitao, a i zašto bi kad će građani “samo” finansirati taj metro, ništa više – kažu iz NKD-a.\nObjašnjenje ministra Momirovića i zamenika gradonačelnika Beograda Gorana Vesića da Beograd daje više u budžet nego što uzima i da Beograd finansira auto-puteve kroz Srbiju i ne buni se, iz NKD-a vide kao nepoštovanje građana.\nNavode da i Momirović i Vesić manipulišu statistikom i informacijama i da svi u Srbiji daju više u budžet nego što iz njega uzimaju.\n– Od 10 dinara uplaćenih u budžet, lokalu se vrati samo 1 dinar. Decenijsko centralizatorsko forsiranje Beograda i zapostavljanje ostalih regiona dovelo je do toga da 45 odsto zaposlenih u privredi radi u Beogradu – kažu iz NKD-a.\nOni dodaju da su auto-putevi nacionalna i transnacionalna stvar, a ne lokalna i podsećaju da lokalne samouprave same finansiraju puteve u svojim gradovima i opštinama, pa “argument” državnih funkcionera ne prihvataju.\nPrevious PostDečak iz Vranja izgubio bitku sa koronom u UKC Niš Next PostU novembru 147 kovid pozitivnih u Bujanovcu


Izvor: B92,Lokalne novine | Obrenovac, 07.05.2020.\nU iščekivanju odluke države i struke o šansama da se planirani festivali održe tokom godine\nU iščekivanju odluke države i struke o šansama da se planirani festivali održe tokom godine, koja bi trebalo da bude doneta ovih dana, čelnici Egzita, Arsenal festa, Bir festa i Nišvila razmišljaju o "rezervnim" planovima i problemima s kojima se suočava muzička industrija.\nDirektor Arsenal festa Zoran Vulović kaže za Tanjug da razmatraju tri mogućnosti, prva je svakako da se festival održi u predviđenom terminu od 24. do 27. juna, druga je da se pomeri za koji mesec, a treće da sve prebace za 2021. godinu.\nSve zavisi od toga kakva će biti odluka države i lekara o mogućnostima da se dozvole javna okupljanja, samim tim i muzički događaji, kaže Vulović i dodaje da su svi svesni da neodržavanje festivala znači i ogromne troškove za ekonomiju određenog grada ali i cele zemlje, posebno za muzičare i sve zaposlene u toj industriji.\n"Arsenal fest je već održan devet puta u Kragujevcu. Postao je izvor dela prihoda velikom broju ljudi. Ne mislim tu samo na muzičare koji dobiju honorar ili pivare i njihovu zaradu, već i na oko dve hiljade mladih ljudi agažovanih oko organizacije festivala", kaže Vulović.\nSada će, dodaje, izostati brojni turisti koji svakog juna dolaze na nekoliko dana u Kragujevac samo zbog Arsenala.\n"Teško je izračunati koliko oni donose novca Kragujevcu, odnosno koliki je to gubitak za grad i kragujevačku privredu, ali sigurno nije mali", navodi Vulović.\nOvom situacijom pogođeni su svi, a prema njegovom mišljenju, ne treba praviti razlike između muzičara, promotera, iznajmljivača opreme, prevoza, keteringa…\nNajvažnije je, kaže, da se stvore pogodne okolnosti za održavanje koncerata i festivala, naravno uz sve neophodne zdravstvene mere, jer su ključne aktivnosti bez kojih suštinski nema muzičke industrije.\n"U međuvremenu više od 30 kompanija koje su poduže u muzičkom poslu osnovale su Udruženje promotera i tiketing agencija Srbije (UPTAS). Ovo je trenutak za akciju cele industrije od koje živi veliki broj ljudi u Srbiji", napominje Vulović.\nPozitivna stvar je, dodaje, to što mnogi muzičari imaju podršku inostranih bendova i njihovim menadžera, te nijedan nije do sada otkazao dolazak u Kragujevac.\nJedan od problema pri odlaganju takvih manifestacija je refundiranje karata, a veliki broj evropskih zemalja u želji da olakša muzičkoj industriji doneo je uredbu o uvođenju vaučera koji zamenjuju kupljene karte.\n"Na taj način kupcima karata daju mogućnost da slušaju omiljene bendove u odloženom terminu, a promoterima događaja da ne moraju da refundiraju, u situaciji kada nema nikakvih finansijskih priliva, novac za karte. Znači, karte se ne vraćaju, već se izdaju vaučeri sa kojima publika u odloženom terminu može da sluša svoj omiljeni bend. Mi smo u okviru UPTAS-a pokrenuli tu inicijativu za Srbiju i nadamo se podršci kako države, tako i naše publike", navodi Vulović.\nDirektor Nišvila Ivan Blagojević optimističan je po pitanju organizovanja festivala koji je u planu od 7. do 16. avgusta, jer, kako kaže, od početka ove situacije rade na rezervnim idejama kako bi uskadili sve sa merama koje budu donete.\n"Srećna okolnost je što je naš festival u avgustu i što je na ogromnoj površini tako da možemo da obezbedimo oko 4. 000 stolica na potrebnoj distanci, možemo da organizujemo i maske i merenje temperature pri ulasku. Sve što bude bilo potrebno kako bi se festival održao, a publika bila bezbedna", kaže Blagojević i dodaje da i oni zavise od zvanične odluke države.\nDodaje da je i njima veoma važno što inostrani gosti nisu otkazali i ukoliko ne bude bilo problema sa letovima, svi koji su do sada najavljeni bi trebalo da dođu, ali je problem je što je za sada stala prodaja karata.\nI on pominje značajne gubitke po ekonomiju Srbije u slučaju otkazivanja, jer Nišvil donosi više od milion evra, privuče veliki broj turista koji ostaju u Nišu po nekoliko dana, te će biti pogođeni turizam, hotelijerstvo…\n"Mislim da je bolje održati manji i bezbedan festival nego ga ne održati uopšte", kaže direktor Nišvila.\nŠto se tiče Egzita situacija je ista i oni očekuju šta će biti zvanična odluka, a do tada pokreću međunarodnu onlajn konferenciju pod nazivom "Egzit strategy".\nKonferencija će pod sloganom "Izlaz iz pandemije stvaramo zajedno" trajati više nedelja tokom kojih će se u nekoliko panela okupiti neki od vodećih svetskih i regionalnih aktera iz oblasti turizma, kulture, manifestacija, medija i drugih sfera javnog života.\nPrvi u ovoj seriji razgovora biće regionalnog karaktera i nosi naziv "Turizam na respiratoru".\nOva tribina biće održana na daljinu, a učesnici i publika će se okupiti 7. maja u 18 časova, u direktnom prenosu na stranici Egzita na Fejsbuku.\n"Deluje da kao nikada do sada nije bilo važnije imati otvoren i direktan razgovor između privatnog i javnog sektora, kako bi se u što skorijem roku otklonili ogromni negativni ekonomski efekti izazvani pandemijom. U slučaju potpunog urušavanja turizma, koji je izvestan ako se ne preduzmu hitne sistemske mere, došlo bi do nesagledivih posledica i gubitka posla za stotine hiljada radnika", navodi Dušan Kovačević, osnivač festivala Egzit.\nOrganizacioni tim Egzita danas je u otvorenom pismu istakao da nije sporno pitanje promene formata i pomeranja datuma festivala, ali je za zvaničnu odluku neophodna i koordinacija sa nadležnim institucijama na svim nivoima.\n"Sve je to ogroman organizacioni poduhvat. Za organizaciju ovogodišnjeg festivala sklopljeno je više stotina ugovora sa izvođačima, produkcijama, hotelima i drugim privrednim subjektima iz zemlje i sveta", kažu organizatori.\nDa bi se ovi ugovori raskinuli, podesećaju, između ostalog je potrebno i da se ispuni uslov više sile koji će biti validan pred zakonima bilo koje evropske ili svetske zemlje.\n"Ovo je razlog zašto su i drugi najveći evropski festivali kao što su Tomorrowland, Sziget i brojni drugi, u skladu sa preporukom krovne evropske festivalske asocijacije Yourope, pomeranje datuma objavili tek nakon što su njihove države donele mere o zabrani masovnih okupljanja za taj period godine, kao i ekonomske i pravne mere koje njihove festivale štite od gašenja", navode i dodaju da je ovo poslednje sadržano i u apelu koji je Yourope nedavno uputio Vladi Srbije.\nManifestacije u zemlji i svetu, podsećaju, su deo privrede koji je najteže pogođen pandemijom.\n"Ovakvi događaji su bili prvi koji su ukinuti i biće poslednji koji će se vratiti. Gubitke još ne možemo ni da procenimo, ali se kreću u milionima evra i sigurno su najveći otkako postojimo i prete da ugase ne samo Egzit i druge manifestacije, već i da ostave na hiljade porodica bez izvora primanja. Po procenama PKS ovaj sektor generiše preko 10.000 stalnih i više desetina hiljada honorarnih poslova. Ukupni ekonomski doprinos manifestacija za srpsku privredu je ogroman, a samo je Egzit našoj turističkoj privredi do sada doneo preko 200 miliona evra", podsećaju.\nI organizatori Bir festa nadaju se da će dočekati publiku u avgustu na Ušću u Beogradu.\n"Predviđeni termin održavanja festivala je od 12. do 16. avgusta i već je urađeno puno toga na pripremi obeležavanja punoletstva najmasovnijeg muzičko-pivskog festivala u ovom delu Evrope", navode u organizacijonom timu Bir festa.\nPosledice koje aktuelna pandemija ima na razvoj muzičke industrije i manifestacionog turizma širom sveta, kako ističu, svakako negativno utiču i na organizaciju svih festivala u Srbiji, ali se ipak nadaju najboljem mogućem rešenju.


Uzbunjivači štite, ne narušavaju sistem, imaju podršku države - Studio B\nUzbunjivači štite, ne narušavaju sistem, imaju podršku države\nUzbunjivači štite, ne narušavaju sistem, imaju podršku države Tanjug\nDruštvoDrustvo Pocetna 05. 06. 2018. 11:39:47\nKorupcija je teška bolest, veliko zlo i prava pošast savremenog doba i uzbunjivači su nam preko potrebni, rekao predsednik Vučić na međunarodnoj konferenciji „Glasna Pištaljka: Uzbunjivači i novinari protiv korupcije“.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio da su Srbiji preko potrebni uzbunjivači, ljudi koji ukazuju na korupciju i izrazio nadu da će Srbija promeniti odnos prema njima, jer je to, objasnio je, važno za napredak naše zemlje.\n„Korupcija je teška bolest, veliko zlo i prava pošast savremenog doba i uzbunjivači su nam preko potrebni“, rekao je Vučić novinarima posle učešća na međunarodnoj konferenciji „Glasna Pištaljka: Uzbunjivači i novinari protiv korupcije“.\nVučić je rekao da je zadovoljan što smo pre tri godine počeli da primenjujemo Zakon o zaštiti uzbunjivača, te ocenio da smo u mnogo čemu, ne samo u regionu, po tom pitanju među najboljma.\n„Međutim, još mnogo toga treba da radimo – ne da dostignemo evropske i svetske standarde, već da promenimo sopstvenu svest i da razumemo da uzbunjivači nisu ljudi koji narušavaju sistem, već oni koji pre svega štite sistem“, naglasio je Vučić.\nPreneo je da su tokom konferencije izneseni najgori primeri korupcije, gde su stvari završavane i smrtnim ishodom, i rekao da veruje da ćemo kao društvo imati snage da još snažnije nastavimo sa primenom Zakona o zaštiti uzbunjivača, kroz saradnju svih organa.\n„Pre svega u saradnji Republičkog javnog tužilaštva, Vrhovnog kasacionog suda, Pravosudne akademije i uzbunjivača. Nadam se da će onda rezultati biti još bolji, da će društvo razumeti primenu ovog Zakona“, rekao je predsednik Srbije,\nOn je naglasio da će uzbunivači i pravosudni organi imati podršku države u svom radu.


razbojnistvo : strana 2 : Južne vesti\n20-godišnji Nišlija uhapšen zbog više pljački uz pretnju oružjem, uhvaćen u poslednjem pokušaju\n16:01, 8. 2. 2021.\nNakon što je uz pretnju pištoljem pokušao da uzme novac od radnice jedne menjačnice u Nišu, a potom pobegao, 20-godišnjaka su policajci uhvatili dok je bežao. On je uhapšen i sumnjiči se za više pljački kladionica, dragstora i trafike uz pretnju oružjem.\nUhapšen muškarac osumnjičen da je ukrao novac iz kladionice u Nišu\n11:52, 5. 2. 2021.\nLisice na ruke 42-godišnjem Čačaninu V. V. stavili su niški policajci, jer postoji sumnja da je u Nišu opljačkao kladionicu i izvršio krivično delo razbojništvo, navode iz MUP.\nNakon što je 24. januara otvorio vrata taksija na ulici i preteći nožem od taksiste uzeo novac, niška policija će podneti krivičnu prijavu protiv 25-godišnjaka iz tog grada.\nNa putu Niš - Vranje pljačkao uz pretnju oružjem predstavljajući se kao policajac\n10:15, 13. 1. 2021.\nUhapšen je 57-godišnji Vranjac osumnjičen da je krajem decembra na auto-putu Niš - Vranje kod sela Prelevac maskiran presreo automobil, predstavio se kao policajac i uz pretnju oružjem uzeo novac i mobilne telefone. Policija je u njegovoj porodičnoj kući pronašla oružje i dve bombe, kao i službenu legitimaciju i maskirnu uniformu.\nMaloletnik iz Leskovca pretio nožem radnici marketa i uzeo joj novac\n13:05, 11. 12. 2020.\nZbog toga što je 3. decembra uzeo 32.700 dinara od radnice marketa, preteći joj nožem, policija u Leskovcu će podneti krivičnu prijavu protiv 16-godišnjaka iz tog grada.\nProkupčanin ukrao 50.000 dinara iz prodavnice preteći replikom pištolja\n14:54, 10. 12. 2020.\nZbog sumnje da je sinoć opljačkao prodavnicu u Prokuplju, policija je uhapsila 18-godišnjeg mladića iz ovog grada i protiv njega je podneta krivična prijava. Pronađen je i novac, kažu iz policije, i biće vraćen vlasniku radnje.\nZbog otimanja novca iz trafike uz pretnju nožem krivična prijava za Nišliju\n14:12, 10. 12. 2020.\nProtiv 27-godišnjeg muškarca iz Niša policija će podneti krivičnu prijavu zbog sumnje da je on 8. decembra uz pretnju nožem od radnice jedne trafike oteo novac.\nNiška policija uhapsila je muškarca osumnjičenog da je grafičku karticu, čiju je kupovinu ranije dogovorio sa sugrađaninom, od njega oteo uz pretnju nožem kada su se našli na ulici.\nProkupčani uhapšeni zbog razbojništva u Merošini\n14:54, 19. 11. 2020.\nZbog sumnje da su krajem oktobra provalili u kuću u Merošini tražeći novac i vlasniku zadali više udaraca, uhapšeno je četvoro ljudi iz Prokuplja.\nVranjanac uhapšen zbog razbojništva\n12:31, 14. 11. 2020.\nZbog sumnje da je noćas ušao u jednu sportsku kladionicu u Vranju i uz pretnju nožem radnici iz fioke iza pulta ukrao novac, uhapšen je 21-godišnjak iz tog grada.\n23-godišnjak iz Doljevca pištoljem pretio kuriru, udario ga i opljačkao\n14:05, 16. 10. 2020.\nZbog sumnje da je pre nekoliko meseci u selu Klisura pištoljem pretio vozaču kurirske službe, udario ga, a potom mu ukrao dnevni pazar, mobilne telefone i dokumenta, uhapšen je 23-godišnjak iz okoline Doljevca, saopštili su iz policije.\n15:44, 15. 9. 2020.\nZbog sumnje da je u subotu više puta udario 27-godišnjaka nanevši mu lakše povrede, a potom mu oteo i ranac sa novcem i ličnim dokumentima, uhapšen je mladić iz Leskovca.\nTokom vikenda napadnut taksista u Nišu, hapšenje nakon potere\n16:55, 21. 7. 2020.\nČitave noći između subote i nedelje, trajala je agonija jednog niškog taksiste, pričaju oni koji su upoznati sa dešavanjima za vikend. Na kraju se sve završilo policijskom poterom u kojoj su učestvovali i vozači taksija, a zbog počinjenog razbojništva u pritvoru je jedan Nišlija.\nProkupčanin obio prodavnicu zdrave hrane i ukrao novac\n17:17, 17. 7. 2020.\nZbog sumnje da je kamenom polomio staklo jedne prodavnice zdrave hrane i iz nje ukrao 32.000 dinara, prokupačka policija je uhapsila 33-godišnjaka iz ovog grada.\n19-godišnji Aleksinčanin uz pretnju nožem pokušao da uzme pazar iz pekare\n12:20, 15. 7. 2020.\nZbog sumnje da je juče u jednoj pekari u Žitkovcu pretio nožem radnici i pokušao da uzme pazar, policija je uhapsila 19-godišnjaka iz Aleksinca koji se tereti za krivično delo razbojništvo u pokušaju.\nLeskovčanin uz pretnju pištoljem od prodavačice oteo 56.000 dinara\n12:09, 7. 7. 2020.\nZbog sumnje da je ušao u prodavnicu i uz pretnju pištoljem od prodavačice uzeo 56.000 dinara, policija je uhapsila muškarca iz Leskovca. Osumnjičenom je određen pritvor do 30 dana.\n15:24, 2. 7. 2020.\nMuškarac i žena uhapšeni su u Nišu zato što su osumnjičeni da su za vikend, uz pretnju nožem, krali flašice alkoholnih pića u prodavnici, navode iz policije. Drugi Nišlija uhapšen je zbog obijanja prazne kuće u februaru, iz koje je, navodno, odneo sto, stolice, televizor i pojačalo.\nNišlije i Piroćanac uhapšeni zbog razbojništva\n16:23, 3. 6. 2020.\nDvojica Nišlija i jedan Piroćanac uhapšeni su krajem maja zbog sumnje da su provalili u kuću jedne Piroćanke, da su je udarili i tražili od nje novac.


Kosovo spremno da odgovori BiH i Srbiji – Dnevni list\nKosovo spremno da odgovori BiH i Srbiji\nsvibanj 29, 2019 svibanj 29, 2019 Dnevni list 0 Comments\nVlada Kosova je spremna da odgovori na eventualne mjere o kojima su Srbija i Bosna i Hercegovina upozorile protiv ekonomije Kosova, izjavili su zvaničnici centralnih institucija u Prištini.\nMinistar trgovine i industrije u vladi Kosova Endrit Šala, izjavio je za Radio Slobodna Evropa da svaka akcija koju Srbija i Bosna i Hercegovina mogu preduzeti protiv ekonomije Kosova nije ništa drugo do “nastavak prakse koja se odvija tokom 19 godina od ovih zemalja prema Kosovu”.\n“Sve ove prepreke, razne birokratske mjere, barijere u izvozu kosovskih proizvoda, nepriznavanje kosovskih dokumenata su model koji već 19 godina koriste Srbija i Bosna i Hercegovina. I to upozorenje vladinih zvaničnika u Srbiji su samo ove mjere, koje Srbija koristi 19 godina”, kaže Šalja.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić je prije nekoliko dana rekao da je Srbija pripremila mjere. Prema njegovim riječima, ove mjere su ograničene, ali neke su “pripremljene i bit će veoma moćne i oštre”.\n“Nećemo ih sprovesti sve do kraja sastanka u Parizu”, rekao je Vučić, pozivajući se na sastanak između rukovodstva Kosova i Srbije, koji su Francuska i Njemačka sazvale za 1. jula u Parizu.\nProšlo je šest mjeseci od kada je Vlada Kosova uvela taksu od 100 posto na proizvode iz Srbije i Bosne i Hercegovine.\nPrimjena ove takse učinila je da se sporazum o slobodnoj trgovini u Centralnoj Evropi poznat kao CEFTA, potpisan 2006. godine u Bukureštu, smatra “mrtvim”, za ministra trgovine u Vladi Srbije Rasima Lajića, prenosi RTK.\n“Ne želeći da komentarišem izjave Ljajića, kažem da Srbija i Bosna i Hercegovina treba da počnu da poštuju i da priznaju Kosovo kao državu, ako oni žele da imamo dobre trgovinske odnose”, rekao je Šalja.\nRasim Ljajić je pozvao Evropsku komisiju da pokaže maksimalnu posvećenost hitnoj reformi sporazuma CEFTA.\nU međuvremenu, u Prištini, stručnjaci za ekonomska pitanja i bivši zvaničnici vlade Kosova pozvali su sadašnju vladu da razmotri sporazum o slobodnoj trgovini sa zemljama Zapadnog Balkana, jer, kako kažu, od njegovog potpisivanja Kosovo se nije tretiralo jednako u poređenju sa zemljama učesnicama ovog sporazuma.\nSkender Krasnići, predsjednik Kosovske poslovne komore, u razgovoru za Radio Slobodna Evropa rekao je da je potpisivanje ovog sporazuma uništilo ekonomiju Kosova pošto je potpisan bez ikakvih uslova za zaštitu kosovskih proizvoda.\n“U međuvremenu, u zemljama regiona, stotine esencijalnih proizvoda je zaštićeno mjerom i do 500 procenata. Dakle, ovaj sporazum je bio razarajući za kosovske biznise i stagnirao je razvoj. Poslovna komora je kontinuirano tražila da se preispita CEFTA”, rekao je Krasnići.\nKao dio ovog mehanizma, pored Kosova, druge države članice CEFTA-a su Albanija, Makedonija, Srbija, Crna Gora, Bosna i Hercegovina i Moldavija.\nEvropska unija i Sjedinjene Države traže da Priština suspenduje taksu kako bi se omogućio nastavak dijaloga između Kosova i Srbije, koji je blokiran od uvođenja takse.\n← Izvršio samoubojstvo skokom sa zgrade\nVučić tvrdi da KFOR ne govori istinu →


Banjalučka osiguravajuća kuća širi paletu usluga: Mikrofin ulazi u auto-osiguranje - Akta.ba\nBanjalučka osiguravajuća kuća širi paletu usluga: Mikrofin ulazi u auto-osiguranje\n20.04.2009. 09:39 / Izvor: Nezavisne novine\nBanjalučko "Mikrofin osiguranje", koje se do sada bavilo isključivo dobrovoljnim neživotnim osiguranjem, od idućeg mjeseca počinje i sa prodajom polisa obaveznog osiguranja od auto-odgovornosti.\nOgnjen Aleksić, direktor "Mikrofin osiguranja", kazao je da su za to stekli uslove kroz nedavnu dokapitalizaciju društva od 2,5 miliona KM i dobijanjem dozvole Agencije za osiguranje RS.\n"Pozicioniranje na tržištu osiguranja od auto-odgovornosti namjeravamo ostvariti korištenjem pogodnosti i rejtinga našeg većinskog akcionara, mikrokreditne organizacije `Mikrofin`", istakao je Aleksić.\nOn je naglasio da ta osiguravajuća kuća daje punu podršku radu entitetskom regulatoru na sređivanju stanja na tržištu auto-odgovornosti, koje je, ukazuje, i dalje opterećeno kršenjem premijskog sistema od strane nelojalne konkurencije. Pojedina društva, prema riječima Aleksića, sa dampingom cijena u auto-osiguranju kroz besplatne tehničke preglede i druge nedozvoljene usluge sama sebi skaču u stomak, jer kreiraju vlastite loše bilanse i time ulaze u obavezu dokapitalizacije i popune tehničkih rezervi.\n"Društva takvim načinom rada, takođe, kod regulatora gube argument za povećanje cijene obaveznog osiguranja, jer im se uvijek može opravdano prebaciti da ne poštuju ni postojeći cjenovnik", ukazuje Aleksić.\n"Mikrofin osiguranje", koje je s radom počelo u januaru prošle godine i zapošljava 16 radnika, poslovnu 2008. okončalo je sa bruto premijom u iznosu od 817.000 KM, dok ove godine planira premiju od dva miliona KM. Kao najveći dobijeni posao za 2009. izdvajaju osiguranje nekretnina banjalučke Hypo Alpe Adria banke.


Ka Rusiji, ka Moskvi, ka proslavi 75 godina Dana pobede nad fašizmom 9. maja, ka vojnoj i sportskoj paradi prepešačiće užički Supermen 2.500 kilometara, ali samo ako ga primi Putin.\n- Ne postoje pare na ovom svetu da mi neko da i da mi kaže ne može te Putin primiti, idi, neću da idem! Čast mi je da mi takav čovek pruži ruku - priča Milovan.\n- Nadam se da će Ambasada Rusije u Beogradu naići na razumevanje i uspostaviti kontakt s predsednikom koji će da primi jednog Srbina, vrhunskog sportistu koji 50 godina ne zna za lekara, 50 godina vežba i sluša svoje telo i 50 godina su moji parametri kao jednog tridesetogodišnjaka, a ja punim za dva meseca 71 godinu, hvali se užički Supermen.\nSupermen pešači u Rusiju\n- Trčao sam nedavno sa 100 kilograma tereta 27 sekundi i sedam stotinki , a uskoro ću biti pozvan u Vrnjačku Banju na Olimpijadu trećeg doba. Osećam se izvanredno, zdravo i dobro, bilo šta da mi fali, ne bih danas stajao pred ovim kameramam. Verujem u sebe i verujem u Boga - zaključuje Milutinović.