Novi centar nemačkih specijalaca poziva kandidate › Made-in-Germany.rs\nNovi centar Elitnih specijalnih jedinica nemačke policije „GSG 9“, koji se u Berlinu otvara zbog povećanog rizika od terorističkih napada ekstremista, raspisao je konkurs za dodatno zapošljavanje kadrova.\n– Ukoliko neko razmotri slične terorističke situacije širom Evrope, vidi da su njima obično pogođene prestonice – rekao je šef te jedinice Džerom Fuhs na radiju „Dojčlandfunk“, misleći pri tom na teroristički napad koji se u Berlinu dogodio na Božić 2016. godine, prenosi agencija „Rojters“.\nNemačke bezbednosne službe i njihovi zvaničnici se, počev od tog terorističkog napada kojeg je izveo imigrant iz Tunisa nakon što mu je odbijen zahtev za azil, konstantno nalaze se u stanju visokog stepena pripravnosti.\nPrilikom napada u Berlinu život je izgubilo 12 ljudi, dok je vinovnik nekoliko dana kasnije ubijen u Italiji tokom okršaja sa policijom.\nSpecijalni policijski odred GSG 9 je postao poznat u javnosti nakon oslobađanja „Luftanzinog“ aviona 1977. godine u gradu Mogadišu u Somaliji.\nOd MiG na 18/01/2018 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Mane ostaje u Liverpulu do 2023.\nLeta 2016. godine Mane je stigao na Enfild u transferu vrednom 38 miliona evra iz Sautemptona i odmah se pokazao kao veliko pojačanje. Jedan od najboljih fudbalera Liverpula Sadio Mane potpisao je novi petogodišnji ugovor, saopštio je engleski velikan… »\nU Portorožu dodeljene tradicionalne Sporto brend nagrade, laureati iz naše zemlje isti kao lane. Kad je reč o sportskim brendovima „u Srbiji nema ništa novo” u odnosu na 2017. godinu. Ivana Španović, Novak Đoković i fudbalski klub Crvena… »\nDarko Kovačević potvrdio pisanje Žurnala: Neprimereno, svi da se ugledaju na Kolarova i Matića\nDarko Kovačević, direktor reprezentacije razočaran je ponašanjem Mijata Gaćinovića u svlačionici. – Nisam bio na licu mestu, ali sam čuo i sve što mogu da kažem svodi se na to da je takvo ponašanje neprimereno! Svi smo na istom brodu i svi… »


Home / VESTI / Saopštenja EPuS-a / Promocija knjige “Regionalne inicijative i multilateralna saradnja na Balkanu”\nkoja će biti održana u sredu, 22. februara 2012., sa početkom u 15:00 časova u Velikoj sali Medija\ncentra u Beogradu (Terazije 3).\nKnjiga „Regionalne inicijative i multilateralna saradnja na Balkanu“, koja je objavljena na\nsrpskom i engleskom jeziku, predstavlja dopunjeno i ažurirano izdanje knjige Duška Lopandića\n„Regionalne inicijative u jugoistočnoj Evropi“ koju su 2001. godine objavili Evropski pokret u Srbiji i Institut za međunarodnu politiku i privredu.\nDopunjeno izdanje nudi živu, zanimljivu i sveobuhvatnu sliku procesa stvaranja složene strukture multilateralnog povezivanja i saradnje u jugoistočnoj Evropi u sve većem broju oblasti. Osim toga, autori su dali svoju ocenu pomenutih procesa i inicijativa i ponudili moguće načine daljeg razvoja regionalnog multilateralizma na ovim prostorima.\nBila bi nam čast ukoliko biste nam se pridružili na promociji.\nIzuzetno bismo cenili ukoliko biste Vaše prisustvo potvrdili do utorka, 21. februara 2012. na e-mail adresu: aleksandar.bogdanovic@emins.org ili putem telefona na 011 3640 174.


Vučić: Srbija od EU dobila 11 miliona evra za upravljanje migracijama - BIGportal.ba\n17 Juna, 2021 17 Juna, 2021 024\nSrbiji je dodijeljeno 11 miliona evra podrške EU za upravljanje migracijama, rekao je danas predsjednik Srbije Aleksandar Vučić.\nVučić je nakon sastanka sa evropskim komesarom za unutrašnje poslove i migracije Ilvom Johanson i potpisivanja Ugovora o podršci, rekao da u Srbiji trenutno ima 3.977 ljudi u prihvatnim centrima za migrante, trostruko manje nego što je bilo u nekim periodima, kao i da su svi vakcinisani protiv virusa korona.\n– Mi smo spremni da razgovaramo o svim našim obavezama u sprečavanju ilegalnih migracija, ali civilizovano i pokazivanjem solidarnosti prema onima koji traže bolji život. Mi moramo da pomognemo tim ljudima i naša je obaveza da ih tretiramo kao ljude i da brinemo o njima – rekao je Vučić.\nOn je naveo da je na sastanku bilo riječi o brojnim temama, a kada je riječ o borbi protiv organizovanog kriminala, Srbija mora da uradi još mnogo toga, ali da odluka o tome kada će biti nagrađena, nije na Beogradu.\nJohansonova je istakla da cijeni što je Srbija potpisala ugovor koji je dio šire podrške EU, da su migranti tretirani u Srbiji na dostojan način i čestitala na vakcinisanju migranata.\nUgovor o podršci EU u upravljanju migracijama – drugoj fazi za unapređenje prihvatnih kapaciteta, usluga zaštite i pristupa obrazovanju, potpisali su ministar za evropske integracije Jadranka Joksimović, šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici i predstavnik Međunarodne organizacije za migracije u Srbiji Lidija Marković.


f Puzović: Srbija ima malo vode - Arhus Centar Subotica\nSrbija ima malo vode i to je razlog zbog koga vodosnabdevanje treba da bude apsolutni prioritet, upozorio je direktor Srbijavoda Goran Puzović.\n"Moramo naći način za stabilno finansiranje vodoprivrede, sva iskustva pokazuju da su posledice mnogo skuplje od uzroka", izjavio je Puzović u razgovoru za Novi magazin.\nPodsećajući da je vodoprivreda dobila 1,35 milijardi dinara iz bužeta za 2014, a da su osnovne potrebe 2,5 milijardi, Puzović je ocenio da nije dobro što je Zakon o vodama 2011. derogiran, tako da su svi prihodi ovog preduzeća postali prihodi budžeta, što je dovelo do debalansa između naplaćenih i uloženih sredstava.\n"Mi sada pokušavamo da objasnimo Ministarstvu finansija i Vladi Srbije da je potrebno da se prihodi vodoprivrede vrate Republičkoj direkciji i javnim preduzećima. Ako nam daju godinu, godinu i po, garantujem da ćemo prihode podići na viši nivo i verovatno bez zaduživanja ući u razvojnu fazu", rekao je direktor Srbijavoda.\nNa pitanje šta je trajno rešenje za vodoprivredu, on je odgovorio da je to preventiva, jer "moramo da održavamo ono što imamo i time gazdujemo na pravi način, da sve te resurse maksimalno iskoristimo i za vodu za piće i za industriju i za poljoprivredu".\n"Naša industrija sada ne radi, a kada se kapaciteti podignu suočićemo se sa manjkom vode", izjavio je Puzović i dodao da su sve naše velike reke međunarodne, sem Morave, i da "postoje međudržavni ugovori koji definišu kada i koliko vode možemo da uzmemo iz vodotoka".\nIstičući da se ne sme desiti da zaboravimo da potomcima ostavimo zdravu vodu, on je kao poseban problem naveo da se "svaki deo naše zemlje, ne samo reke nego i nacionalni parkovi, pretvaraju u deponije" sa tonama đubreta.\n"Bilo koliko inspektora da imamo oni ne mogu da kontrolišu svakog građanina, jednostavno moramo raditi na podizanju svesti", rekao je Puzović, ističući da i kaznena politika mora da bude oštrija.


Dveri: Strah od migranata u nekim delovima Vranja raste | VRANJENEWS\n11.07.2019 14:28 » 14:33\nGradski odbor Srpskog pokreta Dveri u Vranju sa žaljenjem je u četvrtak konstatovao da su "počela da se obistinjuju upozorenja koja je ovaj pokret uputio javnosti" u vezi sa boravkom migranata u Vranju.\n- Kada smo marta 2017. godine pokrenuli peticiju protiv otvaranja Centra za migrante u Motelu Vranje bili smo jedni od retkih koji su otvoreno govorili o potencijalnim problemima ukoliko migranti budu smešteni na neodređeno vreme, bez odgovarajućih bezbedonosnih mera, u neposrednoj blizini naseljenih mesta.\nGovorili smo tada, a i sad ponavljamo da smo kao narod koji je i sam preživeo zbegove i migracije dužni da pomognemo svakome koga muka natera da preko naše zemlje potraži bolji život za sebe i svoju porodicu.\nAli, činjenica je da na duže staze migranti nisu naš problem i da im treba omogućiti da u što kraćem roku nastave svoj put ili ih vratiti u zemlju iz koje su došli kod nas.\nJer, realno, njihovi životi nisu u opasnosti ni u Makedoniji, ni u Grčkoj, ni u Turskoj - navodi se u saopštenju Dveri Vranja.\nU tekstu se dodaje da "država Srbija nije odgovorna za ratove koje su zapadne zemlje prouzrokovale u državama odakle migranti dolaze, niti oni žele da se trajno nasele u Srbiji".\n- Međutim, zbog potrebe naše vlasti da se dodvori zemljama EU i zbog pohlepe pojedinaca koji su uzeli ogroman novac od raznih evropskih fondacija, krenulo se sa otvaranjem migrantskih centara po Srbiji.\nSvuda gde su otvarani ovi centri dolazilo je do incidenata poput ovih koji se poslednjih dana dešavaju u Vranju, a biće ih sve više.\nSvesni smo da nisu svi migranti teroristi i podržavamo sve projekte koji imaju za cilj da se deci migrantima boravak u Srbiji olakša i ulepša.\nMeđutim, dovoljno je par izolovanih incidenata da bi građani počeli da osećaju strah i nesigurnost, a to se upravo dešava u donjem delu grada Vranja gde čujemo da su naši sugrađani sve više zabrinuti za bezbednost svojih porodica i da ne smeju da puštaju svoju decu van kuće u večernjim časovima.\nBez obzira da li je taj strah opravdan ili ne, nama naši građani uvek moraju biti na prvom mestu.\nGrO Dveri u Vranju iz tog razloga poziva nadležne organe da izmeste migrante iz Motela Vranje ili da uvedu odgovarajuće bezbedonosne mere koje bi sprečili dalje incidente i omogućili da se život naših sugrađana u donjem delu grada vrati u normalu - navodi se u saopštenju GrO Dveri Vranja.\nProšlog petka uveče ispred jedne prodavnice u Donjem Vranja dogodio se incident u kome je jedan od migranata, koji boravi u prihvatnom centru u Vranju, navodno polno uznemiravao maloletnu devojčicu (13). Majka maloletne devojčice izjavila je da je jedan iz grupe migranata koji su trgovali u prodavnici pokušao da njenu ćerku polno uznemiri.\nVranjenews 27.05.2020 14:23\nU Vranju još četvoro pozitivno na koronu »\nKod još četvoro Vranjanaca utvrđeno je prisustvo koronavirusa, saopšteno je iz Zavoda za javno zdravlje u Vranju.Ukupno...


[GODIŠNJICA] Pre 87 godina iz Niša poleteo prvi putnički avion\nАутор Fly from Niš мај 02, 2022\n1.maja ove godine navršila se 87. godišnjica od prvog komercijalnog leta koja je istorijski veoma važna za razvoj našeg grada, ali i Srbije. 1. maja 1935. godine prva nacionalna avio-kompanija "Aeroput" uvrstila je i Niš u svoj red letenja, i to na međunarodnoj liniji koja je povezivala Srbiju, Makedoniju i Grčku.\n>>> SPECIJAL 35 GODINA AERODROMA NIŠ (1986. - 2021.) <<<\n>>> 2019. godine u manifestaciji Noć Muzeja održana je multimedijalna izložba "Krila Vilingrada" u kojoj je hronološki prikazana istorija razvoja civilne i vojne avijacije u Nišu od 1912.godine do danas. <<<\nAir Serbia otvara svoju bazu leta 2019.godine u Nišu\nSa niškog aerodroma od kraja juna 2015.godine redovno saobraća prva niskotarifna avio-kompanija Wizz Air. Danas obavlja prevoz putnika na 5 destinacija i to do Bazela, Dortmunda, Malmea, Memingena i Beča. Posle Wizz Air-a svoje letove je uspostavio i najveći niskotarifni avio-prevoznik u Evropi, irski Ryanair koji trenutno saobraća ka 5 destinacija i to do Milana Bergama, Beča, Stokholma Arlande, Krfa i Malte. Sa Aerodroma Niš svoje letove ka Cirihu kraće i duže vreme obavljali su švajcarski prevoznici Germania Flug i njihov nacionalni prevoznik SWISS. Zahvaljujuci podršci države, Air Serbia je otvorila svoju bazu na Aerodromu Niš i povezala ga ka 12 novih linija , a među tim linijama se posle 10 godina pauze našao i Tivat, ali i mnoge druge nove destinacije širom Evrope. Tokom 2020. godine pandemija virisa COVID-19 broj linija je sveden na nekoliko destinacija od kraja marta do decembra. Posledica virusa smanjila je broj i broj putnika u odnosu na 2019. godinu za više od 60%. 2021. godina predstavlja godinu oporavka koji je vrlo spor, a u kome se očekuje da se broj destinacija i putnika poveća kako se ograničenja za putovanja širom sveta budu ukidala ukoliko pandemija virusa COVID-19 bude jenjavala. Od 2022. godine Air Serbia nastavlja sa novim ugovorom da leti ka 7 destinacija uvodeći neke nove poput Beograda, Istanbula, Kelna i Atine. Kako se situacija sa pandemijom virusa COVID-19 promenila na bolje i uslovi putovanja su se u značajnoj meri poboljšali, tokom ove godine prema najavama rukovodstva Aerodroma Srbije i Aerodrom Niš očekuje značajno povećanje broja putnika, ali i veliki broj novih čarter destinacija tokom letnje sezone.\naerodrom Niš Aerodromi Srbije Aeroput dijaspora JAT letovi Niš niski aerodrom putnici Ryanair srbija svetski aerodromi SWISS Wizz Air zanimljivosti\nLabels: aerodrom Niš Aerodromi Srbije Aeroput dijaspora JAT letovi Niš niski aerodrom putnici Ryanair srbija svetski aerodromi SWISS Wizz Air zanimljivosti


Ljubica Pavićević - Hyatt Regency | Alumni asocijacija Univerziteta Singidunum Ljubica Pavićević - Hyatt Regency | Alumni asocijacija Univerziteta Singidunum\nZovem se Ljubica Pavićević. Diplomirala sam na Fakultetu za turistički i hotelijerski menadžment Univerziteta Singidunum u decembru 2013. godine i stekla zvanje diplomirani ekonomista. Tokom osnovnih studija sam u okviru Work&Travel programa dva leta obavljala stručnu praksu u Hyatt Regency Lake Tahoe u Nevadi, USA. Tokom prakse radila sam na različitim pozicijama u sektoru hrane i pića. U prelepom ambijentu jezera Tahoe, gde je smešten hotel Hyatt, sam prvi put imala prilike da se sretnem sa radom u hotelijerstvu i da primenim znanja stečena na Univerzitetu Singidunum, dok mi je iskustvo sa prakse pomoglo da lakše razumem i savladam teorijski deo nastave. Prva praksa i rad u inostranstvu su mi pomogli da unapredim znanje engleskog jezika jer rad u sektoru hrane i pića zahteva stalnu komunikaciju sa gostima.\nU februaru 2015. godine završila sam master studije na Departmanu za poslediplomske studije Univerziteta Singidunum - studijski program Poslovni sistemi u turizmu i hotelijerstvu i stekla zvanje master ekonomista. Nakon master studija sam započela jednogodišnju stručnu praksu u hotelu Hyatt Regency New Orleans, Louisiana, USA. Hyatt Regency u Nju Orleansu je proglašen od strane CNN-a za najbolji hotel za organizaciju sastanaka i konvencija svih veličina. Hotel se bavi organizacijom gala i tematskih večeri, a po želji glavnog klijenta događaji mogu biti organizovani na različitim atraktivnim gradskim lokacijama.\nHyatt New Orleans je radna sredina u kojoj zaposleni dolaze iz svih krajeva sveta pa mi je znanje engleskog i španskog jezika stečeno na Univerzitetu Singidunum veoma pomoglo da učim o novim kulturama i bolje razumem kolege i sarađujem sa njima. Hyatt je kompanija koja dosta ulaže u svoje zaposlene, tako da su pored različitih beneficija kao što su zdravstveno i životno osiguranje i besplatne sobe u hotelima širom sveta, radnicima dostupne i različite vrste treninga i obuka, a zaposleni imaju pravo da jednom godišnje završe kurs po želji o trošku hotela u vrednosti do 1000 dolara.\nTokom boravka na stručnoj praksi svoje diplome sa Univerziteta Singidunum sam poslala organizaciji WES (World Education Service) i od njih sam dobila prevod ocena i bodova na američki sistem ocenjivanja, bez bilo kakvih problema, što mi omogućava da u bliskoj budućnosti nastavim studije na nekom od američkih univerziteta i tamo nostrifikujem diplomu.\nPored svoje porodice, veliku zahvlanost dugujem profesorima i asistentima Univerziteta Singidunum, a posebno prof. dr Radmili Živković, koja mi je bila profesor na osnovnim i mentor na master studijama, koja je sa puno strasti i volje prenosila svoje znanje na mene i koja je svojim savetima i podrškom doprinosila tome da uvek uradim najbolje.


Pet stvari koje morate znati pre kupovine stana - Stojković Advokati\nPet stvari koje morate znati pre kupovine stana\n1. Građevinska dozvola\nKada se kupuje stan u izgradnji (u tzv. “sivoj fazi“), prva i osnovna pretpostavka za kupovinu takvog stana je pravnosnažna građevinska dozvola izdata za objekat u izgradnji, u okviru kojeg se nalazi stan. Neophodno je da Vam investitor pokaže građevinsku dozvolu, kao i da se na osnovu broja dozvole izvrše dodatne provere građevinske dozvole u evidenciji građevinskih dozvola. Uvidom u evidenciju može se ustanoviti i da li su podnošeni zahtevi za izmene građevinske dozvole (što je uobičajeno) pa na osnovu toga od investitora zahtevati dodatne informacije, koje su od značaja za izvesnost trenutka dobijanja upotrebne dozvole objekta i poštovanje ugovorenih rokova. IZGRAĐENI STANOVI\n1. Uknjižena nepokretnost\nIznad svega je najpoželjnije da stan bude upisan u katastar nepokretnosti. U suprotnom, otvara se niz mogućih pitanja i bojazni u pogledu legalnosti nepokretnosti kao i stvarnog nosioca prava svojine na stanu. Iako nije nemoguće da prodavac zaista poseduje celokupnu dokumentaciju na osnovu koje će stan biti upisan u katastar nepokretnosti, takve okolnosti ukazuju da će postupak kupovine nepokretnosti trajati duže od uobičajenog. Međutim, od kupovine takvog stana ne treba bežati, već je potrebno najpre utvrditi pravnu valjanost dokumentacije i na osnovu toga doneti odluku o daljim koracima, naročito ako je prilika povoljna.\n2. Provera investitora, odnosno finansijera\nU velikoj većini slučajeva, izgradnja objekata se odvija na principu projektnog finansiranja, odnosno iza celog projekta stoji banka koja je investitoru odobrila kredit. Ipak, neophodno je da prikupite podatke o sopstvenom saugovaraču jer baš to može biti odlučujuće. Iako su investitori tokom gradnje najčešće u gubitku (te to nije podatak za crvenu lampicu), ipak je potrebno proveriti istoriju poslovanja privrednog subjekta. Povoljni odgovori na navedena pitanja u mnogome će uticati na osećaj sigurnosti tokom postupka kupovine. Ipak, rizik uvek postoji.\n2. Prodavac – vlasnik stana\nProdavac bi trebao biti istovremeno i vlasnik stana, koji je sa tim svojstvom upisan u katastar nepokretnosti. Ipak, nije nesvakidašnje da to ne bude slučaj. Tada je prodavac dužan da Vam prikaže original osnova sticanja na osnovu kojeg je stekao stan (ugovor, rešenje o nasleđivanju i sl.). Takođe, ukoliko prodavac nije vlasnik stana, nego ga prodaje u ime i za račun trećeg lica, potrebno je da je lice koje je upisano u katastar nepokretnosti kao vlasnik, prodavcu izdalo specijalno punomoćje za prodaju konkretne nepokretnosti, koje je overeno kod notara. Posebno je značajno da se utvrdi i da li su upisani eventualni tereti na stanu, kao što su hipoteka, plodouživanje ili postoji pravo preče kupovine, kako biste preduzeli dalje odgovarajuće korake u cilju sopstvene zaštite od naknadih postupaka koji su mogli biti izbegnuti.\nKada su stanovi u izgradnji u pitanju, obično se isplata kupoprodajne cene vrši u određenom broju rata, koje dospevaju u vezi sa okončanjem određene faze izgradnje objekta u okviru kojeg se nalazi stan. Najčešće je slučaj da se isplata poslednje rate vezuje za dobijanje pozitivnog izveštaja o tehničkom pregledu objekta koji se obavlja radi dobijanja upotrebne dozvole objekta. Tada je i kupac siguran da će objekat dobiti upotrebnu dozvolu, te na taj način postaje izvesno da će steći pravo da bude upisan u katastar nepokretnosti kao vlasnik stana. Nije retkost da se isplata navedene poslednje rate veže i za raniji momenat tokom izgradnje objekta tako da kupac u celosti izvrši svoju novčanu obavezu, dok investitor još izgrađuje objekat. Da li je takva obaveza prihvatljiva za kupca u mnogome će zavisiti od odgovora do kojih je kupac došao po pitanju boniteta investitora. Za razliku od stanova u izgradnju, kada su već izgrađeni stanovi u pitanju, nema previše razloga da se odstupa od navedenog i uobičajenog kupoprodajnog balansa. Neretko, ukoliko u stanu već neko živi, može da se ugovori određeni rok za iseljenje. Takođe, često se ugovara da kupac i pre isplate kupoprodajne cene u celosti, stupi u posed stana ukoliko je potrebno da započne investicione radove i ukoliko se o tome dogovori sa prodavcem, što će svakako biti konstatovano u ugovoru. Za ovakve vrste odstupanja moguće je ugovoriti i određeni vid obezbeđenja za ugovornu stranu koja na taj način dolazi u određeni rizik, što je, sa druge strane, kod ugovora sa investitorima pri kupovini stanova u izgradnji zaista retkost.\nTroškovi kupovine stana ogledaju se najpre u troškovima overe ugovora o kupoprodaji. Pored overe ugovora, overava se i potvrda da je kupoprodajna cena isplaćena u celosti – clausula intabulandi. Ako stan kupujete iz kredita banke, pored redovnih troškova po zahtevu za kredit, dodatni trošak predstavlja i overa založne izjave na osnovu koje će banka zasnovati hipoteku na stanu kao sredstvo obezbeđenja. Ono što je specifično za stanove u izgradnji, je gotovo siguran trošak overe aneksa ugovora u pogledu kvadrature stana. Ugovorom o kupoprodaji ugovorena je projektovana površina stana. Ipak, kada se objekat izgradi, veoma često dolazi do minimalnih odstupanja, koja moraju biti konstatovana aneksom kako bi se podudarala površina koja je utvrđena u ugovoru sa onom koja je upisana u katastar nepokretnosti na osnovu upotrebne dozvole, a sve radi upisa prava svojine kupca u katastar nepokretnosti.\nNa novoizgrađene stanove koji se kupuju od investitora plaća se PDV koji se izmiruje direktno investitoru po stopi od 10% po metru kvadratnom. Državljani Srbije koji kupuju svoju prvu nepokretnost imaju pravo na refundaciju PDV-a u maksimalnoj vrednosti od 40 metara kvadratnih stana koji je kupljen. Pravo na refundaciju može se uvećavati za po 15 metara kvadratnih za svakog člana domaćinstva kupca sa kojim živi i koji će nastaviti da žive sa kupcem u novom stanu i koji podjednako kao kupac ispunjavaju uslove za refundaciju. Kao i kod stanova u izgradnji, veliku većinu troškova kupoprodaje snosi kupac, a to su overa ugovora i eventualnog predugovora, overa eventualne založne izjave, overa potvrde da je kupoprodajna cena isplaćena u celosti. Specifično u odnosu na kupovinu stanova u izgradnji je i trošak sastavljanja samog ugovora, s obzirom da investitori imaju već spremne ugovore.\nZa razliku od kupovine stana u izgradnji, kupac već izgrađenog stana koji je već prometovan, umesto PDV-a plaća porez na prenos apsolutnih prava po stopi od 2.5% od tržišne vrednosti nepokretnosti koju utvrđuje poreska uprava po sopstvenim parametrima, a ne po iznosu ugovorene kupoprodajne cene, ali koji se neretko i podudaraju. Zakonski, obveznik tog poreza je prodavac. Ipak, u praksi se iskristalisalo da se regulisanje te obaveze ugovorom prenese na kupca. Shodno tome, kupac se ugovorom ovlašćuje da u ime i za račun prodavca podnese odgovarajuću poresku prijavu radi utvrđivanja poreske obaveze. Rok za podnošenje prijave iznosi 30 dana od dana zaključenja ugovora o kupoprodaji.\nI u ovom slučaju, državljanin Republike Srbije koji je tako stekao svoju prvu nepokretnost, ima pravo na oslobođenje od plaćanja poreza na prenos apsolutnih prava.


Direktor agencije ne može da bude funkcioner političke stranke - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Direktor agencije ne može da bude funkcioner političke stranke\nDirektor agencije ne može da bude funkcioner političke stranke\nPoslanici Skupštine Srbije usvojili su većinom glasova izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi i državnoj upravi kojima se postiže bolja primena instituta neposredne demokratije i veće uključivanje javnosti, kao i efikasniji rad opština i gradova.\n0Piše: M.R.M 20. juna 2018. 13.16 Izmenjeno: 14.54\nGrađani će, uključivanjem u postupak pripreme investicionog dela budžeta lokalne samouprave imati mogućnost da kažu šta da se gradi, a javnost će biti uključena u sam postupak pripreme zakona, strateških i drugih dokumenta.\nVažna novina je da će pet odsto ukupnog broja građana sa biračkim pravom biti dovoljno da se pokrene građanska inicijativa. Zakonom je predviđeno i da je minimalan rok za sazivanje sednice Skupštine opštine odnosno Skupštine grada 24 časa čime se sprečava zloupotreba ovlašćenja u pogledu neprimerenog roka za sazivanje sednica skupština, što omogućava njihov bolji rad,a broj lokalnih funkcionera zavisiće od broja stanovnika opštine ili grada. Izmenama zakona uređuje se i položaj mesnih zajednica u težnji da one budu mesto gde će se prepoznati problemi i razgovarati o potrebama građana.\nPoslanici su usvojili i izmene i dopune Zakona o državnoj upravi kojima se uređuje međuopštinska saradnja kada opštine u obavljanju poverenih poslova nisu u mogućnosti da te\nposlove samostalno izvršavaju.Zakon, između ostalog, propisuje i da su organi državne uprave dužni da obezbede uslove za učešće javnosti u toku pripreme nacrta zakona, drugih propisa i akata.Ministarstva i posebne organizacije dužni su da obaveste javnost na svojoj internet stranici i portalu E-uprave o otpočinjanju izrade nacrta zakona, pri čemu objavljuju i osnovne informacije o planiranim rešenjima koja će biti predložena.\nPoslanici su usvojili i izmene i dopune Zakona o matičnim knjigama kojima se propisuje uspostavljanje Registra matičnih knjiga, a sve matične knjige će se voditi u elektronskom i papirnom obliku.Upis u matičnu knjigu u papirnom obliku matičar overava svojim potpisom, a upis u matičnu knjigu u elektronskom obliku matičar digitalno potpisuje kvalifikovanim elektronskim sertifikatom, čime se taj upis smatra zaključenim, navodi se u Zakonu. U matičnu knjigu rođenih moći će da se upiše podatak o nacionalnoj pripadnosti na zahtev roditelja i na osnovu njihove zajedničke izjave.\nSkupština je usvojila i izmene Zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjina, kojima su jasnije definisana ovlašćenja nacionalnih saveta nacionalnih manjina. Izmenama Zakona o zaštiti prava i sloboda nacionalnih manjina predviđena je pozitivna diskriminacija pripadnika nacionalnih manjina u pogledu zapošljavanja, a, kako je navela vlada, težnja je se sa ovom aktivnošću nastavi do postizanja odgovarajuće zastupljenosti zaposlenih u javnom sektoru na svim nivoima teritorijalne organizacije.\nPoslanici su usvojili i izmene zakona o javnim agencijama i o platama u javnim agencijama i drugim organizacijama, koje je osnovala Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalnih samouprava.\nU javnim agencijama će biti uspostavljen obavezni javni konkurs pri zapošljavanju i provera znanja kandidata u cilju profesionalizacije i odabira najboljih kadrova, predviđeno je izmenama Zakona o javnim agencijama koje je usvojila Skupština Srbije. Poslanici su usvojili i Zakon o platama u javnim agencijama koje osniva Srbija, Autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave, a koji utvrđuje način postepenog prilagođavanja plata u javnim agencijama sa platama državnih službenika. U pogledu naknade troškova i drugih primanja izjednačavaju se prava zaposlenih u javnim agencijama sa pravima državnih službenika kako bi se i konačno postigao cilj reforme, odnosno ista plata za isti rad u javnom sektoru. Izmene Zakona o javnim agencijama treba da omoguće jačanje stručnosti članova upravnog odbora agencije i njenog direktora, pa se propisuje da se oni imenuju na te funkcije sa ograničenim trajanjem i brojem mandata uz uslov da imaju devet, odnosno pet godina radnog iskustva iz oblasti rada agencije.\nDirektor agencije ne može da bude funkcioner političke stranke, a da novim rešenjima biće uspostavljena bolja kontrola i raspored prihoda. Višak prihoda može biti usmeren ili na razvoj agencije ili se vraća u budžet Srbije, tako da se višak prihoda ne sme više koristiti na netransparentno uvećanje plata pojedinaca. Predložena rešenja treba da uspostave mehanizam za sprečavanje sukoba interesa zaposlenih.\nKada je reč o novom zakonu o platama u javnim agencijama, one će se usklađivati sa Zakonom o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru i platama drugih zaposlenih u javnom sektoru i biće napušten režim utvrđivanja zarada na osnovu elemenata iz Zakona o radu. Pravila za određivanje plata zaposlenih u javnim agencijama određena su sistemskim zakonom o platama, a njihova razrada u predloženom zakonu podrazumeva da osnovica za obračun plata ne može biti veća od osnovice koju će utvrđivati Skupština Srbije u Zakonu o budžetu za svaku budžetsku godinu.\nPrimenom propisanog sistema merila za svrstavanje radnih mesta u platne grupe i platne razrede odrediće se koficijenti posla kojima će se izraziti njihova vrednost i uporedivost sa vrednostima drugih poslova u javnom sektoru, a cilj je da se dođe do ujednačavanja vrednosti poslova sa drugim delovima javnog sektora koji podležu jedinstvenom uređenju plata. Biće uvažena i specifičnost obavljanja određenih poslova u ovom delu javnog sektora koji se na tržištu mogu vrednovati znatno više, čime mogu uticati na nedostatak stručnog kadra, tako što se propisuje mogućnost uvođenja korektivnog koeficijenta i veće plate za te kadrove.\nPoslanici su usvojili i izmene i dopune Zakona o službenoj upotrebi jezika i pisma, a prema tim propisima poslanici nacionalnih manjina moći će da se u parlamnentu Srbije obraćaju na svom jeziku ,dok će nazivi naselja sa 15 odsto pripadnika nacionalnih manjina biti ispisana na jeziku dotične nacionalne manjine .\nSazvana nova sednica\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković za četvrtak je sazvala novu vanrednu sednicu na čijem dnevnom redu je , između ostalog, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, Zakona o osnovnim pravima boraca, vojnih invalida i porodica palih boraca, kao i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o mirnom rešavanju radnih sporova koji je podnela Vlada Srbije.\nPoslanici će raspravljati i o predlogu zakona o ratnim memorijalima, pojednostavljenom radnom angažovanju na sezonskim poslovima u određenim delatnostima, Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o zapošljavanju stranaca i uslovima za upućivanje zaposlenih na privremeni rad u inostranstvo i njihovoj zaštiti, koje je podnela Vlada\nSrbije. Biće razmotreno i nekoliko sporazuzma, kao i razrešenje i imenovanje nekoliko članova RIK-a. koje je predložila SNS.\nNarodna skupština, zakon o lokalnoj samoupraviBeograd


Objavljeno utorak, 29 mart 2011 13:27\n1. Da li je stručno usavršavanje nastavnika vaspitača i stručnih saradnika i dalje obavezno?\nNa osnovu člana 129. stav 1. Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja ("Službeni glasnik RS", broj 72/09), nastavnik/vaspitač, stručni saradnik, sa licencom i bez licence, dužan je da se stalno usavršava radi uspešnijeg ostvarivanja i unapređivanja obrazovno-vaspitnog rada i sticanja kompetencija potrebnih za rad, u skladu sa opštim principima, kao i za postizanje ciljeva obrazovanja i standarda postignuća.\n2. Ko je sve odgovoran za planiranje stručnog usavršavanja u ustanovi?\nNa osnovu člana 57. stav 1. tačka 8 Zakona, organ upravljanja donosi plan stručnog usavršavanja zaposlenih i usvaja izveštaj o njegovom ostvarivanju. Zatim, odredbom člana 129. stav 5. propisano je da plan strušnog usavršavanja donosi organ upravljanja ustanove, u skladu sa prioritetima ustanove, radi ostvarivanja ciljeva obrazovanja i standarda postignuća i prioriteta Ministarstva.\n3. Ko je odgovoran za predlaganje plana stručnog usavršavanja?\nDirektor je odgovoran, na osnovu člana 62. stav 3. tačka 7 Zakona za planiranje i praćenje stručnog usavršavanja, ali i ovlašćen je da sprovodi postupak za sticanje zvanja nastavnika, vaspitača i stručnog saradnika. Odredbom člana 66. stav 15. Zakona propisano je da pedagoški kolegijum razmatra pitanja i daje mišljenje u vezi sa poslovima direktora koji se odnose, između ostalog, i na planiranje i praćenje stručnog usavršavanja i sprovođenje postupka za sticaje zvanja nastavnika, vaspitača i stručnog saradnika. Dakle, direktor je predlagač plana stručnog usavršavanja zaposlenih organu upravljanja i odgovoran je za njegovo sprovođenje. Na osnovu plana koji usvoji organ upravljanja direktor donosi operativni plan o kojem pribavlja mišljenje pedagoškog kolegijuma.\n4. Da li je stručno usavršavanje predmet samovrednovanja i vrednovanja kvaliteta rada ustanove?\nOdredbom člana 48. Zakona propisano je da se samovrednovanjem ustanova ocenjuju: kvalitet programa obrazovanja i vaspitanja i njegovo ostvarivanje, svi oblici i načini ostvarivanja i obrazovno-vaspitnog rada, stručno usavršavanje i profesionalni razvoj, uslovi u kojima se ostvaruje obrazovanjei vaspitanje, zadovoljstvo učenika i roditelja, odnosno staratelja dece i učenika. Izveštaj o samovrednovanju kvaliteta rada ustanove podnosi direktor vaspitno-obrazovnom, nastavničkom/pedagoškom veću, savetu roditelja i organu upravljanja.\n5. Da li je stručno usavršavanje element razvojnog planiranja?\nOdredbom člana 48. stav 3. Zakona razvojni plan ustanove donosi se na osnovu izveštaja o samovrednovanju, koji obuhvata i stručno usavršavanje i profesionalni razvoj, kao i na osnovu izveštaja o ostvarenosti standarda postignuća i drugih indikatora kvaliteta rada ustanove.\n6. Ko koordinira na širem planu stručno usavršavanje zaposlenih u ustanovi?\nŠkolska uprava Ministarstva prosvete se organizuje i radi koordiniranja stručnog usavršavanja nastavnika, vaspitača, stručnog saradnika, direktora i sekretara ustanova. (član 26. stav 2. tačka 2.).\n7. Koja je uloga centara za stručno usavršavanje?\nOdredbama člana 38. Zakona propisano je da jedinica teritorijalne autonomije, odnosno jedinica lokalne samouprave, može samostalno ili u saradnji sa drugim jedinicama lokalne samouprave da osnuje centar za stručno usavršavanje, u skladu sa zakonom kojim se uređuju javne službe. U ostvarivanju delatnosti centar je dužan da poštuje opšte principe i ciljeve obrazovanja i vaspitanja i da stručno usavršavanje zaposlenih ostvaruje u skladu sa ovim zakonom. On vrši izbor odobrenih programa stručnog u savršavanja i daje prednost onim programima za koje proceni da na najcelishodniji način obezbeđuju postizanje opštih standarda postignuća i obavlja druge poslove.\n8. Da li nastavnik/vaspitač/stručni saradnik koji se ne usavršava može zbog toga da ima posledice?\nMože da ima posledice jer članom 127. stav 6. Zakona propisano da se licenca suspenduje nastavniku, vaspitaču i stručnom saradniku koji se nije stručno usavršavao, a prosvetni savetnik u svom izveštaju utvrdi da razlozi za to nisu opravdani.\n9. Koje su prednosti nastavnika/vaspitača/stručnog saradnika koji se stručno usavršava?\nU toku stručnog usavršavanja nastavnik, vaspitač i stručni saradnik može profesionalno da napreduje sticanjem zvanja: pedagoški savetnik, samostalni pedagoški savetnik, viši pedagoški savetnik i visoki pedagoški savetnik, što mu daje pravo na uvećanu platu. Nastavnik, vaspitač i stručni saradnik ima pravo na odsustvo iz ustanove u trajanju od tri radna dana godišnje radi pohađanja odobrenog oblika, načina i sadržaja stručnog usavršavanja. Raspored odsustva nastavnika, vaspitača i stručnog saradnika radi stručnog usavršavanja planira pedagoški kolegijum.


Dan online - Kultura: Zajednički u nove projekte - 2018-12-02\nKultura SARADNJA KC KOTOR I IK „ARHIPELAG”\nProtokolom između Izdavačke kuće „Arhipelag” i JU Kulturnog centra „Nikola Đurković“ Kotor dogovorena je saradnja u oblasti zajedničke realizacije književno-umjetničkih projekata, kako domaćih, tako i inostranih autora. Marija Bernard, direktorica Kulturnog centra, potpisala je Protokol o saradnji sa gospodinom Gojkom Božovićem, osnivačem i glavnim urednikom izdavačke kuće „Arhipelag”, pjesnikom, esejistom i književnim kritičarem. Izdavačka kuća „Arhipelag“ objavljuje knjige iz vrhunske savremene književnosti, istoriografije, političke teorije, ekonomije, filozofije, psihologije i leksikografije, pri čemu su neki pisci u njihovom izdanju prvi put objavljeni na srpskom jeziku. Ova kuća je osnivač Beogradskog festivala evropske književnosti. Osim toga, izdanje ove izdavačke kuće jedan je od kandidata za dobitnika NIN-ove nagrade 2018. godine, saopšteno je iz Kulturnog centra.


Polisa Privatnosti – Barbosa\nUtip d.o.o svoju obavezu čuvanja vaše privatnosti shvata veoma ozbiljno, i svaku vašu informaciju koju ostavite tretiraćemo u skladu sa Zakonom o Elektronskoj Trgovini (Sl.Glasnik Republike Srbije br. 41/2009)\nPosetom i korišćenjem našeg sajta prihvatate i saglasni ste sa navedenom politikom privatnosti.\nUtip d.o.o (brend Barbosa) se obavezuje da štiti vašu privatnost i garantuje upotrebu ostavljenih informacija u skladu sa navedenim:\nKo još može videti vaše informacije\nUtip d.o.o (brend Barbosa):\nSvaka lična informacija dostavljena ili prikupljena na sajtu www.barbosa.rs je kontrolisana od strane UTIP DOO Novi Pazar, kompanije registrovane u Srbiji, sa sedištem u Novom Pazaru, Mihajla Pupina BB.\nKoje informacije sakupljamo:\nInformacije koje se automatski dobijaju: Mi dobijamo, pregledamo i skladištimo informacije svaki put kada pregledate naš sajt. Kao i mnogi drugi sajtovi, mi koristimo “cookies” (pitati Google za pojašnjenje) kako bi smo prikupili određene informacije kada vaš Web Browser pristupa www.pwlfashion.com sajtu. Informacije koje automatski dobijamo ovim putem uključuju vašu IP adresu kojom ste povezani na internet, naziv vašeg kompjutera, browser i operativni sistem kao detalje o internet konekciji sa koje pristupate. Takođe, možemo koristiti i druge softvere, poput Google Analitike, koja meri i sakuplja informacije o vašoj sesiji, dužinu posete određenim stranicama, klikove i drugo.\nSve informacije se čuvaju na sigurnom i u skladu sa internom politikom bezbednosti informacija i mogu biti upotrebljene za:\nPomoći pri sprečavanju prevara\nPrilikom korišćenja www.barbosa.rs i kreiranja narudžbe saglasni ste sa gore navedenim stavkama o upotrebi podataka.\nVaša bezbednost je garantovana jer Utip d.o.o koristi najnovije bezbednosne mere da zaštiti vaše podatke prilikom posete sajtu ili kupovini kod nas.\nPored ovlašćenih zaposlenih u Utip d.o.o Vaše podatke možemo proslediti trećim licima nekoj od kurirskih službi u slučaju narudžbe određenih artikala, kako bi bili u mogućnosti isporučiti robu, ili našoj marketinškoj agenciji, koja vaše podatke može koristiti isključivo u svrhe analiza, i poboljšanja kvaliteta pružanja usluge. Dodatno, određene vaše informacije mogu biti prosleđene ovašćenom državnom organu na njihov eksplicitni zahtev.\nAko imate bilo kakva pitanja ili komentare vezane za korisničku privatnost ili za Utip d.o.o Politiku Privatnosti, ili ste već poslali informacije koje ne želite da mi imamo, ili ste poslali netačne podatke, molimo Vas da nas kontaktirate pomoću podataka preko „KONTAKT“ stranice i informacija će biti ispravljena čim budemo u mogućnosti, ili uklonjena na vaš zahtev.\nUkoliko smatrate da Vas uslovi ne zadovoljavaju, ili da ih mi nismo ispoštovali u bilo kom pogledu, kontaktirajte nas kako bi smo Vam pomogli i razrešili vašu brigu ili problem.


"Evropa za građane" - SDA Sandžaka\nRadlje, Republika Slovenija, 27. septembar 2012. – „Međudržavni projekti imaju prioritet prilikom apliciranja za finansijska sredstava fondova Evropske unije i zajedničkim nastupom možemo mnogo više da postignemo“ izjavio je ministar u Vladi Srbije dr Sulejman Ugljanin prilikom jučerašnjeg obilaska slovenačke opštine Radlje.\nTom prilikom sa rukovodstvom opštine Radlje dogovoreno je da zajedno sa 46 nedovoljno razvijenih opština Republike Srbije apliciraju na konkurse Evropske komisije i prvi pilot projektat biće u jednoj od nerazvijenih opština.Opština Radlje je jedna od najuspešnijih opština u dobijanju sredstava kod EU i četvrti su u Republici Sloveniji po ubrzanom razvoju.\nPlanirano je da tim opštine Radlje dođe sledećeg meseca u Srbiju i prezentuje primere projekata koji u kratkom roku dobijaju finansijska sredstva, i dogovoreno je da pomognu nerazvijenim opštinama prilikom izrade projekata. Evropska komisija raspisala je konkurs „Evropa za građane“ gde može i Republika Srbija da konkuriše. Glavna svrha ovog programa jeste premostitii jaz između građana i EU finansijskim pomoćnim sredstvima kojim se potpomažu aktivna evropska građanska prava. Namenjen je podsticanju saradnje građana i njihovih organizacija iz različitih zemalja.


Servisne službe za rad na suzbijanju diskriminacije\nMobilno savetovalište protiv desničarskog ekstremizma u Severnoj Rajni-Vestfaliji\nSavetovanje za žrtve\nVeće za izbeglice Severne Rajne-Vestfalije je organizacija za ljudska prava, koja se zalaže za prava izbeglica i migranata sa neosiguranim statusom boravka. Mi se angažujemo za prihvatanje izbeglištva i migracije kao realnosti i za ravnopravno učestvovanje izbeglih ljudi i ljudi koji traže azil. Veće za izbeglice nastupa protiv rasizma i nije vezano za političke stranke i veroispovesti\nKao veće za izbeglice zastupamo interese izbeglica pred ministarstvima, službama i nosiocima političkih odluka pokrajine Severne Rajne-Vestfalije i bavimo se javnim radom, kako bi razjasnili situaciju izbeglica u Severnoj Rajnoj-Vestfaliji kao i situaciju u zemljama porekla. U ovu svrhu objavljujemo saopštenja za javnost, objavljujemo informacije na našoj web stranici i putem email-a pružamo informacije i nudimo predavanja.\nMi smo jedna mreža koja se sastoji od krugova iz oblasti azilantskih pitanja, inicijativa za izbeglice, samostalnih organizacija i pojedinačnih lica. Za razmenu stručnih informacija redovno se održavaju sastanci, na primer šest puta u godini sastanak članova. Zalažemo se za osnivanje novih inicijativa i pozdravljamo izričito političke samostalne organizacije izbeglica.\nSAVET: Brošura veća za izbeglice Severne Rajne-Vestfalije (upisano udruženje)\nU našoj brošuri 2016 naveli smo adrese savetovališta nezavisnih od službi i inicijativa za izbeglice u Severnoj Rajni-Vestfaliji.\nU brošuri ćete pronaći sledeće adrese:\nPregled savetovališta i inicijativa za izbeglice u Severnoj Rajni-Vestfaliji: okrug Arnsberg, Detmold, Düsseldorf, Köln, Münster\nCentralne službe za strance\nPsihosocijalne ponude za izbeglice\nSavetovališta za povratak\nStručna savetovališta za žrtve trgovine ljudima\nSavezna radna grupa (BAG) azil u crkvi\nVeća za izbeglice u pokrajinama\nBrošura veća za izbeglice Severne Rajne-Vestfalije (upisano udruženje) dostupna je takođe online u PDF obliku:\nOstale informacije dostupne su u poslovnici veća za izbeglice putem email-a ili telefona:


Tokom vežbe vojne parade u Beogradu, 2014.\n"Kad uđete u kasarnu i kad vidite da vam je tehnika bukvalno groblje, krenete od toga, pa od borbenih sredstava… Negde od 2005. godine, ja mislim, obuka u Vojsci ne postoji", kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) Dragan Gligić koji je posle deset godina u činu majora iz Vojske Srbije prešao u kamiondžije.\nU vreme kada se najavljuje mogućnost uvođenja obaveznog služenja vojnog roka Vojska Srbije se suočava sa odlascima oficira.\nU Ministarstvu odbrane tvrde da je odliv kadra u uobičajenim granicama, kao i prethodnih godina, te da se ne dešava samo u Vojsci. Vojni sindikat Srbije je međutim, zatražio hitan sastanak sa predsednikom države Aleksandrom Vučićem, kako bi ga upoznali sa stvarnim, "veoma zabrinjavajućim stanjem u Vojsci i celokupnom sistemu odbrane", između ostalog i zbog osipanja profesionalnog kadra.\nDragan Gligić (46), koji je od svoje 19 godine bio u uniformi, prvo kao vojnik na odsluženju vojnog roka, onda kao student Vojne akademije, kasnije, od 1997. godine, kao oficir, napustio je Vojsku Srbije na svoj zahtev u julu.\n"Ako je nivo jednog oficira da čisti krug, da loži vatru kad dođe ujutru na posao na temperaturi od minus pet, minus deset stepeni, ako je nivo jednog podoficira da čisti krug, da riba prostorije…", nabraja svoje razloge za skidanje uniforme major Gligić.\n"Za njih mi ne predstavljamo ni ime, ni prezime, ni čin. Za njih mi samo brojku predstavljamo, ali više im nisu ni brojke bitne. Imate slučaj, kod mene u jedinici gde sam radio, u prva tri meseca su skinula uniformu dva poručnika. To su mladi ljudi, koji rade tri, četiri godine u vojsci. Sad vidite do čega smo došli", kaže Gligić navodeći da za stanje u Vojsci Srbije ne krivi nikog drugog osim vojnog vrha.\nUvođenje vojnog roka deli Srbiju\n"Koliko je ostala tehnika ispravna. Zašto su, primera radi, rezervoari u vozilima prazni? Rezervoari su puni samo u nekih možda 20-ak posto vozila koja su u upotrebi. Ostalo je sve prazno što je naređeno s vrha radi uštede. Koje uštede, uštede na vojsci? Zato su i doveli do toga", navodi Dragan Gligić.\nMajor Dragan Gligić nije usamljen slučaj ali oficiri koji napuštaju vojnu službu uglavnom ne žele da govore za medije.\n"U proseku Vojsku napuste dva oficira, dva podoficira, dva vojnika i jedno civilno lice dnevno. Dakle, Vojsku godišnje napusti negde oko 1.500-1.600 profesionalnih pripadnika", kaže Novica Antić, predsednik reprezentativnog Vojnog sindikata Srbije iznoseći podatke ovog sindikata za poslednjih nekoliko godina.\nKao razloge zbog kojih ljudi odlaze navodi nezadovoljstvo standardom, uslovima rada i napredovanja u službi, nemogućnost rešavanja stambenog pitanja, preopterećenost radnim obavezama i odsutnost od kuće.\n"Ti ljudi odsustvuju od kuće i po 250 dana u godini, imaju mesečno i do 500 sati rada koji im se ne plaća kao prekovremeni rad, ne plaća im se noćni rad, regres, topli obrok i tako dalje", kaže Antić.\nVojni sindikat Srbije je zahtevajući 31. avgusta hitan sastanak sa predsednikom države Aleksandrom Vučićem, u čijoj je nadležnosti komandovanje Vojskom i postavljanje, unapređivanje i razrešavanje oficira, saopštio da žele da mu predoče konkretne predloge za unapređenje stanja resursa, pre svega za očuvanje profesionalnog kadra "koji se trenutno drastično osipa, usled čega je operativna sposobnost Vojske Srbije za njenu osnovnu ustavnu funkciju značajno narušena". Oni Vučiću, takođe, žele da daju konkretne predloge za unapređenje radnog, materijalnog i socijalnog položaja pripadnika vojske.\nI dok se čeka odgovor predsednika države u Ministarstvu odbrane negiraju da Vojsku Srbije dnevno u proseku napuste dva oficira, dva podoficira, dva vojnika i jedno civilno lice. Kažu da postoji odliv kadra, ali da se to ne dešava samo u Vojsci.\n"Odliv kadra iz Vojske Srbije je u uobičajenim granicama, kao i prethodnih godina, i ne remeti izvršenje redovnih zadataka, niti utiče na njene operativne sposobnosti", navedeno je za RSE u odgovoru Ministarstva odbrane bez preciziranja koliko ljudi godišnje napusti Vojsku.\nŽele li Beograđani ponovo u vojsku?\nU međuvremenu, najviši državni zvaničnici upravo na Vojsci stavljaju akcenat govoreći da je potrebna jaka Vojska koja može da brani zemlju, te se sve više potencira nabavka naoružanja i opreme. Tako je sredinom avgusta predsednik Srbije Aleksandar Vučić, koji je bio ministar odbrane od jula 2012. do septembra 2013. godine, izjavio da će Srbija nastaviti da jača svoju vojsku.\n"Imamo ove divne ljude, ove divne momke ali nam nedostaju generacije mladih ljudi. Sada ćemo imati mnogo prostora za trenažne letove, nije nam problem da platimo dve hiljade litara koliko se izgubi za ovakav jedan probni let. Podsticaćemo ih većim primanjima u Vojsci, koja će krenuti već krajem ove godine, takođe imaćemo izgradnju stambenih jedinica za naše oficire, podoficire i vojnike", rekao je Vučić na aerodromu Batajnica tokom primopredaje prva dva od šest lovačkih aviona Mig-29 iz Rusije koji su, nakon izvedenih radova, predati lovačkoj jedinici Vojske Srbije.\nSrbija je kao donaciju dobila od Rusije šest migova starih tri decenije, ali plaća njihov remont.\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin je preuzimajući ovaj resor u julu 2017. godine najavio da će mu prvi izazov sa kojim će se suočiti biti poboljšanje materijalnog položaja pripadnika Vojske Srbije.\n"Vojska Srbije se intenzivno naoružava, ona se intenzivno oprema, ali Vojska Srbije posebno vodi računa o obučenosti svojih pripadnika baš kao što vodi računa o standardu svojih pripadnika. Nas očekuje povećanje plata, kao što nas očekuje i dobijanje stanova pod veoma povoljnim uslovima, ali nas očekuje i nabavka nove opreme", rekao je Vulin sredinom avgusta tokom obilaska pripadnika 63. Padobranskog bataljona Specijalne brigade Kopnene vojske, za vreme obuke u letnjim uslovima u Deliblatskoj peščari.\nMeđutim, major Dragan Gligić je u svom zahtevu za prestanak profesionalne vojne službe, između ostalog, napisao i da su primanja pripadnika Vojske svedena na minimum pod izgovorom da je država u teškoj finansijskoj situaciji, te da za 20 godina i šest meseci, koliko je radio u vojsci, kao oficir nije stambeno obezbeđen već živi u kući roditelja. Takođe je naveo i da je pored svih službenih ocena, u kojima se ističe odličan, deset godina u činu majora bez mogućnosti napredovanja.\n"Te priče kako će u našoj zemlji biti mnogo bolje, da će plate biti u visini evropskih, ja slušam od 2000. godine. Osamnaest godina slušam jednu istu priču i vidim da je samo gore i gore. Predao sam papire za tri evropske zemlje, prva od njih koja mi bude obezbedila radnu dozvolu tamo ću otići da radim", kaže za RSE Gligić dodajući da mu je cilj da odvede i celu porodicu.\nTrend urušavanja standarda pripadnika vojske prisutan je u poslednjih pet - šest godina, objašnjava predsednik Vojnog sindikata Srbije Novica Antić, napominjući da je u poslednje 3-4 godine taj problem konstantno u ekspanziji.\n"Na sve naše predloge i inicijative nadležni su se oglušavali. Mi smo od 2015. godine insistirali na tome da pripadnici Vojske sa predstavnicima poslodavca nađu kompromis da zaključe kolektivni ugovor kojim će se ta prava i materijalni i socijalni položaj pripadnika popraviti", navodi prvi čovek Vojnog sindikata Srbije.\nMože vas interesovati: Policija zatvorila paravojni kamp za decu na Zlatiboru\nProsečna plata oficira u Vojsci Srbije, prema podacima Ministarstva odbrane za maj mesec, iznosi 74.760 dinara što je oko 630 evra. Prosečna plata pukovnika bila je oko 108.000 dinara (915 eura), majora 74.371 dinara, a poručnika 57.817 (490 eura).\nJedan od prioriteta Ministarstva odbrane i Vojske Srbije je briga o pripadnicima i poboljšanje njihovog materijalnog položaja, navodi se u odgovoru Ministarstva na naš upit šta se čini da se zaustavi odliv kadrova.\nU tom dopisu se navodi da su od 1. januara ove godine, povećane plate 10 posto. Dalje se kaže da dnevna naknada za rad na terenu i dnevna naknada troškova za službu na posebnim vojnim objektima iznosi 1.100 dinara (oko 9 evra), umesto 800 dinara.\n"Više od 600 pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije i vojnih penzionera rešilo je svoje stambeno pitanje, a donet je Zakon o posebnim uslovima za realizaciju projekta izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti. Veoma brzo počeće izgradnja stanova na nekoliko lokacija, a cena kvadrata biće gotovo duplo niža od tržišne", stoji u dopisu Ministarstva odbrane.\nIzmeđu ostalog je navedeno i da je svim pripadnicima krajem prošle godine uplaćen bonus u iznosu od 10.000 dinara (oko 85 evra), te da je uvedena solidarna pomoć u slučaju rađanja deteta.\nIdu li mladi Balkana rado u vojnike?\nIstraživanja iz godine u godinu pokazuju da građani najviše poverenja imaju u Vojsku Srbije, ali vojni analitičar Aleksandar Radić primećuje da ljudi iz vojske nisu u praksi osetili to poštovanje.\n"Jednostavno, čovek koji radi u vojsci za par stotina evra proceni da mu je mnogo bolje raditi za hiljadu i par stotina evra recimo, u susednoj Hrvatskoj i naravno odlazi iz vojske i postaje vozač u civilnoj firmi", navodi Radić.\nOn objašnjava da jeste potrebno povećati plate, naći mehanizme za nagrađivanje ljudi i ponovo uvesti mogućnost dolaska do stana, ali ukazuje da je opšta slika poteza koje povlače Ministarstvo odbrane i vojni vrh nepovoljna.\n"Mislim da su vojni profesionalci izgubili poverenje u ministra odbrane, u vojni vrh. Mnogo je medijskih afera, zatim preterane prezentacije političara i načelnika Generalštaba (Ljubiša Diković, prim. aut.) stvorile su jednu ružnu atmosferu i mislim da stalno iz Vojske, kad se pruži prilika, izlaze ti glasovi negodovanja. Ljudi stavljaju do znanja da su tu da bi radili svoj posao a ne da bi bili dekor za nečiju samopromociju i ostvarivanje nečijeg samoljublja", ocenjuje Radić.\nU međuvremenu, najavljena mogućnost ponovnog uvođenja obaveznog služenja vojnog roka podelila je građane, ali i otvorila pitanja da li se ima novca za finansiranje regruta, prostora u kojima će se obučavati, tehničkih sredstava koja će koristiti tokom obuke i slično.


Oduvek smo deo rešenja - Glas Podrinja\nFoto: Glas Podrinja, Dr nemanja tošković, Milan Stošić i Nikola Belobaba (s leva na desno)\nU Mineralnim đubrivima zaustavljena proizvodnja zbog remonta sistema\nEkološka investicija vredna 3 miliona evra. Radovi na rekonstrukciji postrojenja u dve faza: prva počela 20. juna, kada su zaustavljeni svi proizvodni procesi u fabrici, traje do 21. jula, dok je završetak druge faze planiran do kraja leta. Prema procenama stručnjaka nivo zagađenja otpadnih gasova biće veoma nizak u poređenju sa dozvoljenim vrednostima. Skorašnje pritužbe građana na kvalitet vazduha u Šapcu, u vreme zaustavljene proizvodnje u Elixiru, dokaz da u gradu postoje drugi zagađivači koje niko ne pominje\nRemont sistema u Mineralnim đubrivima počeo je 20. juna. Projekat vredan 3 miliona evra biće izveden u dve faze. Sudeći po toku radova, prva faza biće okončana 21. jula, dok će druga biti završena početkom septembra. Troškovi zaustavljene proizvodnje u narednih mesec dana su više od pola miliona evra. Međutim, u Elixiru poručuju da ništa nije vrednije od zdravlja građana, te da su se u ovoj kompaniji oduvek zalagali da budu deo rešenja svih problema sa kojom se zajednica suočava.\nOno što je bitno napomenuti je činjenica da je zbog radova proizvodnja u Mineralnim đubrivima od 20. juna potpuno obustavljena. Fabrika ne radi, ali su i dalje učestale pritužbe građana na kvalitet vazduha u Šapcu. Stoga zamenik direktora za EHS poslove Elixir Zorka, Milan Stošić, poziva nadležne institucije da ispitaju koji su to izvori zagađenja i odakle dolaze promene u kvalitetu vazduha kad proizvodni pogoni stoje.\nRedovni remonti, stalna ulaganja u kvalitet\nFabrika je puštena u rad 2013. Godine, pun kapacitet je postigla dve godine kasnije, 2015. Svake godine su u manjoj ili većoj meri vršeni remonti. Po rečima direktora Stošića, ove sezone su u toku je najzahtevniji radovi do sada.\nU Elixir Zorka zaposleno je oko 400 ljudi, među kojima veliki broj stručnjaka - 59 visokoobrazovanih i 23-oje sa višom školom, a među njima je čak 47 inženjera. Ceo poslovni sistem Elixir-a danas ima više od 1.600 radnika. Proizvodi se izvoze u 72 zemlje sveta. Odnosno, 70 odsto proizvodnje je namenjeno inostranom tržištu i prolazi strogu kontrolu kvaliteta i poštovanja standarda.\n-Investicije su ekološke prirode, i one su nam jako bitne kako bi ostvarili zacrtane ciljeve u prethodnom periodu- kaže Stošić i dodaje:\n- Od početka rada fabrike pa do 2019. godine nije bilo pritužbi građana na kvalitet vazduha u gradu. Ove pritužbe su počele krajem avgusta 2019. godine. Kako su sva merenja našeg uticaja na kvalitet vazduha sve vreme u okviru dozvoljenih graničnih vrednosti, uzroke smo povezali sa promenjenim meteorološkim uslovima, zbog čega smo uradili akcioni plan i obavezali se građanima da ćemo investirati u dodatno unapređenje tehnološkog procesa. Tada smo pokrenuli ovaj veliki projekat koji se sada realizuje i čime usvojeni akcioni plan u potpunosti ispunjavamo. U međuvremenu smo kupili meteorološku stanicu i u nepovoljnim uslovima zaustavljali proizvodnju, ugradili demister i opremu za dodatno sniženje vrednosti emisije.\n- Projekat na kojem trenutno radimo definisan je u dve faze. Prva podrazumeva izgradnju skrubera, predispirača i nadogradnju, produžetak postojećeg emitera, dok je u drugoj fazi predviđeno postavljanje ispirača granulatora. U ovih dana aktuelnoj fazi remonta primenili smo škotsku tehnologiju, bazni inženjering i tehnologiju koju su razvili inženjeri Elixira u saradnji sa inženjerima novosadskog Univerziteta- ističe dr Nemanja Tošković, industrijski koordinator za proizvodnju mineralnih đubriva, menadžer ekoloških projekata, i kaže da je prva faza veoma zahtevna, jer je neophodna izuzetna koordinacija tokom same nadgradnje i objašnjava da je u drugoj fazi predviđen ispirač granulatora, osmišljen po francuskoj tehnologiji.\nPonosni smo na ovu investiciju u unapređenje sistema prečišćavanja gasova i smatramo je svojom obavezom prema građanima, jer smo fabrika u istočnoj industrijskoj zoni koja je najbliža gradu. Nakon ove investicije naš uticaj na kvalitet vazduha će biti sveden na minimalne vrednosti\nMokri filteri, emisije na veoma niskom nivou\nRemont podrazumeva ugradnju dva skruberska sistema, ili mokra filtera.\n- To znači da ovi filteri koriste skrubersku tečnost za apsorciju gasova koji nastaju tokom procesa proizvodnje, objašnjava Nikola Belobaba, direktor proizvodnje u Mineralnim đubrivima i nastavlja:\n- Nečistoće koje se jave apsorbuju se u skruberskoj tečnosti, ona ih vezuje i kroz sistem recirkulacije, vraća ih u proces proizvodnje. Tako se postiže pranje gasova koji se emituju na emiteru.\n- Ponosni smo na ovu investiciju u unapređenje sistema prečišćavanja gasova i smatramo je svojom obavezom prema građanima, jer smo fabrika u istočnoj industrijskoj zoni koja je najbliža gradu. Nakon ove investicije naš uticaj na kvalitet vazduha će biti sveden na minimalne vrednosti. Smatramo da na ovaj način dajemo doprinos i primer odgovornog ponašanja- dodaje Stošić.\nMineralna đubriva ne rade duže od 20 dana, međutim svakodnevne pritužbe građana na kvalitet vazduha se nastavljaju, poslednjih dana uz obraćanje Gradonačelniku Šapca i upozorenje na alarmantno stanje po pitanju zagađenja vazduha i intenzivan rad zone. U ovom dopisu pozivaju se nadležni da utvrde izvore zagađenja, čemu se i u Elixiru pridružuju.\n- Za vreme remonta i svih ovih radova proizvodnja je zaustavljena, još od 20. juna. Po pitanju sumnji u izvođenje remonta i optužbi izrečenih na društvenim mrežama da Elixir radi noću – moramo da naglasimo da je remont fabrike i ugradnja ovakve opreme izuzetno kompleksan posao, koji zahteva kompletno zaustavljanje proivodnje. Dakle, nema proizvodnje, nema nikakvog uticaja na kvalitet vazduha od strane Elxira. Ako su pritužbe građana opravdane, važno je utvrditi ko su izvori zagađenja vazduha. Ovo je važno i zato što će se i posle naših aktivnosti to, očigledno i dalje ponavljati, a mi ne želimo da oči svih i dalje neopravdano budu uprte u nas- ističe Stošić.\nPoslednje dve godine, Elixir je bio jedini optuživani krivac za aerozagađenje u gradu. Kako navode u fabrici, istrpeli su brojne uvrede i optužbe izrečene na njihov račun i na društvenim mrežama i medijima.\n- Mislimo da je sada svima jasno da su te optužbe bile neopravdane. Ostajemo otvoreni za konstruktivnu saradnju i dijalog sa lokalnom samoupravom, svim akterima civilnog sektora i predstavnicima građana jer je kvalitet vazduha koji dišemo naš zajednički cilj i interes - ističe Stošić.


Crna Gora produžila program ekonomskog državljanstva - Srpskacafe\nCrna Gora produžila program ekonomskog državljanstva\nPetak, 31.12.2021., 08:29 Petak, 31.12.2021., 00:31\nCrnogorska Vlada je na elektronskoj sjednici odlučila da za godinu dana produži program ekonomskog državljanstva, odnosno, izdavanje crnogorskih pasoša u zamjenu za investiranje u razvojne projekte u turizmu, prerađivačkoj industriji i poljoprivredi.\n– Na taj način Vlada je uvažila ekonomsku aktivnost investicija, a sa druge strane i principe Evropske unije u vezi ekonomskog državljanstva – objasnio je izvor podgoričkih Vijesti.\nProduženi program podrazumijeva i strože uslove što znači da neće biti odobrenja za nove projekte, dok će svi investitori u roku od mjesec dana morati da dostave Vladi bankarsku garanciju u vrijednosti od 50 odsto investicija.\nUz to, oni koji budu aplicirali za državljanstvo osim 100.000 evra koje su do sada morali da uplate u posebni Fond za razoj nerazvijenih opština, od sada će morati da izdvoje dodatnih 100.000 evra i u Fond za inovacije.\nU okviru turističkih projekata planirano je i oko 2.800 smještajnih jedinica, koje ako se sve završe povećavaju hotelsku turističku ponudu za oko 13 odsto.\nUkupna vrijednost svih projekata je oko 450 miliona evra i oni treba da obezbijede do 2.200 novih radnih mjesta.\nProtiv produžavanja programa bili su ministri unutrašnjih i spoljnih poslova Sergej Sekulović i Đorđe Radulović.\nDrugi izvor Vijesti je kazao da je nastavak programa po njima sporan jer se dovodi u pitanje vizna liberalizacija, a i zbog toga što je prethodno javno iznesen stav da se program završava i sa tim je upoznata i Evropska komisija.\nEvropska unija je prošle godine pokrenula procedure protiv Kipra i Malte zbog “zlatnih pasoša”.\ncrna goraekonosko državljanstvo


turbine - Sputnjik Srbija\nSud odbio žalbu „Simensa“ na odbijanje oduzimanja turbina na Krimu\nDeveti arbitražni apelacioni sud ostavio je na snazi odbijanje da se oduzmu turbine na Krimu po „Simensovoj“ tužbi „Rosteha“, javio je dopisnik Sputnjika iz sudnice.\nArbitražni sud u Moskvi prihvatio je tužbu koju je „Simens“ podneo protiv „Rosteha“ za isporuku turbina za elektrane na Krimu, prethodna saslušanja zakazana su za 18. septembar, saopštila je Kartoteka arbitražnih poslova.\nOdluka Evropske unije da proširi sankcije Rusiji zbog skandala sa turbinama „Simensa“ je presuda u korist SAD, rekao je za Sputnjik predsedavajući Odbora za međunarodne poslove Saveta federacije Rusije Konstantin Kosačov.\nEU proširuje sankcije Rusiji zbog „Simensa“\nAmbasadori 28 zemalja-članica Evropske unije dogovorili su se da uvedu sankcije protiv četiri fizička i tri pravna lica iz Rusije u vezi sa situacijom sa turbinama „Simensa“, rekao je Sputnjiku diplomatski izvor u Savetu EU.\nNemačka priprema odgovor na skandal sa „Simensom“\nMinistarstvo spoljnih poslova Nemačke priprema zajednički evropski odgovor na skandal sa isporukama gasnih turbina nemačke kompanije „Simens“ na Krim, saopštilo je za Sputnjik to ministarstvo.\nKompanija „Simens“ saopštila je da će privremeno obustaviti isporuku energetske opreme ruskim državnim kompanijama.


Vesti online / Vesti / Svet / SAD treba da ispune svoj deo obaveza po Sporazumu o likvidaciji raketa\n"Vašington mora da osigura 'opstanak' Sporazuma o likvidaciji raketa srednje i kratkog dometa i ispuni svoj deo obaveza prema dokumentu, u suprotnom će odgovornost za njegovo raskidanje pasti na njih", izjavio je zamenik ministra spoljnih poslova Rusije Sergej Rjabkov za Sputnjik.\n- Sjedinjene Američke Države moraju da se pozabave sopstvenim aspektima ispunjavanja sporazuma kako bi se osigurao njegov opstanak. Ako one nisu spremne za to, ako nastavimo da posmatramo težnju da se čitava krivica prebaci na drugog, onda ćemo prirodno zaključiti da ovaj Sporazum Sjedinjenim Američkim Državama nije potreban, da im "vezuje ruke" u oblasti razvoja takvih sistema - rekao je Rjabkov.\nOn je podsetio da su ovi sistemi u mnogim zemljama već raspoređeni i da se već razvijaju.\nPrema rečima zamenika ministra, ovo pitanje je "više povezano sa nekim preferencama Sjedinjenih Američkih Država u pogledu njihovih vojnih prioriteta u svetu, nego u odnosu na Rusiju".\n- To je njihov problem. Naš stav je da rešavamo pitanja na osnovu jednakosti, razmatranje uzajamnih interesa, pronalaženja ravnoteže prava i obaveza - za to smo spremni. Dali smo, uključujući i na konsultacijama u Ženevi, konkretne predloge na ovu temu. Ako Sjedinjene Američke Države nisu spremne za to, onda imaju drugačiji pogled na ceo problem. Odgovornost za raskid sporazuma će pasti na njih - naglasio je Rjabkov.\nOn je naveo da u zahtevima Sjedinjenih Američkih Država prema Rusiji oko Sporazuma o likvidaciji raketa nema nikakvog sadržaja, Vašington nastavlja da predstavlja partnerima lažne vesti, optužujući Moskvu za nove narušavanje Sporazuma.\n* SAD namerava da optuži Ruse da sarađuju sa teroristima\n* Lavrov: SAD nastavljaju da nameću svetu svoju volju silom\n* Rusija pozvala SAD da odustanu od ultimatuma o Sporazumu o raketama\n- Sve što čujemo nije ništa drugo do propagandno uokvirivanje destruktivne američke politike, ništa drugo do pokušaj da se pokrije prazna pozicija koja ne sadrži objektivan rad sa nama. Sve ovo se predstavlja američkim kolegama u NATO-u kao istina - komentarisao je Rjabkov nove izjave SAD o Sporazumu o likvidaciji raketa i zahtev Rusiji o nepoštovanju sporazuma.\nPrema njegovim rečima, ruska strana dosledno otkriva takve pristupe i metode Vašingtona.\n- Nastavićemo da naglašavamo da iza ove šećerne glazure i pudera nema ničeg: nema testa, sadržaja, uopšte nema supstance. Sve je lažno. To su iluzionisti u oblasti politike kontrole naoružanja, koji pokušavaju da obmanu saveznike u NATO-u i međunarodnu zajednicu u celom - konstatovao je Rjabkov.\nOn je ukazao da Rusija ne razume sadašnju politiku Sjedinjenih Američkih Država po Sporazumu o raketama i da nije jasno da li Vašington želi raskidanje ovog sporazuma ili namerava da zajednički radi na njegovom očuvanju.\n- Ne razumemo suštinu trenutnog stava Sjedinjenih Američkih Država: da li kolege u Vašingtonu žele da radimo na očuvanju Sporazuma ili su ipak konačno odlučili da nakon suspenzije ispunjavanja Sporazuma, o čemu su nam rekli jasno, konkretno i direktno tokom održanih konsultacija (u Ženevi), povlačenje iz Sporazuma uslediti - zvanično i potpuno. Nije nam jasno šta je američki stav u ovom pitanju - komentarisao je Rjabkov.\nOn je naglasio da za Rusiju ostaje otvoreno pitanje kako SAD nameravaju da reše probleme vezane za naše zahteve Vašingtonu u vezi sa realizacijom Sporazuma o likvidaciji raketa.\nRjabkov je podsetio da su zahtevi Rusije povezani i sa "dobro poznatim problemima sa raketama-metama, bespilotnim letelicama i, naravno, sa raspoređivanjem sistema 'Idžis ašor' u Evropi gde su univerzalni lanseri sposobni da lansiraju ne samo rakete za presretanje, već i udarna sredstva tipa zemlja-zemlja - bilo da su to krstareće rakete, ili balističke rakete, o čemu se takođe govori u poslednje vreme".\nOn je istakado da bi zbog toga sa američke strane bilo u najmanju ruku nekorektno, pa čak i provokativno, da Rusiji postavi pitanje da li namerava da ispunjava Sporazum.\nRanije je stalna predstavnica Sjedinjenih Američkih Država u NATO-u Kej Bejli Hačinson izjavila da će nakon suspenzije američkih obaveza po Sporazumu o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa 2. februara Rusiji ostati još pola godine da dokaže ispunjavanje sporazuma pre nego što se Vašington potpuno povuče iz njega.\nRjabkov je naveo i da su sve američke kolege pozvane na brifing o Sporazumu o likvidaciji raketa i izrazio nadu da će američke diplomate uspeti da u njemu učestvuju.\nOn je ranije izjavio da Moskva planira da 18. januara održi brifing za ambasadore evropskih zemalja i partnera Rusije. Diplomatske misije Nemačke, Grčke, Švedske i Velike Britanije saopštile su da će njihovi predstavnici učestvovati u ovom brifingu.\nSporazum o likvidaciji raketa\nSVET Rusija prokomentarisala nuklearni sporazum sa SAD i Kinom\nSVET Rusija će učiniti sve da se ne pojave američke rakete u Pribaltiku\nSVET Bela kuća: Dajemo Rusiji poslednju šansu\nSVET Moskva: Nikakve nove pretnje SAD neće ugroziti saradnju s Iranom


Pravila o zaštiti privatnosti – Hotel Le Voilier, zvanični veb sajt | Hoteli u gradu Tore Pali\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.albergolevoilier.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Hotel Le Voilier. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.albergolevoilier.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na info@albergolevoilier.it .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na info@albergolevoilier.it . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na info@albergolevoilier.it . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Virus korona u Srbiji: Mogu li mere u Srbiji biti strože od kovid propusnica - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Virus korona u Srbiji: Mogu li mere u Srbiji biti strože od kovid propusnica\nBBC News na srpskom04.11.2021. 23:31\nKovid propusnice u Srbiji žive tek nešto više od nedelju dana, ali se sve češće pominje da – nisu dovoljne.\nVaže samo za ulazak u ugostiteljske objekte i na masovna slavlja u zatvorenim prostorima.\nPrvobitno su bile potrebne od 22 sata do zatvaranja objekata, ali je 4. novembra Krizni štab odlučio da ta granica bude pomerena na 20 časova.\nU drugim zemljama koje su primenjivale ovu meru, propusnice važe 24 sata i u većem broju objekata, što predlaže i medicinski deo Kriznog štaba koji takođe traži sveukupno pooštravanje mera.\nPremijerka Ana Brnabić kaže da taj predlog za sada neće biti prihvaćen i ističe da će se Srbija protiv pandemije boriti vakcinacijom, a ne uvođenjem novih ograničenja.\nMeđutim, obe doze primilo je manje od 43 odsto građana, pokazuju podaci Univerziteta Džons Hopkins, što Srbiju svrstava među evropske zemlje sa najmanjim procentom vakcinisanog stanovništva.\n„Broj vakcinisanih treba da se duplira da bi se situacija stabilizovala, što se očito neće ostvariti narednih meseci.\n„Pitanje je kako ćemo premostiti taj međuperiod i šta će se desiti ako država ne uvede još neke mere“, kaže dr Dragan Delić, infektolog i bivši direktor Klinike za tropske i infektivne bolesti.\nNa telefonske upite BBC-ja za komentar nisu odgovorili: članica Kriznog štaba i ministarka za rad dr Darja Kisić Tepavčević, član Kriznog štaba dr i epidemiolog dr Predrag Kon, član Kriznog štaba i epidemiolog dr Branislav Tiodorović, dok se državni sekretar u Ministarstvu zdravlja dr Mirsad Đerlek izvinio i rekao da nije u prilici da razgovara iz privatnih razloga.\nMinistarstvo zdravlja uputilo nas je na Kabinet premijerke Ane Brnabić.\nIz Kabineta i Instituta za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut“ nisu odgovorili na mejlove i telefonske pozive.\nKakva je pandemijska situacija u Srbiji?\nNa zvaničnom sajtu Ministarstva zdravlja, situacija se ocenjuje kao „stabilna sa tendencijom pada učestalosti oboljevanja u svim delovima zemlje“.\nUdruženje zdravstvenih stručnjaka Ujedinjeni protiv kovida (UPK) kaže da je epidemiološka situacija u Srbiji „katastrofalna“.\nUPK je još prošle jeseni predložilo mere prevencije po nivou rizika, a šema predviđa pet nivoa – oprez, zabrinjavajući, ozbiljan, vrlo ozbiljan i katastrofalan.\nU saopštenju od 30. septembra, pozivajući se na najviši nivo rizika, zahtevali su zabranu masovnih okupljanja, sportskih i kulturnih događaja, potpuno zatvaranje svega osim prehrambenih prodavnica, apoteka i benzinskih pumpi, zabranu sportskih aktivnosti u zatvorenom i uvođenje još nekih mera.\nMere koje trenutno važe u Srbiji su znatno drugačije.\nPored kovid propusnica za posete zatvorenim delovima ugostiteljskih objekata posle 22 sata, na snazi je nošenje maski u zatvorenim mestima, ali i na otvorenom ukoliko nije moguće držati fizičku distancu, okupljanja su ograničena na 500 ljudi, propisuje Uredba Vlade Srbije o merama za sprečavanje i suzbijanje korona virusa.\n„Uvedene mere su zaista skromne, gotovo beznačajne“, kaže dr Dragan Delić.\n„Pandemija nije dečija igra nego vreme umiranja i ne možemo je sprečiti, ali svaki sistem i država mogu da utiču na njen intenzitet i trajanje ako slušaju struku i nauku“, ističe.\nMedicinski deo Kriznog štaba već nekoliko nedelja unazad traži pooštravanje mera.\nPočetkom meseca, epidemiolog i član Kriznog štaba Predrag Kon je gostujući na RTS-u ocenio da je „situacija krajnje ozbiljna“ i zatražio skraćivanje radnog vremena i zabranu okupljanja više od pet ljudi.\nRadeći na kovid odeljenju bolnice u Kraljevu, utisak da je „situacija veoma ozbiljna“ stekao i doktor Rade Panić.\nIzašavši iz crvene zone na kraju još jedne duge smene, javlja se na telefon koji je zazvonio samo što je skinuo vizir i kapuljaču na skafanderu.\n„Izostanak mera je podsmevanje zdravstvenim radnicima, stručnjacima i pacijentima“, smatra.\nZbog epidemiološke situacije, Ministarstvo prosvete odlučilo je da pojedine škole od 2. novembra pređu na kombinovanu nastavu, a najavljeno je i da će jesenji raspust početi ranije.\n„Pauza će pomoći, kao i primena kovid propusnica“, nada se ministar Branko Ružić.\nObaveštenje na vratima kafića u centru Beograda\nDoktor Panić misli da bi trebalo „sprečiti nepotrebne kontakte između stanovnika“.\n„Mogla bi da se uvedu stroža ograničenja javnih skupova, a onda i mere koje se tiču rada ugostiteljskih objekata, na primer, da se radi na zakazivanje“, kaže.\nKako dodaje, previše medijskog prostora se daje ljudima koji iznose neutemeljene stavove o virusu i vakcinaciji.\n„Tamo treba da vidimo stručnjake koji lepim, narodnim jezikom umeju da objasne zašto i kako treba primenjivati mere“, navodi.\nDoktor Delić se slaže sa ocenom da je medijski prostor zagušen „ljudima koji nisu stručni da govore o pandemiji“.\n„Oni plasiraju svoje zablude putem sredstava javnog informisanja, iznose nestručne stavove i dezinformišu stanovnike“, dodaje.\nDelić smatra da uvođenje mera nije dovoljno, već da treba raditi i na edukaciji stanovništva.\n„Edukacija je važna zato deklarativno zalaganje za vakcinaciju, bez napora da se uključe oni koji treba da se vakcinišu je posao koji ne obećava baš mnogo“, dodaje.\nKakve su kovid propusnice uvodile druge zemlje?\nU Italiji je kovid propusnica potrebna za odlazak na posao, a Danska ih je već ukinula zbog stabilne situacije\nIzrael je aprila ove godine postao prva zemlja na svetu koja je uvela kovid propusnice za odlazak u barove, restorane, teretane i druga mesta, zahtevajući od građana da prime dve doze vakcine kako bi mogli na piće sa prijateljima.\nU tom trenutku, 70 odsto građana je bilo vakcinisano, ali to nije sprečilo delta varijantu korona virusa da dovede do četvrtog talasa pandemije.\nPočetkom oktobra, Izraelci su pooštrili su uslove za izdavanje kovid propusnica i sada zahtevaju tri doze, zbog čega je dva miliona ljudi preko noći ostalo bez dozvola pa su izašusledili protesti, ali su vlasti ostale nepopustljive – produžile su propusnice samo za tri dana i to zbog tehničkih problema pri izdavanju novih.\nS obzirom na mali broj novozaraženih, Izrael planira da se uskoro otvori za turiste.\nPrva evropska zemlja koja je uvela propusnice bila je Danska, koja je to uradila nedelju dana posle Izraela.\nKako piše BBC, propusnice su nedavno ukinute zato što vlasti smatraju da kovid više nije pretnja danskom društvu, gde je više od 75 građana primilo obe doze.\nPropusnice postepeno ukida i Portugal, zemlja sa 86 odsto vakcinisanih sa obe doze, po čemu su prvi u svetu.\nOd kada je stopa vakcinacije prešla 80 odsto, propusnice više nisu potrebne za restorane, kafiće, hotele, kazina, teretane i spa centre.\nItalija ima verovatno najstroža pravila oko kovid propusnica, piše BBC.\nOd 15. oktobra, validan kju-ar kod uslov je koji 23 miliona zaposlenih u javnom i privatnom sektoru mora da ispuni da bi se mogli pojaviti na poslu, o čemu je BBC na srpskom već pisao.\nU suprotnom, sledi suspenzija sa posla i obustava primanja plate, dok je za poslodavce predviđena kazna od 1.500 evra ako nevakcinisanima dozvole dolazak na posao, što je bio povod za masovne proteste.\nAli, baš kao i u Izraelu, vlasti su ostale nepopustljive.\nI Austrijanci već mesecima svuda moraju sa propusnicama, ali se negde strogo proverava, a negde to nije slučaj, navodi BBC dopisnica iz Beča Betani Bel.\nU Švajcarskoj, gde postotak vakcinisanih stagnira na 62 odsto, propusnice su obavezne, a kovid testovi više nisu besplatni, navodi BBC.\nMožda će vas zanimati: Da li se mladi više vakcinišu zbog propusnica\nGetty ImagesIzjava predsednika Fajzera Alberta Burle dovela je do...\nPA Media Dok je u Srbiji zabeležen prvi slučaj...\nBBC News na srpskom • danas 15:10\nUkrajina i NATO: Kritičan trenutak za SAD i Rusiju – tvrdi američki državni sekretar Blinken\nEPA Američki državni sekretar Entoni Blinken i ruski ministar...


Značajno "zaobilaze" biro, znak da se SAD oporavljaju - Biznis Telegraf.rs\n18/09/20 | 13:51\nU nedelji koja se završila 12. septembra, državnu pomoć na osnovu nezaposlenosti je potražilo 860.000 ljudi\nMože li dolar da održi svoju reputaciju? / Foto: Tanjug/AP\nBroj Amerikanaca koji se prijavljuju za beneficije na konto nezaposlenosti nastavio je da pada, što signalizira postepeno poboljšanje na razorenom tržištu rada.\nZahtevi za državnu pomoć u redovnim državnim programima smanjili su se za 33.000 na 860.000 u nedelji koja se završila 12. septembra, što se poklapa sa referentnim periodom za Vladin mesečni izveštaj o radnim mestima, prema podacima Odeljenja za rad, objavljenim juče.\nUkupan broj Amerikanaca koji prima novčanu naknadu pao je za skoro milion, na 12,6 miliona, u nedelji koja se završila 5. septembra. Kako Blumberg dalje prenosi, ekonomisti su očekivali da će u prethodnoj nedelji biti 850.000 novih zahteva, kao i da će trajna potraživanja važiti za 13 miliona ljudi.\nPad u broju Amerikanaca koji traže finansijsku pomoć nakon gubitka posla - nakon neznatnog povećanja u prethodnoj nedelji - jeste dobrodošao znak da ekonomski oporavak i dalje napreduje, uprkos borbi sa i dalje prisutnim korona virusom.\nU isto vreme, ukupna potraživanja ostaju istorijski visoka, a stalni zastoj oko novog kruga saveznih podsticaja pritiska milione ljudi nakon isteka dodatnih naknada u julu i drugog privremenog programa koji je počeo da ostaje bez sredstava.\nPa normalno da pada kad imam pravo samo na 6 meseci pomoci, a posle snalazi se


Novi BlackBerry Bold 9900 smart telefon u Vipu Novi BlackBerry Bold 9900 smart telefon u Vipu – Personal magazin\nNovi BlackBerry Bold 9900 smart telefon u Vipu\nNajtanji i najmoćniji BlackBerry do sada sa novim BlackBerry 7 operativnim sistemom i kombinacijom tastature i ekrana na dodir visoke rezolucije. Vip prvi u Srbiji svojim korisnicima nudi najnoviji BlackBerry Bold…\nNajtanji i najmoćniji BlackBerry do sada sa novim BlackBerry 7 operativnim sistemom i kombinacijom tastature i ekrana na dodir visoke rezolucije. Vip prvi u Srbiji svojim korisnicima nudi najnoviji BlackBerry Bold 9900, smart telefon visokih performansi sa novim operativnim sistemom BlackBerry® 7, koji pruža unapređeno korisničko iskustvo i mogućnost odvojenog upravljanja privatnim i poslovnim sadržajima.\nUz procesor od 1.2 GHz, 24-bitni ekran sa tehnologijom Liquid Graphics™ omogućava odziv izuzetne brzine, opciju pinch and zoom i besprekornu animaciju i prikaz. Novi Bold poseduje i do sada najbrži BlackBerry® Browser sa unapređenim pomeranjem i zumiranjem sadržaja. Opcija pretraživanja aktiviranog glasom omogućava prevod govora u tekst, pretraživanje fajlova, mejlova, kontakata i muzičkih sadržaja na telefonu. Uređaj ima kameru od 5MP i omogućava snimanje i reprodukciju HD 720p video sadržaja.\nBlackBerry Bold 9900, specifikacije uređaja:\n• 115 x 66 x 10.5 mm, oko 130 g\n• 2.8\_” kapacitivni ekran osetljiv na dodir – VGA (640×480), 287 dpi rezolucije\n• NFC tehnologija (gde je dostupna) • 5.0 MP kamera, snimanje HD 720p video zapisa\n• Dual-Band Wi-Fi® – 802.11 b/g/n pri 2.4 GHz i 802.11 a/n pri 5 GHz\n• Bluetooth® 2.1+EDR podrška\n• Podrška za bežičnu mrežu o Tri-Band HSPA+, Quad-Band GSM/EDGE\nNovi BlackBerry Bold 9900 smart telefon u Vipu was last modified: November 2nd, 2011 by Redakcija\nBlackBerryBlackBerry Bold 9900VIP mobile\nSamsung GALAXY Note i kod nas


Veseli Vučiću: Nema potrebe da čitaš 500 stranica… - Gorapress.net\n09.07.2018. u 07:32\nVeseli Vučiću: Nema potrebe da čitaš 500 stranica…\nPredsjednik kosovskog parlamenta i lider PDK Kadri Veseli poručio je predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću da treba da pročita Ustav Kosova da bi shvatio konkretnu realnost.\nOn je istakao da Vučić to treba da učini umjesto što čita 500 stranica izvještaja o Kosovu\n“Nema potrebe da dnevno čitaš 500 stranica izveštaja o Kosovu, dovoljno je da pročitaš samo jednom Ustav Kosova da bi shvatio konkretnu relanost, jedne nezavisne i suverene države koja u cjelosti poštuje ljudska i prava zajednica, koja ima za cilj evropsku integraciju i koja je na dobrom kursu razvoja umjesto plakanja za istorijom”, izjavio je Veseli za portal gazetaexpress.com.\nVeseli je srpskom predsjedniku poručio da će ga na taj način spasiti od muke i omogućiti mu da se bavi realnim problemima Srba koji žive u Srbiji.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić je ranije danas izjavio da se Kosovom bavi na dnevnom nivou, da dnevno čita između 500 i 600 strana dokumenata, što tajnih, što javnih, i da će pred narod izaći s prijedlogom o Kosovu kad bude znao šta je maksimum koji može Beograd da dobije.\nThaçi: Vučić ne shvata da sam ja predsjednik nezavisnog Kosova\nTači: Ohrabrujuća poruka Trampa da Srbija prizna Kosovo


U.G. Zašto ne na javnoj debati o izmjenama Ustava KS - Zašto ne\nJuli 17, 2017\t Admin\nPredstavnici U.G. Zašto ne, krajem prošle sedmice, sudjelovali su u javnoj debati o nedavno pripremljenim amandmanima na izmjene Ustava Kantona Sarajevo. Javnu raspravu organizovali su Centri civilnih inicijativa (CCI), u saradnji sa Ministarstvom pravde i uprave Kantona Sarajevo, uz podršku Vlade Švicarske.\nO ulozi civilnog društva u reformama Ustava KS govorio je Adis Arapović (CCI), a cilj Javne debate bio je da se stručnoj, akademskoj, civilnoj i široj javnosti predstavi sadržaj amandmana na Ustav Kantona Sarajevo, te sa učesnicima/cama prodiskutuje o predloženim izmjenama.\nPozivamo političke stranke i zastupnike u Skupštini Kantona Sarajevo da na narednoj sjednici Skupštine daju svoj maksimalni doprinos kako bi se Vladini prijedlozi eventualno usavršili i kako bi se osigurala široka skupštinska podrška ovoj krupnoj reformi. Ne mislimo da ikome, a najmanje građanima i lokalnim samoupravama, koristi odbacivanje ove reforme, pa se zbog toga nadamo jednoglasnoj podršci reformi. To je preduslov za donošenje nekoliko izuzetno važnih zakona koji će ojačati lokalnu samoupravu, poboljšati kvalitet javnih usluga i općenito, konačno, poslati sliku o Sarajevu kao centru dobrih odluka i odgovorne politike.\nO poziciji i planovima Vlade KS, te predloženim amandmana na Ustav govorili su premijer KS Elmedin Konaković i resorni ministar Mario Nenadić.\nAmandmani na Ustav Kantona Sarajevo pretpostavka su za njegovo regularno funkcioniranje, jer je sistem komunalnih usluga integralan, atipičan i drugačiji od drugih.\nMinistar pravde i uprave KS, Mario Nenadić, istakao je kako su amandmani na Ustav, do sada, najozbiljnija tema koju je predložila Vlada KS, te da su presude Ustavnog suda FBiH potvrdile da je Kanton Sarajevo višestruko povrijedio prava lokalnih zajednica. 11 pomenutih presuda direktno se odnose na povredu prava lokalne samouprave, a četiri presude donesene su zbog neusuglašenosti Ustava KS-a i Ustava FBiH, te Zakona o principima lokalne samouprave i Evropske povelje o lokalnoj samoupravi.\nDa ne bi bilo straha od komplikacija, amandmani na Ustav imaju odgođeno dejstvo u smislu da će se u roku od dvije godine urediti pitanja funkcioniranja i konačnog pitanja nadležnosti u pogledu lokalne samouprave.\nOstaje da se vidi da li će političke stranke i zastupnici/ce u Skupštini KS-a, na predstojećim sjednicama dati svoj doprinos kako bi se prijedlozi Vlade KS, koji se odnose na ustavne reforme, razradili i unaprijedili, a samim tim i osigurala podrška ovoj važnoj reformi.


Lebane izdvaja po 15.000 dinara za vantelesnu oplodnju – Info Centar Juga\nLebane izdvaja po 15.000 dinara za vantelesnu oplodnju\nIz godine u godinu sve više parova dolazi u situaciju da ne mogu da dobiju potomstvo bez pomoći lekara.U Srbiji 300.000 parova ima problem sa začećem, a po ukupnim kapacitetima bolnica jedva da može biti urađeno 7.000 veštačkih oplodnji.\nLebane – Opštinsko veće Lebana donelo je odluku da se svim parovima koji ne mogu prirodnim putem da dobiju potomstvo i koji su primorani da idu na vantelesnu oplodnju iz budžeta lokalne samouprvae isplati jednokratna pomoć u iznosu od 15.000 dinara.\n„Znamo da ovo nije veliki novac, obzirom da je vantelesna oplodnja dosta skupa, ali ovim novcem moći će da se pokriju bar neki putni troškovi“ ističe Ivan Bogdanović zamenik predsednika opštine Lebane. „Naš budžet je socijalni i trenutno nismo u mogućnosti da izdvojimo više novca, ali trudićemo se koliko smo u mogućnosti da pomognemo mladim parovima“, podvlači Bogdanović. Po njegovim rečima svedoci smo sve manjeg broja dece u Lebanu i ako opština ne preduzme neku inicijativu biće još gora situacija po pitanju nataliteta.\nVantelesna oplodnja u Srbiji košta od 2.000 do 3.000 evra. Retko uspeva iz prve, a najveći broj parova začne bebu upravo iz drugog ili trećeg puta.\n72. godišnjica bombardovanja Leskovca\nŠVAJCARSKA DONACIJA LESKOVAČKOJ BIBLIOTECI


Muzika | Super Radio - Page 3\nU buntovničkom stilu završen Hills Up festival\njul 18 Izveštaj, Kultura bez komentara\nPored nekih pesama koje smo prvi put imale priliku da čujemo, smenjivale su se dobro poznate pesme domaćeg roka u interperetaciji Divljih jagoda koje izdaju album za 7 dana. „Trebam te Maaaarija“, publika je zapevala, a ...\nKiša nije bila izgovor! Još jedno odlično veče na HillsUp festivalu...\njul 16 Izveštaj, Kultura bez komentara\nZašto se Vladimir žalio na devojke iz svog kraja? Šta su Goblini dobili na nedavno održanom koncertu u Nišu? Dok je delio pivo sa ekipom Super radija, Mile Kekin, je i odgovarao na pitanja. Više o drugom danu festivala H...\nEnergičan nastup Goblina u Banovini\njul 8 Izveštaj, Kultura 1 komentar\nDve godine nakon poslednjeg nastupa u Nišu, na prostoru Sajmišta, i četiri godine nakon nastupa u Banovini, šabački punk-rok sastav Goblini, u četvrtak 7. jula, ponovo je pozdravio Nišku publiku. Za zagrevanje publike u ...\nOdličan početak nedelje festivalom „5 do 100“\njul 5 Izveštaj, Kultura 1 komentar\nTresla se Tvrđava od kvalitetne muzike, skakanja i neverovatne energije mnogobrojne publike na jednodnevnom festivalu „5 do 100“ koji je održan sinoć. „Novembar“, „Van Gog“ i „Galija“ počastili su publiku u Nišu pravim p...\nPrvi put u Sokobanji Green heart fest!\njul 1 Kultura, Najave 1 komentar\nOdličan provod je u najvi za sve one koji posete prvi Green heart fest u Sokobanji koji će biti održan od 22. do 24. jula. Ono što organizatori nude su odlične rok svirke, ludovanje uz odlične di-džejeve i besplatan ulaz...\nApel publici za festival 5 do 100\njul 1 Kultura, Najave bez komentara\nJednodnevni rok festival "5 do 100" biće održan u ponedeljak 4. jula od 20 sati na Platou niške Tvrđave, a organizatori su danas uputili apel svim posetiocima ovog spektakla.\nSvi putevi vode u Park! Šta vas očekuje na ovogodišnjem Park festu?...\njun 29 Kultura, Najave bez komentara\nJedinstveni festival na obali Đetinje i ove godine pokušaće da uzdigne nove, neafirmisane bendove na domaćoj sceni, ali i ne zaboravlja prepoznatljive kvalitetne izvođače. Predstavljamo vam Parkfest 29. i 30. jula na kom...\njun 14 Kultura, Najave bez komentara\nZa ljubitelje džeza u dvorištu Univerziteta zakazan je poravi praznik – SKC Jazz night, tri benda na jednom mestu. U četvrtak 16. juna od 21 sat nastupiće Krembou iz Niša, Lazar Novkov & Frame Orchestra (Novi Sad) i ...\nOleg Kireyev sa bendom “Orlan” na Nišvilu\nSvetski poznati ruski saksofonista Oleg Kireyev nastupiće na predstojećem Nišvilu. Drugog dana festivala, 12. avgusta, Oleg će nastupiti sa svojim etno džez bendom “Orlan”. Prema oceni kritičara Oleg sa svojim bendom na ...\n« Prethodno 1 2 3 4 5 6 7 8 … 16 Sledeće »


"BUDI ZDRAVA - VEŽBAJ SA NAMA": Sportski savez Srbije sproveo akciju u Novom Pazaru | Novosti.RS\nUz dobru saradnju Sportskog saveza Novi Pazar i trenera Sanje Premović akcija ne prestaje. Upravo jedan od mnogih treninga posetili su predsesnik SSS Davor Štefanek i generalni sekretar SSS Goran Marinković.\nOvom prilikom su obradovali dame poklonima, a za bolji rad na treninzima uručili su i prvi kontigent opreme - ovoga puta su to tegovi:\n- Kada smo pokretali akciju želeli smo da izgleda upravo onako kako je to u Novom Pazaru. Kvalitet i predan rad primetile su i dame kojih je sve više na treninzima. Sa akcijom se gotovo nije prestajalo, a mi smo tu da nagradimo kvalitet. Kao što smo i obećali prošli put, sada smo i ispunili. Sportski savez Srbije je uručio poklone za dame, ali i prvi deo opreme, a to su tegovi, za bolji i kvalitetniji rad na treninzima. Novi Pazar se istakao prvi, a prate se izveštaji o radu i u drugim opštinama. Nadam se da će i druge opštine krenuti ovim putem i razviti akciju, kako bi žene u celoj Srbiji imale kvalitetniji način života. Za sada još šest opština na vrlo lep način sprovode akciju Budi zdrava - vežbaj sa nama. Sportski savez Srbije će pratiti rad svakog teritorijalnog saveza i naravno pomoći opremom onima koji se posvete ovom projektu - rekao je predsednik Sportskog saveza Srbije Davor Štefanek.\n- Veoma nam je drago što imamo lepo saradnnju sa Sportskim savezom Srbije i što su obezbedili dodatnu opremu za rekreaciju žena u Novom Pazaru. Ponosni smo što naš trener Sanja Premović svojim trudom i maksimalnim zalaganjem okuplja veliki broj žena i što je upravo kod nas akcija Budi zdrava - vežbaj sa nama nagrađena i pohvaljena. Trudićemo se da što bolje sprovodimo sve sportske akcije u Novom Pazaru - rekla je predsednica Sportskog saveza Novi Pazar amela Terzić.\n- Meni je srce puno kada vidim nasmejane i zadovoljne dame posle treninga. Svoj rad prilagođavam njima, njihovom zdravstvenom stanju, fizičkim mogućnostima i potrebama. Na treninzima se radi kontinuirano tri puta nedeljno, a ukupno za sada vežba 60 žena u više termina. Pored programa vežbi, tu su i saveti za zdravu ishranu, ali i druženje koje nas čini porodicom. Hvala Sportskom savezu Srbije koji svojom podrškom i znakom pažnje u vidu poklona i opreme meni daje vetar u leđa da sa akcijom nastavim još bolje i radim još predanije - rekla je trener Sanja Premović.\nNovi Pazar Sport Sportski savez Srbije Davor Štefanek Goran Marinković


Evo kako da glasate na opštim izborima VIDEO\nUputstvo za birače\nPredsjednički i parlamentarni izbori u BiH biće održani u nedjelju 7. oktobra 2018. godine, a svi stanovnici s pravom glasa imati će priliku da izaberu nove sazive vlasti na svim administrativnim nivoima u našoj zemlji.\nUkupno 518 nosilaca mandata biće izabrano na ovogodišnjim izborima koji koštaju 8,5 miliona KM. Kako je ranije saopšteno, na centralnom biračkom spisku nalazi se 3.352.933 državljana BiH s pravom glasa.\nGrađani BiH u nedjelju će birati novi saziv Predsjedništva BiH, 42 poslanika u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH (od čega 28 iz Federacije BiH i 14 iz Republike Srpske), 98 poslanika u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH, 83 zastupnika u Narodnoj skupštini RS, deset kantonalnih skupština, te novog predsjednika i potpredsjednike RS.\nNaime, predsjednik i potpredsjednici Republike Srpske direktno se biraju s liste kandidata za predsjednika Republike Srpske, tako što se za predsjednika bira kandidat koji osvoji najveći broj glasova, a za potpredsjednike kandidati iz reda druga dva konstitutivna naroda koji imaju najveći broj glasova poslije izabranog predsjednika Rs.\nParlamentarna skupština BiH, Parlament FBiH, Narodna skupština RS i kantonalne skupštine\nGlasački listić za Predastavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, Predstavnički dom Parlamenta Federacije BiH, Narodnu skupštinu RS i skupštine kantona biće važeći ako označite kvadratić pored naziva samo jedne političke stranke ili koalicije ili imena samo jednog nezavisnog kandidata.\nopšti izbori 2018 Izbori 2018\n1710 glasova 28%


BFPE » Trening o budžetiranju odgovornom prema Romima i Romkinjama\nU okviru druge faze programa ROMACTED: „Promovisanje dobrog upravljanja i osnaživanja Roma na lokalnom nivou“ u Beogradu, 8. juna biće održan trening o budžetiranju odgovornom prema Romima i Romkinjama, koje predstavlja jednu od najbitnijih komponenti druge faze programa.\nTrening je namenjen predstavnicima 14 partnerskih gradova i opština. Pored predstavnika Saveta Evrope i Fondacije BFPE za odgovorno društvo, treningu će prisustvovati i lokalni facilitatori, kontakt tačke partnerskih opština, kao i osobe zaposlene u resoru finansija iz svake opštine.\nNakon uvodnog obraćanja i otvaranja treninga od strane regionalne programske menadžerke za ROMACTED program u Savetu Evrope, Marine Vasić, državne sekretarke u Ministarstvu za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, Olene Papuge i Aleksandre Bojadjieve iz Kancelarije za romske integracije pri Regionalnom savetu za saradnju, trening će održati Tibor Domonkoš.\nTrener će istaći preporuke i smernice programskog budžetiranja sa posebnim osvrtom na finansiranje mera i aktivnosti za socijalno uključivanje Roma i Romkinja na lokalnom nivou, kao i korake u planiranju budžeta odgovornog prema Romima.\nPrevious PostLokalna debata u Zrenjaninu „Ka novim partnerstvima za čist vazduh, zdravu životnu sredinu i zaštitu javnog zdravlja“\nNext PostLokalna debata u Smederevu „Ka novim partnerstvima za čist vazduh, zdravu životnu sredinu i zaštitu javnog zdravlja“


Aleksinačko šetalište: Uskoro bez majstora -\nAleksinačko šetalište: Uskoro bez majstora\n10.12.2019. Ninoslav Miljković Društvo Ostavi komentar\nRadnici koji uređuju glavnu aleksinačku ulicu, popularno šetalište, uskoro bi trebalo da napuste gradilište. Nakon prolećnih pripremnih radova, kao i letošnjih i jesenjih radova na završnom sređivanju pešačke zone i delova nekoliko okolnih ulica nazire se kraj ove velike i značajne lokalne investicije.\nPrema rečima predsednika opštine Aleksinac Nenada Stankovića, izvođač radova i nadzorni organ tvrde da se do kraja sledeće nedelje očekuje završetak radova.\n̶ Onda ćemo imati proceduru tehničkog prijema izvedenih radova i svega što sledi iza toga. A mi koji živimo ovde u Aleksincu od tog trenutka pa nadalje imaćemo zadovoljstvo da u glavnoj ulici koristimo trg i ostali prostor – izjavio je danas za naš sajt Stanković.\nPrvi čovek opštine ističe da je finansijska konstrukcija upravo onakva kako je planirana. Kako je objasnio, ima nekih neplaniranih troškova, ali i ušteda, pa u suštini jedno pokriva drugo.\n̶ Vidi se sada benefit iz opredeljenja da to finansiramo ne iz kredita, nego realnim parama. Tako da posle tako velike investicije, koja je preko 170 miliona, što je za veličinu naše opštine i veličinu našeg budžeta zaista velika investicija, mi ćemo i dalje zadržati status budžeta koji nema kredit – konstatuje Stanković, uz napomenu da je Ministarstvo privrede izvođaču radova isplatilo svoj deo novaca.\nPo njegovim rečima, sada se isplaćuje i deo novca koji se obezbeđuje iz lokalnog budžeta i nikakvih finansijskih problema nema kada je u pitanju ova investicija.\nOvo je zajednički projekat Ministarstva privrede i Opštine Aleksinac koji su iz svojih sredstava izdvojili po 74 miliona dinara, s tim što aleksinačka lokalna samouprava mora da izdvoji i oko 30 miliona dinara na ime poreza, odnosno PDV. Tako da će iz opštinske kase za uređenje prostora u centru Aleksinca biti isplaćeno oko 104 miliona dinara. Zato i ne čudi da osim nadzornog organa i stručnih službi iz Opštinske uprave, radove nadgleda i stručno lice iz resornog ministarstva koje je boravilo ovih dana u našem gradu.\nZa pomenuti novac biće uređena glavna ulica u dužini od 250 metara i ukupno 140 metara ulica Taušanovićeve i Drakčeta Milovanovića, koje u središnjem delu seku šetalište.\nPrevious Post:Južnjačka uteha: Četvrtak i petak rezervisani za humor\nNext Post:Sutra svečano otvaranje terena i teretane u Žitkovcu


'Ne verujem da bih pobedio Novaka ili Rodžera u pet setova'\nIzvor: B92, 02.Dec.2019, 16:39\nBivši broj jedan svetskog tenisa, Britanac Endi Mari ne očekuje da pobedi nekoga od članova "velike trojke" u slučaju da igra sa njima na Australijan Openu.\nOtuda lako može da se desi da protiv Federera, Đokovića ili Nadala igra već na startu prvog >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Grend slem turnira sezone.\n"Kada budem došao u Melburn neću biti među nosiocima, trenutno sam negde oko 120 mesta na svetu. Mogao bih da se već u prvom kolu sastanem sa Rodžerom Federerom ili Novakom Đokovićem. Ne očekujem da pobedim u tim mečevima, jer bi mi to bio prvi meč u tri dobijena seta posle godinu dana".\n"Zaista nemam ideju šta mogu da očekujem što se tiče rezultata, ali ono što bi svakako bilo pozitivno je da odigram meč u tri dobijena seta bez da osetim bilo kakav bol u kuku", rekao je Endi.\nMari je o svojoj borbi sa povredom kuka i operaciji pričao u svom novom dokumentarcu, "Andy Murray Resurfacing", koji je premijerno prikazan 29. novembra putem Amazonovog video servisa.\n"Nisam igrao mečeve u pet setova posle operacije u februaru. Dobar rezultat bio bi da osigram taj meč u pet setova bez problema. To bi bio ogroman korak i jako pozitivna stvar za mene. To bi bio znak da sam u stanju da se takmičim i da ubuduće igram dobro na Grend slemovima, što bih svakako voleo", priznao je teniser iz Danblejna.\n"Ono što je lepo u svemu tome je da stvarno nisam znao kako bi sve moglo da izgleda. Posole druge operacije, video sam da bez tenisa mogu da vodim normalan život, bez bola. To je nešto što me je brinulo poslednjih godina, šta da radim sa sobom? Igram sam tenis celog života, ali i dalje ne znam šta ću raditi kad prestanem da igram, iako imam nekoliko različitih interesovanja", zaključio je Mari.