Rađanje sukoba iz duha samoljublja - SAD vs. EU – Od partnera do suparnika - Nedeljnik Vreme\nDVA SVETONAZORA: Angela Merkel i Donald Tramp\nScena za 55. Minhensku bezbednosnu konferenciju je postavljena. Za pult izlazi potpredsednik Sjedinjenih Američkih Država Majk Pens i prenosi učesnicima skupa pozdrave "velikog borca za slobodu", 45. predsednika SAD Donalda Trampa. Umesto uobičajnog kurtoaznog aplauza sledi ledena tišina. Pensov izveštačeni osmeh profesionalnog političara pretvara se u tvrd izraz lica. Kadar koji traje pet sekundi jasno pokazuje kako se "lider slobodnog sveta" otuđio od svojih saveznika.\nPensov govor to potvrđuje. Izaslanik Donalda Trampa prenosi spisak zahteva i pouka svog šefa: SAD zahtevaju od svih članica NATO-a da predstave plan kako će izdvojiti dva odsto bruto domaćeg proizvoda za odbranu; Vašington očekuje da do 2024. godine članice NATO-a 20 odsto vojnog budžeta troše za kupovinu naoružanja (od Amerike); SAD neće posmatrati skrštenih ruku kako njeni saveznici kupuju naoružanje od njenih neprijatelja (od Rusije); SAD ne mogu da obezbede odbranu Zapada ako njeni saveznici zavise od Istoka (Severni tok 2); došlo je vreme da američki evropski partneri prestanu da krše američke sankcije protiv zločinačkog iranskog režima; došlo je vreme da američki evropski partneri stanu na stranu SAD, iranskog naroda i američkih saveznika i prijatelja u regionu; došlo je vreme da se i američki evropski saveznici povuku iz Atomskog sporazuma sa Iranom.\nSve u svemu, Donald Tramp je američkim saveznicima na Minhenskoj bezbednosnoj konferenciji prošlog vikenda još jednom poručio da SAD ne odustaju od očekivanja da se evropske države priklone viđenju sveta i politici Donalda Trampa i kupuju što više američkog naoružanja i znatno skuplji američki tečni gas. Pridike Majka Pensa nisu ostavile mnogo nade da bi se u dogledno vreme mogao prevazići sukob između SAD i EU u koji se, u međuvremenu, pretvorilo decenijsko transatlantsko partnerstvo. Taj sukob se, sa stanovišta Nemačke ili Francuske, rodio iz narcisoidnog duha Donalda Trampa, njegovog samoljublja koje ne trpi pogovor i njegovog odbacivanja principa multilaterizma i partnerstva na kojima je posle Drugog svetskog rata izgrađen zapadni svet.\nTRAMP UNIŠTAVA EVROPU\nBritanski "Gardijan" ima još dramatičniji zaključak u komentaru Natali Nugered pod naslovom "Zašto Tramp želi da uništi Evropu?" Ona podseća na antievropsku ideologiju Trampovog savetnika za nacionalnu bezbednost Džona Boltona koji predsedniku šapuće na uho, a koja je došla do punog izražaja tokom posete državnog sekretara Majka Pompea Budimpešti, Bratislavi i Varšavi. Pompeo je pojačao podele između zemalja članica EU koje su nekada bile iza gvozdene zavese i onih koje to nisu bile, što je, po "Gardijanu", manipulativna igra demagoga koja podseća na 2003. kada je, uoči invazije na Irak, američki sekretar za odbranu Donald Ramsfeld skovao termine "stara Evropa" (loša) i "nova Evropa" (dobra).\nBolton ide dalje i identifikuje EU kao pretnju američkim interesima, "obojenu vidljivim antiamerikanizmom". Prošle godine Tramp je EU nazvao "neprijateljem".\nU američkoj delegaciji u Minhenu bili su prisutni i predstavnici druge, antitrampovske Amerike, među njima predsedavajuća Predstavničkog doma Nensi Pelozi i potpredsednik SAD pod Barakom Obamom Džo Bajden. Do koje mere besni unutrašnji američki sukob pokazuje i to što se, mimo svih običaja, ovom prilikom manifestovao na neameričkom tlu. "Amerika, kakvu je ja vidim, ne želi da okrene leđa svojim saveznicima", rekao je Bajden i dodao: "Obećavam da će i ovo proći. Vratićemo se".\nNEĆE BITI KAO RANIJE\nDok se "ne vrate", šteta po transatlantske odnose mogla bi, međutim, da bude nepopravljiva.\nPod naslovom "Neće više biti kao ranije", nemački "Cajt" piše da Donald Tramp nije "okidač" za preteće raspadanje starog poretka, već pre njegov "simptom i pojačalo". Ulazak Trampa u Belu kuću nije bio uzrok za Bregzit ili širenje neliberalnih vrednosti na istoku Evrope ili "fizičke i psihičke" atake Rusije na "evropski projekat", ali on te pojave podržava. SAD aktivno podržavaju ekstremno desne partije i pokrete u Evropi, Tramp je EU proglasio neprijateljem američkih interesa, njegov trgovinski rat sa EU i Kanadom jača poziciju Moskve. Kada Tramp za dve ili šest godina ode, novonastala dinamika neće se promeniti iz mesta.\nPens je u Minhenu još jednom potvrdio da Trampova politika pod sloganom America first znači da se od američkih partnera očekuje da moraju da slede Donalda Trampa, ili će ih SAD ostaviti za sobom.\nDa neće biti kao ranije, piše i američki magazin "Atlantik" i konstatuje da razjedinjeni Evropljani pokušavaju da se prilagode Trampovoj nepredvidljivoj "cik-cak" politici. List tvrdi da iako nemački kreatori politike ne tretiraju Sjedinjene Države pod Trampom kao nešto više od konkurenta, postoji jedan zabrinjavajući faktor: kritika administracije ne odnosi se (samo) na određene politike, već i na to kako se u Vašingtonu gleda na stratešku nepobitnost Evropske unije. "Atlantik" zaključuje da se nemački (i evropski) odgovor na Trampovu eru američke spoljne politike temelji na pretpostavci da nastale promene u međusobnim odnosima mogu da se ispostave kao trajnije od Trampovog mandata, da je moguće da će se promeniti samo stil i ton, a ne suština nove američke spoljne politike, čak i ako drugi predsednik uđe u Belu kuću već 2021. godine.\nKancelarka Nemačke Angela Merkel se politici novog doba, koju simbolizuju Tramp, Bregzit ili neliberalni, nacionalni egocentrizam Viktora Orbana ili italijanska koaliciona vlada populističkog Pokreta pet zvezdica i ekstremno desne Lige, u Minhenu suprotstavila strastvenim govorom koji glorifikuje vrednosti na kojima je izgrađena Evropa posle Drugog svetskog rata: "Moramo da se borimo za Evropu, moramo da se borimo za multilaterizam – protiv svih koji misle da mogu sami". Bilo je jasno na koga misli. Bila je nagrađena burnim, toplim aplauzom.\nAdministracija Donalda Trampa uveliko se oprostila od međunarodne saradnje u kakvu veruje Angela Merkel. Njena nacionalna bezbednosna strategija rivalitet svetskih sila prepoznaje kao veću opasnost po interese SAD, od, na primer, terorizma, piše "Cajt". Polazišna osnova takvog shvatanja međunarodnih odnosa nije saradnja već sukob sa konkurencijom, sa ciljem da je oslabi.\nTRANSATLANTSKI SUKOB: Nemački automobili…foto: ap\nU duhu politike "Amerika na prvom mestu", uvođenjem carina na čelik (25 odsto) i aluminijum (10 odsto) iz EU, Kanade i Meksika Trampova administracija je prošle godine započela trgovinski rat i protiv američkih saveznika. Time je došlo do istorijskog obrta u transatlantskim odnosima.\nBezbednosna konferencija u Minhenu održavala se u senci najave da bi SAD mogle da za 25 odsto dignu carinu na uvoz automobila iz Nemačke. Predstavnici nemačke auto-industrije reagovali su ogorčeno i preneraženo. Moglo se čuti da se to "prosto ne radi tako", da to "nije način da se jedna zemlja ponaša prema partnerima", kao i izrugivanje obrazloženju da "uvoz automobila iz Nemačke predstavlja rizik po nacionalnu bezbednost".\nOvakvom formulacijom Trampova administracija želi da mimoiđe Kongres, gde, u međuvremenu, u Predstavničkom domu demokrate imaju većinu, i poziva se na zakon iz 1962. prema kome u slučaju ugrožavanja nacionalne bezbednosti predsedniku nije potrebna saglasnost Kongresa. I uvođenje carina na čelik i aluminijum bilo je obrazloženo kao pitanje nacionalne bezbednosti: domaća proizvodnja mora da bude zaštićena kako bi vojna industrija imala pristup i mogla da raspolaže dovoljnom količinom metala.\nDa li i ako – kada i u kom obimu bi SAD mogle da uvedu carine na nemačke automobile, da li na sve ili samo na određene modele, za sada se ne zna. Predsednik Sjedinjenih Američkih Država se opet ponaša kao mešetar koji se drži uputstava iz knjige koju je objavio 1987. pod nazivom "Umetnost sklapanja ugovora", a u kojoj objašnjava kako protivničku stranu treba preplašiti pretnjama i onda je ostaviti da se koprca u neizvesnosti.\nNemački "Handelsblat" piše da je izveštaj američkog ministarstva za trgovinu već stigao u Belu kuću, te da nemačka savezna vlada računa sa uvođenjem carina za nemačke automobile.\nTom merom Tramp bi hteo da smanji američki trgovinski deficit i stvori nova radna mesta. Predstavnici nemačke auto-industrije, međutim, tvrde da ona u gotovo 300 fabrika u SAD zapošljava više od 113.000 ljudi, da je uvela dualno obrazovanje za kvalifikovanu radnu snagu, te da je ona najveći izvoznik automobila iz SAD. "Sve to jača SAD, a ne predstavlja bezbednosni problem", stoji u saopštenju Saveza nemačkih proizvođača automobila, te da uvođenje carina nikome ne bi koristilo, pa ni SAD. Na udaru najavljenih sankcija su pre svega BMW i Dajmler.\nPozivanje na nacionalnu bezbednost u ovom slučaju nije "ni politički, ni pravno" održivo, izjavio je nemački ministar privrede Peter Altmajer.\nNa sve to, Donald Tramp je pred odlazak u svoju rezidenciju Mar-a-Lago na Floridi i partiju ili dve golfa izjavio: "Ja volim kaznene carine".\n…i gradnja gasovoda Severni tok 2foto: dpa/ap\nPrema pisanju nemačkih medija, Nemačka i kancelarka Angela Merkel su jedna od omiljenih meta Donalda Trampa. Tako je na udaru njegove politike i gasovod "Severni tok 2" koji bi trebalo da bude pušten u pogon krajem 2019. godine. Kroz ovaj gasovod dugačak 1200 kilometara koji ide kroz Baltičko more, u Nemačku bi godišnje trebalo da stiže gotovo 55 milijardi kubnih metara ruskog gasa.\nTrampova administracija oštro kritikuje Nemačku zato što se izlaže "energetskoj zavisnosti" od Rusije. To je nedavno ponovio i državni sekretar Majk Pompeo u okviru opšte kritike "ruskog uticaja na Evropu".\nPuštanjem u pogon "Severnog toka 2" u Evropi se smanjuje potreba za američkim tečnim gasom (liquefied natural gas LNG), a SAD imaju ambiciju da postanu najveći proizvođač i izvoznik gasa na svetu. Trampova administracija apeluje na EU i Nemačku da uvoze više američkog tečnog gasa. "SAD su u stanju da dostave svoj tečni gas od čega bi profitirali Nemci i svi drugi Evropejci i Evropljanke", napisali su u septembru prošle godine u prilogu u "Handelsblatu" zamenik američkog ministra za energetiku Dan Brule i američki ambasador u Nemačkoj Ričard Grel. "Severni tok 2" tako se direktno kosi sa američkim nacionalnim interesima kako ih vidi Donald Tramp.\nAngela Merkel je pritisak SAD odbila podsećanjem da je Nemačka kupovala od Rusa gas i u vreme hladnog rata, pa zašto ne bi sada, a i da nije mudro usmeriti ruski gas samo prema Kini i učiniti Rusiju zavisnom isključivo od Kine. Konstatovala je i da gas koji dolazi preko Ukrajine takođe ima "ruske atome". Amerikanci su svojevremeno pokušavali da onemoguće i izgradnju gasovoda "Družba" kroz Ukrajinu, ali su pod pritiskom Evropljana odustali. Sada, navodno, braneći interese Ukrajine, insistiraju da taj gasovod ostane u funkciji, o čemu je Angela Merkel pregovarala sa Putinom u Sočiju, a na osnovu čega su počeli komplikovani i konfuzni pregovori u trouglu Rusija, Ukrajina, EU.\nRuski ambasador u Nemačkoj Sergej Jurjevič Nečajev odgovorio je oštrom kritikom "američkog diplomatskog pritiska", koji za cilj ima da spreči puštanje u rad "Severnog toka 2". Američko upozorenje da je to "rusko energetsko oružje" je neiskreno i vrvi od nelogičnosti, napisao je Nečajev i upitao da li neko može da poveruje da se zemlja koja uništava slobodnu i fer trgovinu, koja konkurenciji uvodi carinu, koja je na svojoj zastavi istakla parolu America first i koja najvećim evropskim preduzećima preti sankcijama zaista brine za evropske interese. Vlada SAD neće da "sačuva Evropu od Rusije, već hoće da istisne konkurenciju i evropskim potrošačima nametne skupi američki tečni gas", zaključio je Nečajev.\nOvogodišnja Minhenska bezbednosna konferencija pre svega je pokazala koliko je ranjiva postala Evropa otkako je u Beloj kući zaseo Donald Tramp koji Ameriku nedvosmisleno stavlja na prvo mesto, ne dajući ni pišljiva boba za interese tradicionalnih američkih partnera, koji u EU pre svega vidi privrednu konkurenciju, a političko savezništvo uslovljava američkim ekonomskim interesima.\nU Minhenu smo videli jasan strateški nastup triju svetskih sila – SAD, Rusije i Kine – koje će u međusobnoj borbi odlučiti kako će izgledati arhitektura nadolazećeg svetskog poretka. Evropa, to jest Evropska unija, koja je pre nego što je zaokružila proces integracije počela da se dezintegriše, tu ne može da parira.\nTo je pesimističko viđenje stvari. Optimisti šansu vide u dirljivom govoru Angele Merkel, koja je svojim pozivom na, pre svega, evropsko jedinstvo pobrala buran aplauz na otvorenoj sceni. Njen govor je vrveo od principa da samo sloga Evropejca spasava, da smo zajedno jaki, a razjedinjeni nemamo šansu u velikoj igri sa velikim igračima, i tako dalje. Dobila je veliku podršku prisutnih šefova država i vlada i ostalih moćnika, izuzev predstavnika Trampove administracije.\nAli, koliko vredi ta podrška, šta Evropa može da suprotstavi Trampu, pita se nemački "Cajt". Možda je ujedinjena u protivljenju njegovoj politici Amerike koja je na prvom mestu, i to je sve: Britanci odlaze iz EU, u mnogim državama desni i levi populisti već jesu ili marširaju ka vlasti, između Nemačke i Francuske varniči. Zapadni Balkan bolje da se i ne pominje. Evropa je pre svega zaokupljena samom sobom.\n"Cajt" na kraju analize položaja u kome se našla EU citira komentar šefa spoljnopolitičkog odbora Saveznog parlamenta Norberta Retgene na "strastven" govor Angele Merkel u Minhenu: "Velik govor još uvek ne čini politiku".


Press Online :: Srbija :: Niška gradska toplana duguje Jugorosgasu 518 miliona dinara\nNiška gradska toplana duguje Jugorosgasu 518 miliona dinara\nNika gradska toplana duguje Jugorosgasu (Yugorosgaz) za gas 518 miliona dinara, ali to preduzeće neće aktivirati menicu kojom je dug pokriven, saopteno je danas posle sastanka rukovodstva Grada Nia i Jugorosgasa.\n"Dug je pokriven blanko menicom, ali mi sedimo s prijateljima i ta blanko menica neće biti aktivirana", rekao je niški gradonačelnik Zoran Perišić na konferenciji za novinare posle sastanka sa generalnim direktorom Jugorosgasa Vladimirom Koldinom.\nNiški gradonačelnik je rekao da je napravljena dinamika isplate duga jer će se dug uskoro povećavati zbog početka grejne sezone.\n"Osećam obavezu da se na korektno ponašanje Jugorosgasa prema gradu uzvrati na isti način", rekao je Perišić i dodao da će gradska toplana podići kredit a da su i rebalansom budžeta grada predviđena sredstva za izmirenje duga.\nDirektor Jugorosgasa u Srbiji Vladimir Koldin rekao je da je pitanje dugovanja niške toplane toj kompaniji za distribuciju gasa ozbiljno pitanje jer se radi o pet miliona evra.\n"Ovaj dug će sigurno rasti, jer počinje nova grejna sezona. Mi sve to razumemo i zato smo organizovali sastanak i našli zajedničko rešenje problema", rekao je Koldin i dodao da to preduzeće Gaspromu (svom većinskom vlasniku) duguje 25 miliona dolara za gas.\nDirektor Jugorosgasa je rekao da je veliki problem i to što je u poslednjih meseca dana bilo šest oštećenja gasovodne mreže.\nOn je kazao da je gasovodna mreža oštećena bagerom kod Čaira, a da oštećenje nije prijavljeno već je cev zatrpana.\n"Neko je u prolazu bacio opušak i izbio je požar, a moglo je da bude mnogo ozbiljnije", rekao je Koldin.


Plutajuća kolonija u Atlantiku\nOsnivac Pejpala, servisa za placanje na internetu, Piter Til ocigledno je veoma inspirisan knjigom Ejna Randa o slobodnom trzisnom kapitalizmu, pa je tako nesto namerio i da sprovede u delo.\nMilijarder iz Silikonske doline u Kaliforniji, nedavno je donirao 1,25 miliona dolara Univerzitetu Sistending, organizaciji koja nastoji da pokrene plutajucu koloniju u internacionalnim vodama za sve liberalne istomisljenike.\nPlutajuca nacija koju Til zamislja, odrzavala bi se na platformama poput onih za naftu, medjutim to bi bila zemlja bez propisa, zakona i moralnih konvencija. Ljudi bi zaista imali mogucnost da izaberu vlast kakvu zele. Poduhvat kapitaliste koji je poznat i po tome sto je pomogao drustvenoj mrezi Fejsbuk da "izadje" iz kampusa Harvarda predstavlja otvorenu granicu za eksperimentisanje sa novim idejama oblika Vlade i vladavine. Medjutim kako Til i njegove kolege kazu, u novonastaloj plutajucoj drzavi ne bi postojali bezakonje i nerad. Postojalo bi par okvirnih pravila ponasanja kao i restrikcije po pitanju oruzja.\nNa univerzitetu Sistending cak kazu da je vrlo realno ocekivati da do 2050. jedna ovakva drzava sa oko 10 miliona stanovnika vec uveliko funkcionise. Oni vec imaju prototip jedne platforme sa prostorom za oko 300 stanovnika, a svako prosirenje bi znacilo spajanje novih platformi na vec postojece.\nIako cela ideja na papiru izgleda dobro, naisla je i na veliki broj kriticara, a sta ce se od svega ovoga ostvariti, ostaje da se vidi.


Kojić: Definitivno pređena "crvena linija"\nFoto: N.N. | Kojić: Definitivno pređena "crvena linija"\nSrna 09.08.2021 17:41\nBANJALUKA - Direktor Republičkog centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženja nestalih Milorad Kojić izjavio je danas Srni da određivanje pritvora predsjedniku Boračke organizacije Republike Srpske Milomiru Savčiću pokazuje da je pravosuđe na nivou BiH na ovom, kao i na bezbroj drugih slučajeva, definitivno prešlo crvenu liniju.\n"Nije dovoljno samo ono što piše u zakonima jer to za njih očigledno ne znači ništa, niti vrijedi, već primjenjuju klasični oblik sile, što je nedopustivo", istakao je Kojić.\nOn je naglasio da Savčić nije nijednog trenutka prekršio nijednu mjeru koja je bila određena, a njegovi javni istupi su se odnosili na razne teme, među kojima i one koje se odnose na stradanje Srba u Podrinju i Krajini, kao i druga pitanja koja nemaju veze za ono za šta ga optužnica tereti.\n"Ovim načinom idu korak dalje i pokušavaju da svima onima koji su optuženi zabranjuju da pričaju o stradanju Srba u Podrinju, o svim događajima u ratu gdje su stradali Srbi. Ovo je prevršilo svaku mjeru i takvo ponašanje ne dozvoljava da se pravnim sredstvima odbrana suprostavi", naveo je Kojić.\nNATO najavio pomoć BiH\nBorenović: SNSD brani neodbranjivo\n"Poistovjećuju nas sa ministrima, a borimo se za golu egzistenciju"\nOdbijen zahtjev Lukića da bude pomilovan zbog njegove djece iz Srbije i iz Evrope\nVišković: Ne smijemo zaboraviti poginule borce VRS\nPredsjedavajući Skupštine USK optužen za trgovinu glasovima\nCvijanović: VRS glavna okosnica i garant opstanka RS\nŠpirić od sutra predsjedavajući Doma naroda\nKesić: Bošnjaci hoće da obrišu ime Srpske


Evidentiranja prometa na malo subjektima javnog sektora • Knjigovodstvena agencija NIMI\nEvidentiranja prometa na malo subjektima javnog sektora\nU novom službenom glasniku od maja 2022. godine donate je dopuna pravilnika o PDV-u\nMinistar finansija doneo je Pravilnik o dopuni Pravilnika o porezu na dodatu vrednost, koji je objavlјen u “Službenom glasniku RS” br. 59/22 od 20. maja 2022. godine i koji stupa na snagu narednog dana od dana objavlјivanja.\nU Pravilniku o porezu na dodatu vrednost (“Službeni glasnik RS”, br. 37/21, 64/21, 127/21 i 49/22), posle člana 198. dodaje se član 198a, koji glasi:\n“Za promet dobara i usluga za koji je izdat fiskalni račun u skladu sa propisima kojima se uređuje fiskalizacija, obveznik PDV na zahtev subjekta javnog sektora određenog propisima kojima se uređuje elektronsko fakturisanje izdaje elektronsku fakturu u skladu sa tim propisima.\nZahtev iz stava 1. ovog člana naročito sadrži:\nbroj fiskalnog računa iz stava 1. ovog člana;\nizjavu subjekta javnog sektora da PDV iskazan u fiskalnom računu iz stava 1. ovog člana nije korišćen kao prethodni porez, odnosno da je izvršena ispravka odbitka prethodnog poreza.\nPosle izdavanja elektronske fakture iz stava 1. ovog člana, obveznik PDV može da izda fiskalni račun u kojem je naveden podatak “refundacija” za promet za koji je izdat fiskalni račun i elektronska faktura iz stava 1. ovog člana.”\nNa ovaj način (trajno ili privremeno) rešava se pitanje evidentiranja prometa na malo koji obave obveznici PDV subjektima javnog sektora u sistemu elektronskih faktura.\nMnogi pretplatnici obraćali su nam se sa konstatacijom da se fiskalni računi koji su izdati sa identifikacijom kupca (vrsta kupca 12 i PIB i JBKJS) ne vide u sistemu elektronskih faktura.\nPrema našim saznanjima efiskalizacija i efakture trebalo bi da funkcionišu kao povezani sistemi, ali dokumenti uneti sistem za upravlјanje fiskalizacijom (fiskalni računi izdati sa identifikacijom kupca iz javnog sektora) još uvek se ne vide u sistemu elektronskih faktura.\nZbog toga je propisano da, nakon nabavke dobara i usluga u maloprodajnom objektu, subjekat javnog sektora može se obratiti obvezniku PDV koji mu je izdao fiskalni račun sa zahtevom da mu izda elektronsku fakturu. Pri tome se u zahtevu poziva na broj fiskalnog računa za koji želi da mu se izda elektronska faktura i izjavlјuje da nije koristio prethodni PDV koji je iskazan u fiskalnom računu ili da je ispravio odbitak prethodnog PDV.\nKako registrovati privredno društvo\nKako registrovati preduzetničku radnju\nPreduzetnici paušalaci, njihova prava i obaveze


Ministar sporta Vanja Udovičić obiśao srpske vaterpoliste na treningu – Sport ONLINE\n22/12/2020 Dejan M. Andrić Sportovi na vodi, Vaterpolo, Vesti 0\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić zajedno sa predstavnicima Vaterpolo saveza Srbije prisustvovao je treningu vatepolista Srbije u novom balonu na SRPC „Milan Gale Muškatirović“.\n„Nastavljamo sa ciljem da sport bude dostupan za sve i nastavljamo nikad veće ulaganje u sportsku infrastrukturu i nikad veća davanja savezima. Zato smo danas ovde na Dorćolu da otvorimo, moram da kažem, novi bazen.“\n„Dobijamo bazen koji će moći da se koristi tokom cele godine. Dajemo mogućnost seniorskoj reprezentaciji, ali i mlađim kategorijama, kao i svi sportovima orijentisanim na vodu, da imaju bolje uslove, dodatne termine i da imaju kvalitetne uslove da se pripreme što bolje za naredni period“, rekao je Udovičić novinarima.\nPredsednik VSS Viktor Jelenić rekao je da zatvoreni balon velika stvar za srpski vaterpolo, posebno u vremenu pandemije koronavirusa.\nIzabranici Dejana Savića su počeli pripreme, koje će trajati do 29. decembra i nastaviće se posle novogodišnjih praznika 3. januara.


Bolnica na Cetinju prazni krevete za slucaj nereda u nedelju\nTanjug 3. septembra 2021. 10:50\nPODGORICA – Dva dana uoči ustoličenja izabranog mitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija u Cetinjskom manastiru, podgorička Pobjeda pišse da je direktor cetinjske bolnice Vladimir Pavićević naložio da do nedelje, 5. septembra, na kućno lečenje budu otpušteni bolesnici kod kojih je to moguće, da bi se oslobodilo što više krevete za slučaj da toga dana dođe do nereda.\nPobjeda je tu informaciju objavila pod nadnaslovom: „Odluke koje plaše“ i, uz tvrdnju, da je Pavićević takvu odluku doneo posle sastanka sa predstavnikom Uprave policije u sredu.\n„Odluku sam doneo iz razloga bezbednosti pacijenata i bolničkog osoblja i da kapaciteti bolnice budu spremni za eventualni prijem pacijenata ako bi došlo do nečega. Imaćemo i pojačanu pripravnost osoblja čitavog dana“, rekao je Pavićević.\n„Crkva Srbije“, kako ovaj podgorički dnevnik naziva Mitropoliju crnogorsko primorsku SPC (SPC) naumila je, kažu, da 5. septembra na Cetinju, u Cetinjskom manastiru, hirotoniše svog mitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija Mićovića „ne obazirući se na žestok otpor Cetinjana i ogromnog dela crnogorske javnosti tom činu koji doživljavaju direktnim atakom na suverenost Crne Gore i ponižavanjem naše zemlje“.\n„Crnogorska vlast, koju je i konstituisala Crkva Srbije, odbija da zabrani ovaj događaj i izađe u susret zahtevu Cetinjana i ogromnog dela građana naše zemlje da ustoličenje obave u svom hramu – Hramu Hristovog vaskrsenja u Podgorici“, piše list.\nPodseća, međutim, da je podršku neprijavljenom skupu na Cetinju dao predsednik Milo Đukanović.\nĐukanović je u subotu najavio da će lično prisustvovati tom protestnom skupu, ako u međuvremenu ceremonija ustoličenja ne bude izmeštena sa Cetinja.\nTa Đukanovićeva najava je u delu aktuelne vlasti protumačena da je on inspirator svih podela i dizanja tenzija poslednjih sedmica u Crnoj Gori.


Zarif odgovorio Trampu: Iran ima prijatelje\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 02.Apr.2020, 09:13 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nIran nema posrednike, ali ima prijatelje, napisao je iranski ministar spoljnih poslova Mohamad Džavad Zarif na Tviteru, dan pošto je američki predsednik Donald Tramp rekao da ta zemlja ili njeni posrednici planiraju napad na američke mete u Iraku.\nTramp je na Tviteru naveo da će u slučaju eventualnog napada Iran platiti visoku cenu, prenosi Rojters.\n"Nemojte da vas zavaraju uobičajeni ratni >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << huškači, opet. Donald Tramp - Iran ima prijatelje: Niko ne može da ima milione posrednika. Za razliku od SAD koje prikriveno lažu, varaju, ubijaju - Iran deluje samo u samoodbrani", napisao je Zarif na Tviteru.\nOn je dodao da Iran ne počinje ratove, ali da će dati lekciju onima koji to rade.\nBlic: Tramp upozorio Iran da ne napada američke vojnike u Iraku


Ulaganja u zvorničko obrazovanje preko 5.000.000 KM – Zvornik Danas\nNaslovna/izbor urednika/Ulaganja u zvorničko obrazovanje preko 5.000.000 KM\nZVORNIK – U periodu od 2008. godine do danas u obrazovanje u Zvorniku uloženo je 5.010.700 KM što je daleko više nego prethodnih 30 godina. Od toga Vlada Republike Srpske uložila je 3.035.000 KM, Grad Zvornik 1.285.700 KM i donatori 690.000 KM.\nIz ovih sredstava izgrađeni su školski objekti, fiskulturne sale, rekonstruisani postojeći školski objekti.\nU okviru kapitalnih ulaganja izgrađene su nove devetogodišnje škole u Karakaju i Branjevu, te fiskulturne sale za školu u Čelopeku i Srednjoškolski centar „Petar Kočić“ za šta je Vlada Republike Srpske izdvojila 2.785.000 KM, a Gradska uprava 533.000 KM.\nVlada Republike Srpske uložila je i 163.000 KM za izgradnju centralnog grijanja u osnovnim školama u Oraovcu, Drinjači i Pilici, te 26.000 KM za izgradnju mokrih čvorova u školi u Oraovcu.\nSredstvima Kabineta Predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika u visini od preko 60.000 KM opremljeni su kabineti u Srednjoškolskom centru „Petar Kočić“, rekonstruisana biblioteka i krov na novoj zgradi Tehničkog školskog centra, te nabavljena oprema za Dječiji vrtić „Naša radost“.\nGrad Zvornik je između ostalog izdvojio 90.000 KM za izgradnju centralnog grijanja u i rekonstrukciju krova u školi u Roćeviću, 77.000 KM za nabavku kotlova za centralno grijanje , te za zamjenu stolarije i postavljanje fasade na školi u Kozluku. Pored toga, uloženo je i 12.000 KM za rekonstrukciju mokrih čvorova u Tehničkom školskom centru, te 20.000 KM za opremanje dnevnog boravka i zamjenu stolarije u osnovnoj školi „Sveti Sava“, kao i 16.000 KM za opremanje namještajem učionica u osnovnoj školi u Zvorniku. Značajna sredstva izdvojena su i za građevinske zahvate u okviru sanacije školskih objekata, dezinfekciju prostorija u školama i druge radove, dok je 250.000 KM Grad Zvornik izdvojio za izgradnju dijela sprata, opremanje i gasifikaciju vrtića i adaptaciju jasličkog prostora u Zmajevcu.\nPored ovih sredstava, svake godine iz gradskog budžeta izdvajaju se i sredstva za finansiranje materijalnih troškova škola.\nMeđu donatorima izdvaja se UNDP i UNICEF sa izdvajanjem od 310.000 KM za za sanaciju krova i fasade na zgradi sa fiskulturnom salom i radionicama, te nabavku opreme u Tehničkom školskom centru. UNDP je izdvojio i 220.000 KM za zamjenu kompletne stolarije na Srednjoškolskom centru „Petar Kočić“.\nulaganja zvorničko obrazovanje zvornik


Dan online - Politika: Do napretka bez podjela - 2018-03-18\nPolitika MLADEN BOJANIĆ GOVORIO NA SJEDNICI PODGORIČKOG PZP-A\nKandidat većeg dijela opozicije na predsjedničkim izborima Mladen Bojanić kazao je da je njegova uloga da zajedno s građanima ide ka istom cilju – da bez svađa i podjela organizuje dijalog čiji će cilj biti napredak Crne Gore. Bojanić je na sjednici odbora Glavnog grada Pokreta za promjene istakao da je posebno zadovoljan što se javlja sve veći broj apstinenata koji su zainteresovani za promjenu režima.\nČelnik Pokreta za promjene Nebojša Medojević je naglasio da su predsjednički izbori 15. aprila izbori između dva puta.\n– Jedan put predstavlja Mladen Bojanić kao zajednički kandidat opozicije, a to je put konzenzusa, pomirenja, dogovora, fer izbora, mirnog i političkog rješenja krize. Drugi put, koji predstavlja bilo koji kandidat ovog režima, jeste put podjela, tenzija i sukoba, koji Crnu Goru može dovesti, i već je dovodi, u konflikte – kazao je Medojević.\nPotpredsjednica PzP-a Branka Bošnjak je kazala da je najbitnije da se najveći dio opozicije ujedinio i da je spreman za zajedničku borbu za konačno oslobađanje i ozdravljenje Crne Gore, „dok kod DPS-a vlada konfuzija i unutarstranački sukob oko predsjedničkog kandidata“.


Nagrada za Blitz Cinestar, najbolji bioskopi u Evropi - www.lobi-info.rs\nMarija K. 11. aprila 2019., 10:39 4.8k Views\nIz CineEurope posebno su istakli kako je Blitz CineStar izuzetno predan u pružanju najboljeg mogućeg bioskopskog doživljaja svojoj publici, stavljajući u prvi plan stalne inovacije, čime su postali jedan od vodećih i najbrže rastućih bioskopskih lanaca u regiji i Evropi.\nOd svog osnivanja 2003. godine do danas, CineStar Cinemas grupa u regiji broji 23 multipleksa (uključujući naredni u Beogradu), sa 145 digitalnih dvorana i preko 23.000 sedišta. Zajedno sa gotovo 5 miliona prodatih ulaznica godišnje to čini CineStar Cinemas najvećim i najuspešnijim bioskopskim prikazivačem u regiji.\nIzuzetna nam je čast da primimo ovu vrednu nagradu CineEurope, ali i zadovoljstvo i ponos što je struka prepoznala naš stalni napor, ulaganje, ali i znanje. – kaže Zoran Savić, direktor Blitz-CineStar Srbija\nOn se zahvalio svim zaposlenima, poslovnim partnerima i vernim posetiocima, koji su takođe deo ovog uspeha. Kako dodaje, vizija „bioskopa sa pet zvezdica“ je očigledno bila pun pogodak.\nKako je najavio, najnoviji projekat u Beogradu, u Ada Mall-u koji se upravo gradi, biće najlepši i najmoderniji bioskop u Srbiji.\nPrethodna objava Kiki Lesendrić pevao sa osnovcima iz OŠ „Rade Drainac“ u okviru pop-rok sekcije\nSledeća objava Logopedi šokirani budućim prvacima, stanje alarmantno


Amerikanci na putu da okončaju evakuacije na vrijeme - BIGportal.ba\nAmerikanci na putu da okončaju evakuacije na vrijeme\n25 Avgusta, 2021 25 Avgusta, 2021 040\nAmerički predsjednik Džozef Bajden rekao je liderima G7 da su SAD na putu da okončaju povlačenje iz Avganistana do 31. avgusta, zavisno od saradnje talibana, saopšteno je danas iz Bijele kuće.\nBajden je poslao više hiljada američkih vojnika na aerodrom u Kabul nakon što su talibani preuzeli kontrolu nad Kabulom i većim dijelim Avganistana.\nSkoro 6.000 vojnika pomaže u evakuaciji američkih državljana i ugroženih Avganistanaca.\nPentagon je nešto ranije saopštio da će Bajden poštovati rok za povlačenje, 31. avgust.\nTokom sastanka sa liderima G7, predsjednik je poručio da će zadatak u Kabulu biti završen na osnovu naših ciljeva. On je potvrdio da smo na putu da okončamo evakuacije do 31. avgusta – rekla je portparol Bijele kuće Džen Psaki.\nPrema njenim riječima, Bajden je ostalim liderima G7 rekao da će okončanje misije do 31. avgusta zavisiti i od saradnje sa talibanima, uključujući neprestan pristup za one koji žele da se evakuišu do aerodromu.\nOna je istakla da je Bajden zatražio od Pentagona i Stejt departmenta da iznesu i dodatne planove za prilagođavanje roku, ukoliko to bude neophodno.\nAmerički zvaničnici izjavili su i da su SAD u redovnom kontaktu sa talibanima i da je iznesen jasan stav da rok zavisi i od njihove saradnje.\nKon: “I zatvaranje svega je rješenje”\nSrbija maksimalna i protiv Azerbejdžana


Nešić na Samitu demokratije jugoistične Evrope - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Politika Nešić na Samitu demokratije jugoistične Evrope\nNešić na Samitu demokratije jugoistične Evrope\nPrethodna četiri dana u Bečićima u Crnoj Gori održan je regionalni forum ALPI (Institut za napredno liderstvo u politici) lidera za zapadni Balkan kao i treći samit demokratije jugoistočne Evrope (SEEDEM).\nNa Samitu su govorili Gabrijel Eskobar, Miroslav Lajčak, Dritan Abazović i ostali uvaženi govornici iz regiona zapadnog Balkana, predstavnici EU, predstavnici SAD-a kao i domaćina IRI-ja (Međunarodni republikanski institut). Delegaciju Srbije su predstavljali šest predstavnika političkih stranaka i vlasti i opozicije a takva raspodela je zastupljena i u ostalim zemljama regiona sa ciljem međusobne razmene iskustva i kako da svi zajednički može da se deluje na kreiranje politike.\nKoaliciju Moramo predstavljao je Nikola Nešić, odbornik SG Kragujevca i izabrani narodni poslanik NSRS:\n“Kompleksni problemi koji postoje u regionu donose to da i debate predstavnika regiona su visokog inteziteta ali je bitno da se razgovara jer dijalog je jedini alat koji se može primetini u diplomatiji. Teret prošlosti je sveprisutan ali potrebno je i pokazali smo zajedno želju da želimo da u svim procesima napravimo progres, različita mišljenja su iskorišćena kao prednost a ne prepreke”, naveo je Nešić.\nPrethodni članakOdržana akcija posvećena bezbednosti u saobraćaju\nSledeći članakRadnici FIAT-a najavili blokade\nZajedno (MORAMO): Predata prijava DRI za Trg Vojvode Radomira Putnika\nNS: Protest i blokada puta kao poslednja odbrana od „ekonomskog tigra“\nStojković: Snažna podrška radnicima FIAT-a


Kuehne + Nagel i Air France KLM Cargo uvode vazdušni transport tereta bez emisije štetnih gasova - logistikaitransport.com\nKuehne + Nagel i Air France KLM Cargo uvode vazdušni transport tereta bez emisije štetnih gasova\nUlaganje u upotrebu SAF (sustainable aviation fuel) održivog vazduhoplovnog goriva.\nKuehne + Nagel i Air France KLM Cargo su, u cilju smanjenja emisije CO2 u vazduhoplovnoj industriji, pokrenuli prvu karbon neutralnu vazdušnu teretnu liniju između Severne Amerike i Evrope.\nOvakva inicijativa predstavlja korak bliže razvoju industrije održivog avionskog goriva, kao i podizanju svesti kompanija o održivoj budućnosti vazduhoplovstva. U toku cele godine, kompletan teretni prevoz kompanije Kuehne + Nagel i grupacije AFKLM (Air France KLM Martinair Cargo) na relaciji Los Anđeles- Amsterdam, obavljaće se, isključivo,\nodrživim avionskim gorivom koje će smanjiti emisiju CO2. Glavni izazov saradnje dve kompanije je izgradnja industrije održivog goriva, kako bi ono moglo da se nađe u masovnoj upotrebi.\nPrva Kuehne + Nagel karbon neutralna ruta, predstavlja početak putovanja ove kompanije u letove bez emisije ugljen-dioksida, sa ciljem postizanja potpune održivosti u kargo saobraćaju do 2030. godine. Sa hemijskim i fizičkim karakteristikama koje su gotovo identične uobičajenom mlaznom gorivu, primena održivog goriva je ključni korak u ekološkoj tranziciji avio-prevoza. Da bi se osigurala potpuna karbon neutralna ruta, emisija ugljen dioksida nastala tokom proizvodnje, prerade i transporta bio goriva biće praćena kroz Kuehne + Nagel sertifikovane projekte: Verified Carbon Standard (VCS) i/ili Gold Standard (GS).\nAir France KLM Martinair Cargo (AFKLMP) svojim klijentima omogućava da izračunaju emisiju ugljen-dioksida koja je nastala tokom njihovih letova i da neutrališu svoj uticaj na zagađenje, tačnije da izaberu kolika će sredstva da odvoje za Air France-KLM program održivog avio-goriva.\n„Ulaganjem u održivo gorivo, našim klijentima obezbeđujemo nezavisni izveštaj koji ukazuje na količinu postignutog smanjenja emisije ugljen dioksida“, saopštili su ispred teretnog odeljenja avio kompanije. „Svojim učešćem u SAF programu, naši klijenti ne samo da potpomažu smanjenje emisije ugljen-dioksida, već potvrđuju svoju snažnu posvećenost koja donosi konkretne rezultate na putu ka održivoj budućnosti“.\nMob track 24 dynamics\nInstaliran prvi еlеktropunjač na Koridoru 10, do kraja lеta još čеtiri...\nNovi električni kamion VOLTA ZERO sve bliži serijskoj proizvodnji


Mateja Ćurić drugi na Masters turniru Teniskog saveza SrbijeSavremena gimnazija\nMateja Ćurić drugi na Masters turniru Teniskog saveza Srbije\nOctober 18, 2017 Comments Off on Mateja Ćurić drugi na Masters turniru Teniskog saveza Srbije\nSavremeni gimnazijalac Mateja Ćurić zauzeo je drugo mesto na teniskom turniru Masters koji je organizovao Teniski savez Srbije. Mateja se takmičio u kategoriji dečaka do 16 godina, a nakon niza odličnih mečeva došao je do najvrednijeg trofeja u dosadašnjoj juniorskoj karijeri.\nKruna napornog rada i velike posvećenosti\nMasters turnir bio je poslednji u nizu od četiri turnira Teniskog saveza Srbije na kojima je talentovani Mateja Ćurić učestvovao. Savremeni gimnazijalac je naporno i posvećeno trenirao tokom celog leta kako bi bio spreman da na terenu pruži svoj maksimum i zablista u pohodu na nove pobede i medalje.\nZalaganje, trud i požrtvovanost su se isplatili, a Mateja je nagrađen visokim drugim mestom i peharom, čime je ispunio svoj dečački san.\nMateji želimo sreću u nastavku sezone i još dobrih rezultata na teniskim terenima širom sveta.


pink.rs | Tramp optužio Iran da NE POŠTUJE nuklearni sporazum, ali ga nije poništio\nMeđunarodni posmatrači s druge strane tvrde da Iran u potpunosti poštuje odredbe nuklearnog sporazuma.\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je danas da SAD neće potvrditi da se Iran pridržava nuklearnog sporazuma.\nTramp, međutim, nije poništio sporazum kako je obećao u predizbornoj kampanji. On je pitanje tog sporazuma prepustio Kongresu i drugim stranama koje su potpisale dogovor s Iranom 2015. godine.\nTramp je u obraćanju u Beloj Kući rekao da Iran ne poštuje duh nuklearnog sporazuma, kao i da je Teheran više puta prekršio odredbe tog sporazuma.\n- Ne mogu i neću da potvrdim pridržavanje (nuklearnom sporazumu) - kazao je američki predsednik.\nOn je nazvao režim u Iranu "fanatičnim" i najavio oštriju strategiju kako bi se sprečilo finansiranje terorizma.\nDodao je da će se konsultovati sa saveznicima o tome kako nuklearni sporazum može da se promeni.\nPredsednik SAD je optužio Iran da finansira terorizam i dodao je da će uskratiti Teheranu "sve putanje do nuklearnog naoružanja". Dodao je da će nova strategija baviti i brzim širenjem iranskih raketa i oružja.\nTramp je rekao da će njegova administracija blisko sarađivati sa Kongresom na ispravljanju "brojnih mana" koje sporazum ima kako bi se osiguralo da Iran više nikada ne može preti SAD nuklearnim oružjem.\nOn je naveo da će se povući iz sporazuma potpisanog u vreme bivšeg predsednika SAD Baraka Obame, ako Kongres ne usvoji novi zakon.\nTrampova adminstracija je danas uvela nove sankcija iranskoj Revolucionarnoj gardi, navodeći da ona podržava terorizam. Ministarstvo finasija SAD je navelo da Revolucionarna garda podržava ubojite aktivnosi Hezbolaha i Hamsa, kao i režim sirijskog predsedsednika Bašara Asada.\nSAD ipak nisu svrstale Revolucionarnu gardu na listu terorističkih organizacija.\nVelike sile ponovo upozorile Iran: Ako nuklearni sporazum bi propadne - uvodimo sankcije!


Blog post - Kako da vaš dom postane sigurniji\nSigurnost i bezbrižnost su dva pojma čije pravo značenje ponekad shvatimo tek kad ih izgubimo. Aktuelni trenutak je takav da skoro ništa nije izvesno i da konstantno živimo u nekom stanju iščekivanja i nadanja. A u takvom stanju prvobitno želimo da zaštitimo sebe i svoju porodicu, kao i dom u kome u poslednje vreme provodimo sve više vremena. Jedan od načina na koji to možemo učiniti i samim tim povećati gorepomenuti stepen sigurnosti jeste ulaganje u kućni sistem za video nadzor.\nMožda je ugrađivanje video nadzora nekad delovalo kao preskupo i rezervisano prevashodno za firme, ali sada je situacija na tržištu ipak drugačija. Cene kućnih nadzornih sistema su povoljnije, a prednosti koje njihovo ugrađivanje donosi predstavljaju ozbiljan razlog da i vi razmislite o tom koraku. Bezbednost i miran san vas i vaše porodice moraju biti na prvom mestu, a razvoj tehnologije doneo je mnoge inovativnosti na ovom polju – bolji kvalitet slike na kamerama, veći kapacitet za skladištenje snimaka, kao i niže cene. Shoppster vam nudi mnogo proizvoda za kućni nadzor kompanije Manicom, a koje su sve prednosti njihove kupovine, saznajte u nastavku.\nManicom CCTV doo\nIstraživanja i dosadašnja iskustva mnogih korisnika kućnih nadzornih sistema pokazali su da se lopovi mnogo ređe odlučuju da pljačkaju domove koji imaju instalirane kamere od onih koji ih nemaju. Ovde naravno govorimo o pravim kamerama, poput Dahua HAC-HFW1400R-Z-IRE6 kamere, a ne lažnim, koje oni mogu lako da prepoznaju. Pomenuta kamera se može koristiti i danju i noću, ima podesivi vidni ugao i veliku osetljivost, a poseduje i infracrvene diode maksimalnog dometa do 60 metara. U slučaju da postavite ovakvu ili sličnu kameru na vaš dom, velika je verovatnoća da će lopovi odlučiti da je zaobiđu, a čak i da se ipak odluče da pokušaju krađu, kamere će to zabeležiti i olakšati proces njihovog identifikovanja i hvatanja. U pojedinim slučajevima, ove sisteme je moguće direktno povezati sa policijom, poput alarma u bankama, tako da oni odmah šalju obaveštenje policiji da se nešto dešava na vašem posedu.\nKada kupite i instalirate komplet za video nadzor, koji obuhvata nekoliko kamera i pokriva sve uglove vašeg poseda, sebi ste praktično obezbedili način da imati stalni pregled situacije u okolini bez izlaska iz kuće. To u praksi znači da preko kamera možete videti i nešto što ne možete sa prozora ili vrata i, ukoliko čujete neki čudan zvuk, možete brzo proveriti o čemu se radi. Ne samo da vam to štedi izlazak iz kuće, već i pruža dodatnu sigurnost, jer u svako doba pruža sveobuhvatnu zaštitu. Samo treba da izaberete određenu kombinaciju kamera i postavite ih na ključna mesta. Ovakav sistem nadgledanja možete koristiti i kao način da proverite ko je ispred vrata, a i kao dodatni stepen zaštite za starije osobe.\nDržanje dece i ljubimaca na oku\nKada smo već kod članova porodice, svi roditelji žele da zaštite decu i znaju da su bezbedna. U slučaju da se njihov dolazak iz škole poklapa sa vremenom kada ste vi na poslu, uz pomoć sistema kućnog nadzora možete proveriti da li su deca stigla kući i da li su u redu. Uz pomoć pregleda na daljinu i prenosa uživo možete pratiti situaciju dok i sami ne dođete kući, a to može pomoći i u proveravanju bejbisitera dok ste vi i partner negde van kuće. Bezbednost dece je ipak prioritet, ali mnogi i kućne ljubimce smatraju članovima porodice. Ponekad smo prinuđeni da i njih ostavimo same kod kuće, tako da je video nadzor ujedno i dobar način da proverimo šta oni rade dok mi nismo tu. Ovo isto važi i za situacije kada ste na odmoru ili van grada na nekoliko dana, pa samo želite da na brzinu proverite da je sve u redu sa vašim domom i da li je stanje isto kao kad ste otišli. Za to je dovoljno samo nekoliko minuta i malo upoznavanja sa uputstvom za upotrebu, a rešiće vas mnogih uobičajenih briga.\nOvo je možda najveća i najočiglednija prednost ovakvih sistema. Sa njima ćete biti bezbrižniji, jer znate da je vaša porodica zaštićenija i da ste učinili ono što je u vašoj moći da sprečite krađe. Bez obzira na to da li ćete izabrati na primer Dahua HAC-HFW1400S-POC-0280B-S3A kameru, model SD59225I-HC, ili neku njihovu kombinaciju, važno je da su one pristupačne i veoma lake za upotrebu. Ovo je dugoročno ulaganje koje će vam se u svakom slučaju isplatiti. Čak i za neželjene slučajeve pljačke, kamere su tu kao dokaz i pomoć prilikom traženja obeštećenja na ime polise kućnog osiguranja. Kućni sistem za nadzor u nekim slučajevima može i smanjiti iznos koji će vam osiguravajuća kuća tražiti na ime osiguranja vašeg doma.\nPosedovanje kućnog sistema nadzora danas nije rezervisano samo za retke, već ga mogu priuštiti gotovo svi. Uz pravi izbor, vaš dom će biti zaštićen iz svih uglova i vaša porodica će moći bezbrižnije da spava, a to nema cenu.


Prijatelji dece Srbije 20.09.2019.\nPrijatelji dece Srbije, a u sklopu projekta ,,Deca i mediji – Sprečimo zloupotrebu dece u medijske i političke svrhe'' su uradili monitoring dnevne i nedeljne štampe u periodu od 2-8. septembra, a u cilju detekcije problema izveštavanja te podrške dobrim praksama u izveštajima i vestima koje na bilo koji način uključuju decu. Na kraju izveštaja nalaze se glavna zapažanja, te preporuke za kvalitetnije izveštavanje o deci.\nOd ukupnog broja objava koje su na bilo koji način uključile decu – 328, raspodela po štampanom mediju obuhvaćenom monitoringom je sledeća:\nAko sagledamo tematiku kojom su novinari i redakcije bavile, procentuana raspodela je izgleda ovako:\nGlavni nalazi nedeljnog monitoringa:\nDeca su u najvećem broju tekstva obuhvaćena u domenu crne hronike, sa 34 odsto. Veliki broj tekstova otkriva identitet dece žrtava, posredno ili neposredno. Takođe, objavljuju se šokantni i gnusni detalji nesreća ili drugih stradanja dece.\nPočetak školske godine i teme obrazovanja nalaze se na drugom mestu – u 20 odsto novinskih članaka. Uglavnom su obuhvaćene teme inovacija u obrazovnom sistemu, ulaganju države u obrazovne institucije, te problemima sa kojima se susreću nastavnici – štrajk prosvetnih radnika. Mali broj tekstova je davao kritički osvrt na obrazovni sistem, postojeće probleme te detaljnije analize i sagledavanje mogućnosti za unapređenje obrazovanja dece.\nDeca poznatih se sa 9 odsto nalaze na trećem mestu obuhvata svih objava koje se tiču dece. Većina tekstova se bavi rođenjem dece poznatih ličnosti, koji delimično otkrivaju njihov identitet.\nTekstovi koji se bave roditeljskim pravima i edukacijom roditelja čine 7 odsto i tiču se edukacije dece (ishrana, zdravi stilovi života, početak školske godine), te kršenjem roditeljskih prava i mogućnosti zajedničkog delovanja u sprečavanju takvih pojava.\nPolitičari i deca – u 6 odsto objava koja se tiču dece, deca su po pravilu neposredno uključena „kao ilustracija“ u aktivnosti političkih aktera. Na većini objavljenih fotografija, kao i u tekstovima nije zaštićen identitet dece.\nInformacije od važnosti za decu i aktivnostima dece/za decu čine 5 odsto od celokupnog broja tekstova.\nZdravljem dece su se novinari bavili u 5 odsto tekstova. Tekstovi se, uglavnom, odnose na ishranu, a mali broj listova se bavio psihofizičkim zdravljem dece.\nNovinari su se bavili prenosom senzacionalističkih vesti iz sveta koje se tiču dece u 4 odsto tekstova, i ovi tekstovi ostavili su izložen identitet dece o kojima je reč.\nTemom sigurnosti dece u saobraćaju, mediji su se bavili u 4 odsto objava o deci. Iz ovog segmenta izuzimamo tekstove iz oblasti crne hronike. Mediji su se najviše bavili ovom tematikom kroz izjave Ministra unutrašnjih poslova, ali bez analiza problema i posledica.\nRaznoraznim humanitarnim aktivnostima usmerenim ka deci mediji su se bavili u 3 odsto tekstova. Uglavnom su obuhvaćeni tekstovi koji se tiču mnogočlanih porodica, te apelom za društvenu pomoć bolesnoj deci. U ovu kategoriju tekstova obuhvatili smo i plaćene PR tekstove koji se tiču dobrotvornih aktivnosti određenih kompanija.\nUspešnom decom te uspehu dece na međunarodnim takmičenjima mediji su se bavili u 2 odsto svih objava, i to krajem nedelje.\nDecom na margini, odnosno, decom u teškom socijalnom položaju, štampani mediji su se bavili u samo 1 odsto svih objava, odnosno, u 3 teksta.\nCilj nedeljnog monitoringa dnevne štampe bio je da uvidimo na koji način mediji izveštavaju o deci/za decu. Na osnovu nedeljnog monitoringa, formulisali smo sledeće preporuke:\nTekstovi u domenu crne hronike: Samo po sebi je problematično što je interesovanje štampanih medija u izveštavanju o deci najviše okrenuto senzacionalizmu crne hronike – u preko 30% tekstova. Sledeći i najvažniji problem je činjenica da je u većini ovih tekstova nezaštićen identitet dece čime se ugrožava privatnost, dostojanstvo a često i bezbednost. Zbog svega navedenog, potpuni identitet dece mora biti zaštićen. Otkrivanje identiteta dece u tekstovima se dešava posredno i neposredno. Posredno, objavljivanjem ličnih podataka o deci koja su uključena (ime i prezime, ime i inicijal, fotografija…) te neposredno (objavljivanjem informacija o lokaciji, članovima porodice, preuzimanju fotografija sa društvenih mreža)… Izražen problem izveštavanja o deci u situacijama kada su žrtve bilo koje zloupotrebe i/ili krivičnog dela je i obilje nepotrebnih, neinformativnih a gnusnih detalja.\nObrazovanje: Potrebno je sa dodatnim kritičkim stavom sagledavati sve teme, a ne isključivo se oslanjati na izjave predstavnika institucija i političkih partija. Nedostaju tekstovi koji analiziraju obrazovni sistem te aktuelne izazove sa kojima se suočava.\nDeca pozntaih: Iako su deca poznatih tema od interesovanja za javnost, to nije interes javnosti. Verujemo da je većina ovih tekstova napisana uz saglasnost roditelja, ali to i dalje nije opravdanje za otkrivanje identiteta dece.\nTekstovi koji se bave roditeljskim pitanjima te položajem roditelja su od izuzetne važnosti. Podržavamo napore listova koji su se bavili ovom tematikom uz poziv ostalima da se bave ovim fenomenima.\nPolitičari i deca: Veliki procenat medija objavio je fotografije dece sa političkim ličnostima. Samo su pojedini zaštitili identitet dece zamagljivanjem fotografija. To mora da postane praksa, jer je već zakonska obaveza.\nZdravlje dece, kako psihičko tako i fizičko je izuzetno važno. Podržavamo novine koji pišu informativne tekstove za decu, roditelje i zdravstvene radnike na tu tematiku. Broj i kvalitet ovakvih tekstova neophodno je povećati.\nJako mali broj objava se bavio izveštavanjem sa dečijih događaja ili događaja namenjenih deci. Važnost kvalitetnog provođenja slobodnog vremena je od izuzetne važnosti za razvoj dece, te je preporuka da se najave i promovisnje ovakvih događaja za decu (radionica, kampova, festivala…) poveća.\nSigurnost dece u saobraćaju je izuzetno važna tema, te podržavamo pisanje na tu tematiku, uz kritički osvrt na analize i posledice.\nU društvu u kome svako četvrto dete živi na ivici siromaštva, izuzetno je važno podržavati humanitarne aktivnosti usmerene ka deci, ali baviti se analizom uzroka ovakvog stanja.\nJako je važno izveštavati o stvarnom položaju dece (ne samo u segmentu obrazoanja i crne hronike). U tom smislu, podržavamo izveštavanja o deci koja su postigla određene uspehe, jer se na takav način među decom i roditeljima promovišu suštinske vrednosti.\nNa osnovu nedeljnog skrininga se dalo zaključiti da se decom u teškom socijalnom položaju bavi jako mali broj medija. U kontekstu siromaštva, migrantske krize, i svega ostalog, važno je širiti svest javnosti o ovim problemima i teškom položaju dece iz marginalizovanih grupa.\nUočavamo da potpuno nedostaju sadržaji o kulturi za decu, kao i kulturni dodaci za decu, što smatramo velikim nedostatkom štampanih medija.\nPrimećuje se da se sve obrađivane teme, uglavnom, svode na osnovno informisanje, ili senzacionalističku obradu, a da je nedovljan broj istraživačkih i problemskih članaka, što bi bilo neophodno promeniti.\nPregled dnevnih izveštaja na osnovu kojih je napisan kumulativni izveštaj možete naći u nastavku:\nSubota i nedelja, 7-8. septembar


More ljudi u Bijelom Polju: Stigla litija duga 50 kilometara, ceo grad brani svetinje /video, foto/ - 23.01.2020, Sputnik Srbija\nLitija koja je rano jutros krenula iz mesta Bliškovo ka Bijelom Polju stigla je do svog odredišta. Litija je krenula od manastira Bliškovo jutros u 6 sati i 15... 23.01.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, bijelo polje, odbrana srpskih svetinja u crnoj gori, region\n17:19 23.01.2020 (Osveženo: 03:56 26.08.2021)\n© Foto : Avram BožanovićLitija u Bijelom Polju\n© Foto : Avram Božanović\nLitija iz Grančareva je stigla ispred crkve Svetih apostola Petra i Pavla, a predvodio ju je sveštenik Nikola Skopljak, javio je na svojoj stranici na Fejsbuku Milan Madžgalj.\nKako je ranije najavila Parohija vraneška i ravnorečka — litija je išla preko Pavinog Polja, Tomaševa i Ravne Reke, gde su se vernici priključivali, a s obzirom na dužinu litije, ove parohije su poručile da se zainteresovani vernici obezbede toplom odećom i obućom i ostalim potrepštinama.\nProtojerej Zoran Bubanja za Sputnjik je rekao da je litija od oko 50 ljudi krenula iz mesta Bliškovo jutros u 6 sati i 15 minuta.\nNjegovo očekivanje da će više vernika da se okupi tokom prolaska kroz ostala mesta do Bijelog Polja se obistinilo.\nOkupljeni su nosili krst, crkvene barjake i transparent „Samo sloga svetinje spasava“.


Karabah optužio Azerbejdžan za upotrebu kasetne municije - 03.11.2020, Sputnik Srbija\nKarabah optužio Azerbejdžan za upotrebu kasetne municije\nSlužba za vanredne situacije nepriznatog Nagorno-Karabaha saopštila je da su azerbejdžanske Oružane snage upotrebile zapaljivu kasetnu municiju tokom borbi. 03.11.2020, Sputnik Srbija\nsukob u nagorno-karabahu, evropa, svet, vesti, nagorno karabah, azerbejdžan\n11:50 03.11.2020 (Osveženo: 17:59 05.08.2021)\n© Sputnik / Valeriй Melьnikov / Uđi u foto-galerijuDim se vije nakon granatiranja Stepanakerta u Nagorno-Karabahu\nSlužba za vanredne situacije nepriznatog Nagorno-Karabaha saopštila je da su azerbejdžanske Oružane snage upotrebile zapaljivu kasetnu municiju tokom borbi.\n„Na teritoriji Nagorno-Karabaha primećena je nova vrsta oružja koju neprijatelj koristi. Analiza je pokazala da je reč o zapaljivoj kasetnoj municiji, dužine od oko 40 centimetara. Korišćenje takvog oružja protiv civila zabranjuje Ženevska i međunarodne konvencije“, saopštila je služba na Fejsbuku.\nNavodi se da se takva municija koristi za paljenje teritorije.\nOglasilo se i Ministarstvo odbrane Azerbejdžana koje je demantovalo vesti da je jermenska vojska likvidirala stroj azerbejdžanskih specijalaca u Nagorno-Karabahu, istakavši da je to „još jedna izmišljotina protivnika“.\nTakođe su saopštili da je azerbejdžanska vojska uništila još dva skladišta municije Oružanih snaga Jermenije, koja su se nalazila u blizini prestonice nepriznatog Nagorno-Karabaha.\nVideo je objavljen na zvaničnom Telegram nalogu Ministarstva odbrane Azerbejdžana.\nNemirna noć na Karabahu: Azerbejdžanska vojska u ofanzivi


MAESTRO STIŽE U BEOGRAD Marko Ferini drži majstorski kurs | Happy BSC portal\nJedan od vodećih evropskih pedagoga klasičnog baleta, maestro Marko Ferini iz Italije, održaće u Beogradu majstorski kurs od 13. do 18. januara, u organizaciji Nacionalne fondacije za umetničku igru.\nUčenik čuvene primabalerine milanske Skale - Lilijane Kozi, Ferini je pedagog značajnih italijanskih škola kao što su Akademija Teatra milanske Skale i Nacionalna akademija igre u Rimu, i kompanije Aterballetto iz Ređo Emilije.\nMaster klas je namenjen različitim uzrastima učenika koji pohađaju profesionalne baletske škole u Srbiji i mladim igračima. Plesač i pedagog, Ferini je čest gost evropskih trupa i baletskih škola, kao i član žirija mnogih baletskih takmičenja, a ovo mu je četvrti put da dolazi u Beograd kako bi radio sa talentima iz cele Srbije.\nOn će svakodnevno voditi časove klasičnog baleta u salama Baletske škole Nacionalne fondacije za igru u Beogradu, u Kolarčevoj 3. Grupe će biti podeljene na početnike (deca od 9-12 godina), srednji nivo (13-15 godina) i napredni-profesionalni nivo (16-20 godina).\nCilj ovog kursa je da približi nove metode iz oblasti pedagogije klasičnog baleta, kao i da omogući dragoceno iskustvo saradnje i kontakta između mladih igrača iz Srbije i evropskih baletskih pedagoga, škola i kompanija.


OTKRIVENO GDE JE TAJ MISTERIOZNI ŽBUN U BEOGRADU: Ovde DŽEPAROŠI bacaju ukradene NOVČANIKE, imaju razrađen plan\nŽbun se nalazi na jednom igralištu, a u policiji kažu da tako džepare profesionalci koji imaju razrađen plan\nObjavljeno: 27.04.2021. 09:25h\nŽbun se nalazi na jednom igralištu, a u policiji kažu da tako džepare profesionalci koji imaju razrađen plan.\n- Te grupe idu i do pet, šest članova od kojih je uglavnom samo jedan neposredni izvršilac, dok ostali imaju zadatak da osmatraju da li ih policija prati, gleda...Nakon izvršenog krivičnog dela oni preuzimaju ukradeni predmet i brzo se udaljavaju sa lica mesta - izjavio je Aleksandar Mitrović, šef Odseka za suzbijanje džepnih krađa.\n- Mi možemo svaki dan da uhapsimo sve lopove u Beogradu, ali to neće znatno uticati na smanjenje broja krivičnih dela, jer mehanizmi da se oni fizički sklone sa ulice je na pravosuđu. Znači, ako oni nakon hapšenja budu pušteni, istog dana će nastaviti da vrše krivična dela, jer se radi o profesionalnim izvršiocima koji rade to u vidu zanata i od toga žive ne samo oni, nego i njihove porodice - naveo je Mitrović.\nGrađani koji pronađu dokumenta ponekad sami potraže vlasnika ili odnesu u policiju, a radnici Gradske čistoće prazne novčanike pronalaze svakog meseca i postaraju se da budu vraćeni vlasnicima.\nPrema rečima Đure Jona iz Gradske čistoće, desi se i da ih vlasnici ukradenih novčanika ponekada pozovu i časte čokoladom ili kafom.\nDnevno se u Beogradu prijavi i do 12 džeparenja. Lopovi su najčešće u centralnim gradskim ulicama, tamo gde ima gužve, na pijacama u tržnim centrima, na pešačkim prelazima, semaforima.\nDRUGA DOZA VAKCINE DAVAĆE SE U HALI 3: Dr Milošević kaže da će se imunizacija obavljati bez zakazivanja!\nDOJILA SAM BEBU, A ONDA ME JE IZVREĐELA ŽENA (30)! UMRLA BIH DA SE DEKA NIJE UMEŠAO: Ispovest SRPKINJE boli!\nDRAMA U HITNOJ POMOĆI: Sve je počelo u 4.30 jutros, ženi je PUKAO VODENJAK


Cvijanovićeva: Srpska se bori za očuvanje ustavnih nadležnosti - 21.11.2021, Sputnik Srbija\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je danas da se Republika Srpska, 26 godina od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, bori za očuvanje... 21.11.2021, Sputnik Srbija\nCvijanovićeva je u Banjaluci rekla da nadležnosti moraju da budu tamo gde je to Ustavom predviđeno, prenosi RTRS.Ukazala je da bi bilo logično da se danas, nakon toliko godina, govori o političkom razumevanju, boljoj koheziji unutar BiH i unutrašnjem dijalogu, ali da se Republika Srpska danas bori za očuvanje ustavnih nadležnosti i sprečavanje daljeg razvlašćivanja.Prema njenim rečima, Republika Srpska se našla u nelogičnoj situaciji da objašnjava celom svetu da je važno da se pridržavamo Ustava.Navela je da sve ono što stranci nikad ne bi dozvolili u svojim državama dozvoljavaju i promovišu u BiH i istakla da je to unelo dosta frustracija u odnose u okviru BiH, između konstitutivnih naroda.U američkoj bazi Rajt Peterson u Dejtonu pre 26 godina parafiran je Dejtonski mirovni sporazum, čime je okončan rat u BiH.Tim sporazumom stvorena je BiH sastavljena od dva entiteta – Republike Srpske i Federacije BiH.Dejtonski sporazum zvanično je potpisan 14. decembra 1995. godine u Parizu.\n12:44 21.11.2021 (Osveženo: 12:47 21.11.2021)\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je danas da se Republika Srpska, 26 godina od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, bori za očuvanje i vraćanje svojih ustavnih nadležnosti.\nCvijanovićeva je u Banjaluci rekla da nadležnosti moraju da budu tamo gde je to Ustavom predviđeno, prenosi RTRS.\nUkazala je da bi bilo logično da se danas, nakon toliko godina, govori o političkom razumevanju, boljoj koheziji unutar BiH i unutrašnjem dijalogu, ali da se Republika Srpska danas bori za očuvanje ustavnih nadležnosti i sprečavanje daljeg razvlašćivanja.\n„Ali mi želimo da ova država funkcioniše u miru i stabilnosti. Republika Srpska je mesto u kojem naši građani ostvaruju svoja najvažnija prava. Iz tog razloga smatramo da je potrebno da se ojačaju njene institucije, a da bi se ojačale institucije, nadležnosti moraju da stanuju tamo gde je to Ustav rekao“, naglasila je Cvijanovićeva.


Potpisan sporazum /Zgrada Hitne pomoći uskoro u novom ruhu / Radio Sarajevo\nFoto: Hitna pomoć KS/Potpisivanje sporazuma o rekonstrukciji zgrade\nRadiosarajevo.ba/Hitna pomoć KS\nPotpisan sporazum / Zgrada Hitne pomoći uskoro u novom ruhu\n29. 07. 2019. u 13:07:00 Radiosarajevo.ba\nU multimedijalnoj sali zgrade Kantona Sarajevo potpisan je sporazum o finansiranju i implementaciji projektne dokumentacije „Rekonstrukcija i adaptacija centralnog objekta JU Zavoda za hitnu medicinsku pomoć KS.\nNaime, prošle godine je menadžment JU ZHMP KS na čelu sa direktorom Ademom Zalihićem pokrenuo inicijativu za rekonstrukciju i adaptaciju objekta što je prethodna, a i ova vlada KS podržala, te je danas to i ozvaničeno, navode iz ove institucije.\nPotpise na ovaj značajan događaj za Hitnu pomoć KS ispred Ministarstva zdravstva KS stavila je ministrica Amela Sofić, ispred Zavoda za izgradnju grada Sarajeva Mirza Hulusić i ispred Hitne pomoći KS Adem Zalihić.\nPodsjećanja radi današnju zgradu JU ZHMP projektovao je davne 1978. Kazazić Enes, ispred Arhitektonsko-projektnog preduzeća Sarajevo, da bi Hitna pomoć počela sa radom 1980. godine.\nOsim ustakljavanja neposredno nakon agresije na državu Bosnu i Hercegovinu, nije bilo neke značanije adaptacije na ovom objektu u središtu grada Sarajeva. Stoga je bilo nužno pokrenuti inicijativu za adaptaciju, kako bi uposlenici ove ustanove, koja je od vitalne važnosti za Kanton Sarajevo i njene građane dobili što bolje uslove za rad.\nTagovi: Hitna pomoć KS Ministarstvo zdravstva KS Adem Zalihić Amela Sofić Zavod za izgradnju KS Mirza Hulusić\nProjekti / Trebevićka žičara uskoro će dobiti internet signal\nPromjene / Dom Bjelave će uskoro biti u zaštiti prava djece i mladih u cijelom KS


Singapur i Hongkong najskuplji gradovi na svetu | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna VESTI SVET Singapur i Hongkong najskuplji gradovi na svetu\nTokio se ove godine vratio među deset najskupljih gradova u svetu, napredujući za sedam mesta na poziciju broj četiri, dok je Osaka skočila za devet pozicija na mesto broj pet, navodi se u izveštaju EIU “Troškovi života u svetu za 2017. godinu”, koji je prenela njujorška agencija “Blumberg”.\nČetiri evropska grada su se takođe našla među top deset najskupljih za život – Ženeva, Pariz, Kopenhagen i Cirih, prenosi “Blumberg”, uz ocenu da je francuska prestonica jedini grad u evrozoni koji je svrstan među deset najskupljih gradova u svetu.\nIstovremeno, gradovi u Kini su “skliznuli” na listi za između pet i 16 pozicija zbog slabljenja potrošnje i deprecijacije renminbija, pokazao je izveštaj.\nIpak, poslovni centar Kazahstana, Almati, i Lagos u Nigeriji rangirani su ove godine kao najjeftiniji gradovi na svetu.\nIstraživanje je obuhvatilo 133 grada širom sveta, a kao uporedna osnova je uzet Njujork, dok su poređenja cena vršena za 160 usluga i proizvoda, uključujući hranu, odeću i režije. (Agencije, RTV)\nPrethodni tekstOdbornici Novog Sada u četvrtak i o podršci ruralnom razvoju\nSledeći tekstSNP 28. marta slavi 156. rođendan


Analiza /Region lani privukao 9,36 milijadi dolara investicija / Radio Sarajevo\nFoto: Moja Gradiška/Bosanska Gradiška: Pri kraju italijanska investicija\nAnaliza / Region lani privukao 9,36 milijadi dolara investicija\n10. 07. 2019. u 13:22:00 Radiosarajevo.ba\nRiječ je o drugom najvećem prilivu greenfield stranih investicija na Zapadnom Balkanu od 2003. godine, od kada je ustanovljen servis “fDi Markets” za praćenje tih ulaganja, navodi se u tekstu.\nUprkos tome što je i dalje izvan Europske unije, region je privukao 147 greenfield FDI projekata prošle godine, što je najveći broj u posljednjih šest godina, prema fDi Markets-u.\n“Srbija, najveća država Zapadnog Balkana po teritoriji i broju stanovnika, predvodila je region 2018. godine sa rekordnih 5,98 milijardi dolara stranih ulaganja u 105 greenfield projekata”, ističe se dalje.\nUprkos tome što su zemlje Zapadnog Balkana privukle znatno manje greenfield FDI projekata od rivala u centralnoj, istočnoj i zapadnoj Europi, rezultat tog regiona je veoma dobar imajući u vidu njegov udio u globalnom BDP-u.\nTakođer, nedavna panel diskusija između premijera Albanije, Srbije i Sjeverne Makedonije, kao i formiranje zajedničke inicijative za promociju investicija 2017. godine putem Komorskog investicionog foruma šest ekonomija Zapadnog Balkan (WB6 CIF), pružaju dodatne dokaze da region nastoji da se udruži kako bi privukao investicije i podstakao ekonomski rast, napominje se u tekstu.\nIpak, nastavak reformskih napora i saradnje na Zapadnom Balkanu šalje dobre signale stranim investitorima koji žele da profitiraju od investiciono najneiskorištenijeg regiona u Europi, zaključuje se u tekstu fDi Intelligencea, specijalizovaog servisa Financial Timesa, kojeg prenosi Tanjug.\nTagovi: Bosna i Hercegovina investicije ekonomija ulaganja Srbija Crna Gora Albanija\nInvesticije / Njemačka firma otvorila novu fabriku u BiH vrijednu milion maraka\nBrčko / Investitor najavio ulaganja 500 miliona KM i otvaranja 4.000 radnih mjesta u BiH


U Beogradu grade Kovid bolnicu /VIDEO/ - NTV Arena\nU Beogradu grade Kovid bolnicu /VIDEO/\nU Vojnom kompleksu “Zemun ekonomija” na Batajničkom drumu počela je izgradnja kovid bolnice koja će biti opremljena najmodernijom opremom, a kako je najavljeno u funkciju će biti puštena već od 1. decembra.\nU Beogradu je danas počela Izgradnja nove moderne kovid bolnice u kojoj će biti oko 200 jedinica intenzivne njege i za koju vjeruje da će biti završena 1. decembra.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić danas je zajedno sa ministrima odbrane Aleksandrom Vulinom i zdravlja Zlatiborom Lončarem postavio kamen temeljac buduće montažne bolnice, u čiju će izgradnju biti utrošeno oko 28 miliona evra.\nVučić je rekao da se mnogi plaše jeseni i ponovio da će Srbija učiniti sve da bude među prvima u svijetu koja će dobiti vakcinu protiv virusa korona. Predsjednik Srbije je rekao da je jul bio kritičan za epidemiju korona virusa ne zbog fudbalskih utakmica, već zbog demonstracija širom Srbije, a da se stanje sada poboljšava.\nVučić je danas govorio i o ekonomskoj situaciji u zemlji. Naglasio je da je Srbija u drugom kvartalu ove godine druga u Evropi po stopi rasta BDP-a.\nSrbija je finansijski stabilna, poručio je Vučić i rekao da će se tek na jesen vidjeti kakva ekonomska kriza slijedi u svijetu. Biće ekonomski potop ocijenio je.\nRekao je i da privredi Srbije na ruku ide što „zbog pandemije danas svi žele da proizvodne pogone naprave bliže svojim centralama“ i procijenio da će „mnogi iz azijskih zemalja svoju proizvodnju seliti u Evropu“.\nTags: aleksandar vucic, koronavirus, kovid bolnica, region, srbija\nU BiH 231 novi slučaj zaraze korona virusom /VIDEO/\nUgostitelji u Srpskoj najavljuju proteste /VIDEO/


Čuvar suvereniteta? Viktor Orban kreće u rat protiv Evropskog parlamenta – Zavera\n„Vremena su se promenila. Pre trideset godina verovali smo da je Evropa naša budućnost, danas shvatamo da smo mi evropska budućnost.” Mađarski premijer Viktor Orban nikada nije zazirao od kontroverzi kada je reč o EU. Ali na dan nezavisnosti Mađarske, u ponedeljak, otišao je korak dalje predstavljajući alternativnu viziju unije. Orbanov plan uključuje izmene u strukturi Evropskog parlamenta (EP) koji je opisao kao demokratski „ćorsokak“. On želi da prevaziđe demokratski deficit unije izgradnjom „demokratije demokratija zasnovane na evropskim nacijama“.\nU praksi, reformisani EP bio bi sačinjen od delegata iz nacionalnih skupština, umesto direktnim biranjem evroposlanika. Veća zastupljenost nacionalnih demokratija bi, po Orbanovom mišljenju, očuvala suverenitet država članica; nacionalni zakonodavci bi imali mogućnost da blokiraju evropske zakone koji zadiru u sferu nacionalne vlasti. Orban je takođe osporio demokratski legitimitet parlamentarnih izbora EU, tvrdeći da su, s obzirom na raznolikost evropskih društava, nacionalni izbori jedini sa istinskim legitimitetom jer uključuju kulturno i socijalno objedinjeni „demos“.\nU kontekstu sve češćih sukoba Orbana i Brisela, nije iznenađenje što mađarski lider predlaže veću autonomiju država članica, mada će njegova vizija reformisanog EP-a nesumnjivo biti ismejana od strane briselskih političara. Ipak, kritikujući EP zbog ostvarivanja vlastitih ideoloških i institucionalnih interesa na štetu suverenosti država članica, Orbanov govor je istakao sve agresivniji odnos unije prema vladama centralne i istočne Evrope, što bi, prema nekima, moglo da podrije demokratiju u tim zemljama.\nEP zauzima oštrije stavove od bilo kog evropskog tela kada je reč o kršenju pravnih ili etičkih standarda od strane država poput Mađarske i Poljske. Kada je „vladavina zakona“ kao budžetski mehanizam unije razvodnjen nakon grubih pregovora između Orbana, poljskog premijera Mateuša Moravjeckog i drugih lidera EU u decembru, liberalni evroposlanici su podneli rezoluciju koja kritikuje popustljivost unije prema državama članicama. Sa mehanizmom koji će uskoro stupiti na snagu, EP zaoštrava stav i čak preti da će Evropsku komisiju tužiti Evropskom sudu pravde zbog njenog zakasnelog delovanja protiv Poljske i Mađarske. Ove dve zemlje smatraju, pak, da se vezivanjem raspodele sredstava EU za domaće političke prilike ugrožava nacionalni suverenitet.\nZabrinutost zbog sve agresivnijeg stava EP-a nije ograničena samo na ove dve pobunjene države. EP je početkom juna ukazao na sukobe interesa u slučaju češkog premijera Andreja Babiša i njegovog poslovnog carstva koje delimično uživa poljoprivredne subvencije EU. Potez kojim je implicitno zatražena ostavka demokratski izabranog lidera naišao je na odijum kritičara EP-a.\nU podnesku, koji je usvojila većina evroposlanika, izražava se sumnja da će izuzeće Babiša iz evropskog odlučivanja rešiti postojeće probleme, te da bi „odustajanje od javne funkcije bilo adekvatnije rešenje”’. Kako se bliže izbori u oktobru, Babiš je uzvratio paljbu, rekavši da je „ovo nastavak intervencije EP-a u unutrašnje poslove Češke Republike“. Šta god ko mislio o češkom lideru, zahtev parlamentaraca iz cele Evrope za ostavkom nacionalnog šefa vlade, svakako jeste zadiranje u demokratski suverenitet države članice.\nPrimetno je da je inicijativa EP-a, pod vođstvom liberalnih poslanika iz čitavog bloka, fokusirana na članice iz centralne i istočne Evrope, gde su građani i dalje pod snažnim uticajem hrišćanskog konzervatizma. Poslanik češke Piratske stranke Mikulaš Peksa, koji je učestovao u pisanju rezolucije protiv Babiša, kaže da „sukob interesa postoji širom Evropske unije. Sistem se može zloupotrebiti, zloupotrebljava se, i zato moramo da promenimo sistem kao takav”.\nTagovi:EU, Mađarska, Orban, Poljska, parlament, premijer, Češka, sukob, suverenitet, evropski, Babiš, interesa


Vlada FBIH: Još 200 miliona KM kantonima | Starmo\nNaslovnica BiH Vlada FBIH: Još 200 miliona KM kantonima\nSarajevo — U Vladi Federacije BiH u Sarajevu danas su potpisani ugovori o dodjeli sredstava kantonima, u ukupnoj vrijednosti od 200 miliona KM, a koji se odnose na finansijsku pomoć Vlade FBiH kantonima za provođenje strukturalnih reformi i finansiranje/sufinansiranje infrastrukturnih projekata koji su od značaja za Federaciju BiH u omjeru 50 posto naprema 50 posto.\nVlada Federacije BiH na ovaj način, prema riječima federalnog premijera Fadila Novalića, nastavlja snažnu finansijsku podršku kantonima, gradovima i općinama.\n“Ovih 200 miliona maraka po treći puta dajemo kantonima, a uz to općinama dajemo 39 miliona. Ovaj put smo na određeni način to prepakovali i rekli da se pola investira u infrastrukturu od interesa za Federaciju, a to se odnosi i na povezivanje entiteta, kantona, općina i gradova”, naveo je Novalić.\nNaglasio je da to nije sve što rade u saradnji sa kantonima, te da su se založili da isprave neka ranija neravnopravna davanja koja kantoni, uslijed različitog ekonomskog potencijala, daju svojim građanima.\n“Sve obaveze koje su kantoni različito servisirali kao što je naprimjer slučaj sa dječjim doplatkom podigli smo na viši nivo. Nadam se da ćemo i dalje u dobrom okruženju mi i kantoni sarađivati na dobrobrobit naših građana, ne samo na njihovu ekonomsku dobrobit, nego i na pravednost i izjednačavanje njihovih prava bez obzira u kojem kantonu žive”, kazao je Novalić.


Šta ukoliko poslodavac „pošalje“ zaposlenog na neplaćeno odsustvo? – Ispoštuj.me\nŠta ukoliko poslodavac „pošalje“ zaposlenog na neplaćeno odsustvo?\nHomeAll Posts...Šta ukoliko poslodavac „pošalje“...\nNeplaćeno odsustvo je dogovoreno odsustvo sa posla bez naknade zarade. Neplaćeno odsustvo odobrava poslodavac, ali isključivo na zahtev zaposlenog. To znači da je ključni element za zakonitost neplaćenog odsustva zahtev zaposlenog, kako tokom redovnih okolnosti, tako i tokom vanrednog stanja. Ukoliko bi poslodavac simulirao postojanje takvog zahteva, u pitanju bi bila očigledna zloupotreba.\nSa druge strane poslodavac nije u obavezi da zaposlenom odobri neplaćeno odsustvo, već ima pravo da proceni razloge zbog kojih zaposleni odsustvo traži, a na tu odluku svakako utiče i to da li će odsustvo zaposlenog ometati organizaciju i proces rada kod poslodavca.\nSlučajevi u kojima zaposleni može da zahteva od poslodavca da mu odobri neplaćeno odsustvo i dužina trajanja odsustva, nisu predviđeni zakonom ali je važno imati na umu da je svrha neplaćenog odsustva pre svega usmerena na okolnosti kao što su na primer, porodične i druge lične obaveze zaposlenog koje zahtevaju da privremeno odsustvuje sa rada.\nSve ovo vodi ka tome da se neplaćeno odsustvo ne može primeniti u slučaju kada je potrebno da svi zaposleni bez svoje krivice odsustvuju sa rada zbog potencijalne epidemije.\nUkoliko do neplaćenog odsustva na zahtev zaposlenog dođe, za vreme tog odsustva zaposlenom miruju sva prava i obaveze iz radnog odnosa.\nZahtev za korišćenje neplaćenog odsustva koji zaposleni podnosi, treba da sadrži razloge za neplaćeno odsustvo i period u kojem bi zaposleni odsustvo koristio.\nPoslodavac koji zaposlenom odobri neplaćeno odsustvo donosi rešenje o neplaćenom odsustvu, koje obavezno sadrži period u kojem će zaposleni to odsustvo koristiti.\nPo isteku prava na neplaćeno odsustvo zaposleni je dužan da se vrati na rad prvog sledećeg dana ili u ostavljenom Roku. Ukoliko se zaposleni ne vrati na rad u skladu sa rešenjem, poslodavac može da mu otkaže ugovor o radu ili izrekne drugu meru zbog povrede radne obaveze.


“Župa” se žali zbog najerovatnije nameštenog tendera | Kruševac Info\n“Župa” se žali zbog najerovatnije nameštenog tendera\nHemijska industrija “Župa” iz Kruševca verovatno će se žaliti Agenciji za javne nabavke jer nije prošla na tenderu za snabdevanje hlorom kragujevačkog Vodovoda.\nGeneralni direktor “Župe” Bojan Cvetković tvrdi da je ponuda tog preduzeća bila za oko million dinara niža od drugog ponuđača.\n“Ta javna nabavka je bila veoma diskutabilna i videćemo kako ćemo reagovati. Ukoliko nam nisu prošli zakonom predviđeni rokovi najverovatnije ćemo se žaliti”, kazao je Cvetković novinarima i dodao da je obaveštenje “Župi” od kragujevačkog Vodovoda i kanalizacije poslato 31. decembra prošle godine, a da je stiglo 6. januara.\nOn je precizirao da je tender bio planiran u vrednosti od 2,6 miliona dinara. “Župa” je ponudila da Vodovod snabdeva hlorom za 2,2 miliona dinara, a da je posao dobila firma koja je skuplja za skoro milion dinara, odnosno čija je ponuda iznosila oko 3,1 miliona dinara.\nCvetković je ocenio je u tenderu bilo nelogičnosti, odnosno “tendecioznosti”, a da je kao nedostatak u tenderskoj dokumentaciji koju je dostavila “Župa”, između ostalog, navedeno to što nije dostavljen Izveštaj laboratorije za ispitivanje hlora iz zemlje, što je nemoguće pribaviti jer takva laboratorija u Srbiji ne postoji.\nKako je objasnio, firma koja je prošla na tenderu isto kao i “Župa” hlor nabavlja na istom mestu u Rumuniji, i za to će od kragujevačkog Vodovoda naplatiti višu cenu.\nCvetković je podsetio da “Župa” hlorom snabdeva većinu vodovoda u južnoj Srbiji, brojne vodovode u Crnoj Gori i kompletan južni deo Kosova.\nU toj fabrici je u septembru sproveden socijalni program, nakon čega je ostalo 18 stalno zaposlenih radnika, a od tada je ukupno angažovano od 70 do 100 ljudi, u zavisnosti od potrebe.\nNova procena je pokazala da kapital tog preduzeća vredi 20 miliona evra, a dug je za 40 miliona dinara veći od vrednosti kapitala.\nIz prethodnog perioda fabrika ima dugovanja prema EPS-u od oko 70 miliona dinara, koliko duguje i za komunaliije, dok je dug za vodu oko 30 miliona dinara. Nisu uplaćeni porezi i doprinose za tri godine i plate radnicima za 24 meseca.\n« Obnovljen saobraćaj na pruzi Kruševac-Kraljevo\nKolika je vrednost HI Župa? »


Katarski funkcioner zadužen za organizaciju turnira Hasan Al Tavadi rekao je zašto je to učinjeno.\n- Želeli smo da se pobrinemo da postoji finansijska odgovornost u odnosu na infrastrukturu za Svetsko prvenstvo. Zato smo i tako rano doneli početni budžet i obavezali se da ćemo ga smanjiti kada tržište postane jasnije, odnosno kada se bude definisao opseg - rekao je Al Tavadi.\nSada se očekuje da će infrastruktura za turnir iznositi između 7,5 i 9,3 milijardi evra, a većina tog novca namenjena je stadionima i terenima za trening. Katar je u kandidaturi naveo da je planirao izgradnju 12 stadiona, a sada predlaže osam, što je minimum koji zahteva Svetska fudbalska federacija.\nHasan Al Tavadi\n- FIFA se još nije složila oko konačnog broja. U pregovorima smo sa njima da bismo završili dogovor oko konačnog broja stadiona koji će se uklopiti u operacioni model Katara 2022. Mi počinjemo sa osam stadiona, a moguće je da će se razviti još jedan u slučaju potrebe - rekao je Al Tavadi.\nKatar je osetio finansijske posledice pada cena nafte i gasa u svetu, tako da je već uveo mere štednje u vladi i drugim oblastima, a 2018. godine će uvesti pet odsto poreza na promet, kao i ostale zemlje Zaliva.\nKatar je bolje finansijski zaštićen od suseda zahvaljujući bogatom fondu vladajuće porodice. Al Tavadi je rekao da smanjenje budžeta nema veze sa padom cena nafte i gasa.\nĐani Infantino u Kataru\nRusija je organizator Svetskog prvenstva sledeće godine, a ona je povećala troškove za 305 miliona evra, kako su preneli prošlog meseca državni mediji u toj zemlji, tako da su ukupni troškovi organizacije oko 9,4 milijardi evra.\nTo je za oko pet milijardi manje nego Svetsko prvenstvo u Brazilu 2014. godine, odnosno mnogo manje od 50 milijardi evra, koliko je Rusija navodno potrošila na organizaciju Olimpijskih igara u Sočiju 2014.\nAko FIFA prihvati predlog Katara, Mundijal će se igrati na najmanjem broju stadiona još od šampionata u Argentini 1978, kada ih je korišćeno šest.


Dodik: Dostavili smo Vučiću dokumente o dvostrukim aršinima međunarodne zajednice za RS i Kosovo – Haber.ba\nDodik: Dostavili smo Vučiću dokumente o dvostrukim aršinima međunarodne zajednice za RS i Kosovo\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da su predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću iz Republike Srpske dostavili dokumenta u kojima, kako je naveo, ukazuju na antidejtonsko ponašanje visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH.\nDodik je rekao da su na taj način željeli da pokažu da zapadne zemlje imaju dvostruke aršine kada je riječ o pitanjima BiH, RS i Kosova i Metohije.\nDodik je naveo da je sa Vučićem, prilikom nedavne posjete predsjednika Srbije Banjaluci, razgovarao i o tome u kom je statusu sada Republika Srpska.\n„Dogovorili smo se da ćemo mi njima uputiti informaciju o antidejtonskim ponašanjima i statusu srpskog naroda u BiH, koju Vlada razmatra, smatrajući da Srbija, koja je izložena dijalogu sa međunarodnim faktorima u pogledu Kosova, apsolutno treba da vodi računa i o Republici Srpskoj“, rekao je Dodik za banjalučku Alternativnu televiziju (ATV).\nPrema njegovim rečima, ne treba dozvoliti da se dogodi da jedni imaju prava na nezavisnost iz perspektive međunarodne zajednice, a da ista ta međunarodna zajednica krši prava koja su zagarantovana Dejtonom.\nDodik je ocenio da je to teško opterećenje za predsednika Srbije.\n„Razumem njegovu potrebu da on to sve sagleda, te da vidi na koji način će moći da se to sve prihvati ili redukuje“, dodao je on.\nDodik je istakao da je cilj da se na medjunarodnim mestima, gde se razgovara o statusu ili dijalogu Prištine i Beograda „istakne kršenje međunarodnih sporazuma, kao način da se pokaže na koji način je Kosovo došlo u poziciju da se samoproglasilo“.\n„U tom pogledu velike su obaveze predsednika Vučića i o samoj temi Kosova, ali mislim da postižemo dve stvari, a to je da Vučiću pružamo jednu vrstu argumentacije o ponašanju međunarodne zajednice u dva slučaja koja su identična – Kosovo i Republika Srpska i u tom pogledu mi ćemo podržati rešenja koja Beograd u dijalogu sa Kosovom postigne“, naglasio je on.\nDodik je podsetio da je Srbija garant Dejtonskog sporazuma, te da u tom pogledu Republika Srpska ima obavezu da Vučića informiše o kršenjima ovog sporazuma, prenosi danas.\nTeme:Aleksandar Vučić, BiH, izdvojeno, Kosovo, Milorad Dodik


FBiH: Najveće plate u Sarajevskom, a najniže u Srednjobosanskom kantonu – Haber.ba\nNajviša prosječna neto plaža u Federaciji BiH u prošloj godini bila je u sarajevskoj općini centar i iznosila je 1.197 KM, dok je najniža registrovana u Doboj-istoku u visini od 532 KM, pokazalo je istraživanje portala “Poslovni svijet”.\nObrazlažući ove navode istaknuto je da je u Općini centar u Sarajevu smješten i najveći broj državnih institucija. Druga po redu s najvišom prosječnom neto plaćom u prošloj godini je općina Ravno, koja pripada Hercegovačko-neretvanskom kantonu sa 1.161 KM.\nAko posmatramo kantone, najviša neto plata evidentirana je u sarajevskom kantonu (1.018 KM) a nakon sarajevske Općine Centar slijedi općina Novo Sarajevo sa 1.115 KM, a potom i općina Stari grad u Sarajevu sa 1.027 KM. U sarajevskom kantonu najniža plaća isplaćena je u Ilijašu i to u visini od 638 KM.\nNeobično je da je u Zeničko-dobojskom kantonu veća plata u Kaknju nego u Zenici i to za 124 KM. U Tuzlanskom kantonu najviša plata ispaćena je u Tizli (874) a najniža u Doboj-istoku 532 KM.\nU Dobretićima, Srednjobosanski kanton, isplaćena je najveća plata i to u visini od 913 KM dok je u Travnuku plata iznosila 661 KM.\nU Hercegovačko – neretvanskom kantonu prednjači općina Ravno sa visinom plate od 1.161 KM, a zatim u Gradu Mostaru 1.042 KM, zatim slijede Jablanica sa 942 KM i Konjic 766 KM.\nBihać prednjači u Unsko – sanskom kantonu gdje je plata isplaćena u visini od 929 KM dok u Livanjskom kantonu prednjači Bosansko Grahovo sa prosječnom neto plaćom od 1.006 KM.\nTeme:fbia, FBiH, prosječna plata, Sarajevski kanton\nPredsjednik Zarije o protivniku: “Pobijedili smo Rabotnički iz BiH, pa možemo i Sarajevo”


Vodič kroz nova pravila za plaćanje poreza – Radio Televizija Novi Pazar\n23/01/2022 23/01/2022 334 Viewsplačanje poreza, pravila, Zakon o porezu\nPoreski savetnici naglašavaju da za sva lica koja imaju do 40 godina života važi limit za godišnji porez na dohodak građana u visini od tri prosečne godišnje zarade. Plus neto prihod se umanjuje za dodatne tri prosečne godišnje zarade, piše Biznis.rs\n“Dodatno umanjenje odnosi se samo na pojedine vrste prihoda. Tačnije, samo na tri vrste prihoda i to na zarade, na prihod od samostalne delatnosti, odnosno prihod preduzetnika koji uključuje i knjigaše i paušalce, kao i na oporezive prihode od autorskih i srodnih prava i prava industrijske svojine”, navodi Aritonović.\n“Ovaj limit služi kao graničnik, da znate da li bi trebalo da podnosite poresku prijavu ili ne. To znači da ako vaš neto prihod prelazi limit za godišnji porez na dohodak građana (tri prosečne godišnje zarade), vi ste u obavezi da podnesete poresku prijavu. “Dodatno umanjenje” koje je definisano najnovijom dopunom zakona podrazumeva da ćete kroz poresku prijavu utvrditi dodatno umanjenje ukoliko imate manje od 40 godina starosti. To nikako ne znači da uopšte ne treba da podnosite poresku prijavu”, navodi Aritonović.\n“Često će se dešavati situacije da treba da podnesete poresku prijavu, ali će vam porez biti nula dinara, jer ste kroz prijavu utvrdili dodatno umanjenje od tri prosečne godišnje zarade”, zaključuje poreska savetnica Gordana Aritonović.\n← Previous Potreban oprez: Saobraćaj usporen zbog mokrih kolovoza i snega\nNext → Ledeni dani ponedjeljak i utorak


Privedena vlasnica nelegalnog objekta na Pančićevom vrhu\nVesti Autor:nova.rs27. apr. 202113:55 > 15:2649 komentara\nNavodna investitorka nelegalnog objekta na Pančićevom vrhu na Kopaoniku, Snežana Mitković iz Smedereva, privedena je danas kada i bivši predsednik Opštine Brus Milutin Jeličić Jutka, saznaje Nova.rs.\nNalog za privođenje izdalo je Više javno tužilaštvo u Kraljevu.\nProtiv Milutina Jeličića Jutke krivičnu prijavu zbog trgovine uticajem i falsifikovanje podnelo je Ministarstvo građevinarstva. Zbog istog dela, sumnje u falsifikovanje, podneta je prijava i protiv Snežane Mitković, kojoj se u Brusu sudi zbog krivičnog dela nelegalne gradnje, javlja „Nova.rs“.\nMUP je saopštio da je uhapšeno ukupno šetoro ljudi a da će protiv dve žene stare 44 i 47 godina biti podnete krivične prijave.\nPolicija je saopštila da je bivši čelnik Brusa tokom 2017. i 2018. godine suprotno zakonu izdavao zaključke na osnovu kojih su fizička lica mogla da postave privremene objekte i priključe ih u Nacionalni park „Kopaonik“ na postojeću infrastrukturnu mrežu, čime je izvršio krivično delo zloupotreba službenog položaja.\nKako se navodi u saopštenju, M. J. i bivše odgovorno lice Opštine Brus A. S. se sumnjiče da su u korist investitorke (44) prosledili prijavu za legalizaciju objekta na Pančićevom vrhu nadležnom ministarstvu sa neistinitim sadržajem.\nU njoj je navedeno da je prijavu za legalizaciju objekta žena poslala opštini Brus 2014. godine, a prijava je zapravo podneta tokom 2018. godine, kaže se u saopštenju.\nProtiv četrdesetčetvorogodišnje žene biće podneta krivična prijava zbog falsifikovanja isprave, navodi se u saopštenju.


Za četiri godine struja će poskupiti 17 odsto | Ekonomist\nby Redakcija - 11/05/2017 11/05/2017 0\nCrna Gora treba da nastavi podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora, ali da obazrivo pristupi izgradnji, jer će se to odraziti na povećanje računa za struju građana, piše Pobjeda.\nTo je ocijenjeno tokom drugog dana petog savjetovanja Crnogorskog nacionalnog komiteta Međunarodnog savjeta za velike električne mreže (CG KO CIGRE), koje će trajati do sjutra u Bečićima. Predstavnik CEDIS-a Pavle Grbović rekao je da se od 2021. godine očekuje da Crna Gora ima oko 650 gigavatsati energije iz obnovljivih izvora, koji imaju status povlašćenog proizvođača.\n“U tom slučaju očekuje se 16 do 17 odsto poskupljenje računa u 2021. godini. U ovoj godini očekuje se poskupljenje od dva odsto, a u narednoj godini pet procenata”, kazao je Grbović i podsjetio da se tokom ove i naredne godine očekuje izgradnja velikog broja malih hidroelektrana, a naredne godine treba da počne sa radom vjetroelektrana Možura, dok je prije nekoliko dana na probnom radu vjetroelektrana Krnovo.\nOn smatra da je značaj razvoja vjetroenergetike veliki jer može da doprinese da država postane energetski nezavisna.\n“Treba, međutim, naglasiti da forsiranje proizvodnje iz obnovljivih izvora kroz podsticaje pada na teret građana, tako da treba biti obazriv u količini izgradnje ovih tipova izvora”, istakao je Grbović.\nPredstavnik COTEE Vojislav Srdanović kazao je da proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora ima višestruki značaj, ali i upozorio da podsticaji privlače investitore, ali da se to negativno odražava na tržišne principe. Smatra da bi trebalo da se primijene neki od modela koji se primjenjuje u Evropi, gdje je zabranjeno podsticanje na ovaj način.\nJedan od njih je otkup energije po tržišnoj cijeni, a da se uz konkursnu proceduru proizvođači električne energije izjasne sa kolikom bi naknadom bili zadovoljni.\nIstakao je da je Crna Gora blizu cilju da do 2020. postigne učešće od 33 odsto obnovljivih izvora energije.\nOznake cijene Crna Gora struja\nCG da postane energetsko čvorište regiona\nGradnja auto-puta Bar-Boljare zvanično počela na današnji dan 2015. godine


Vožnja za stradalog dečaka | Autonomija\nVožnja za stradalog dečaka\nMotociklisti: Nisu svi bajkeri isti, a za one koji divljaju i nemaju saobraćajnu kulturu, ne sme da bude tolerancije.\nČlanovi novosadskih moto-klubova održali su danas simboličnu, protestnu vožnju, zbog smrti dvanaestogodišnjeg dečaka kojeg je prošle nedelje na pešačkom prelazu na Bulevaru oslobođenja ubio motociklista.\nVožnja je održana, uprkos lošem vremenu, a okupilo se nekoliko desetina bajkera iz novosadskih klubova, kao i iz još nekih mesta u Vojvodini. Trasa kojom su vozili išla je od Alibegovca, kod prostorija moto-kluba “Braders“, prošli su Bulevarom oslobođenja i parkirali se na taksi stajalištu u Ulici Modene. Odatle su krenuli peške do Trga slobode, gde su, ispred spomenika Svetozaru Miletiću, zapalili sveće u spomen tragično nastradalog dečaka.\nČlanovi novosadskih moto-klubova oštro su osudili divljanje pojedinačnih motociklista, ističući da žele da pošalju poruku da nisu svi bajkeri isti i da za one koji divljaju i nemaju saobraćajnu kulturu, ne sme da bude tolerancije.


Evropska komisija: Digitalizacija je alat za borbu protiv klimatskih promjena | Aktuelno\n''Emisija CO2 mora imati cijenu - cijenu CO2 koja podstiče potrošače, proizvođače i inovatore da odaberu čiste tehnologije, da idu ka čistim i održivim proizvodima'', rekla je Ursula fon der Lajen\n“Emisija CO2 mora imati cijenu – cijenu CO2 koja podstiče potrošače, proizvođače i inovatore da odaberu čiste tehnologije, da idu ka čistim i održivim proizvodima”, rekla je Ursula fon der Lajen u govoru o evropskom zelenom Dogovoru.\nKako bi došlo do ove promjene načina života, proizvodnje i potrošnje, Brisel je iznio 12 predloga, od kojih su dva temeljna stuba planova EU za zelenu tranziciju.\nPrva od njih je izmjena EU sistema za trgovanje emisijama (ETS) do 2025. godine, povećavajući cijenu po toni CO2 i uključujući vazduhoplovstvo, pomorski transport, privatna vozila i potrošnju energije za domaćinstva.\nKomisija takođe ima za cilj da uvede porez na uvoz iz zemalja koje nisu članice EU ako proizvodnja proizvoda proizvodi više CO2 nego što bi bilo dozvoljeno unutar bloka. EU se zalaže za zelenu transformaciju u narednih 30 godina uz pomoć ulaganja u fondove za oporavak.\nOve promjene će imati uticaj na tehnološke kompanije koje posluju u EU. Jedna od takvih kompanija je Huawei, koji već planira načine da doprinese planu EU, rekao je njen predsjednik Liang Hua.\n„Huawei je spreman da da naš doprinos zelenom planu tranzicije koji je Evropa upravo pokrenula“, rekao je on i dodao da Huawei kao kompanija iz oblasti IKT (informacione i komunikacione tehnologije) nastoji da smanji potrošnju energije na prenos i skladištenje za obradu podataka.\nDIGITAL Aktuelno - 19.09.2021-21:59\nHuawei je predstavio P50 seriju premijum telefona u julu 2021. godine i prema izvještajima djelovalo je da ta kompanija nema u planu da objavljuje...\nDIGITAL Aktuelno - 12.09.2021-22:11\nDogađaj koji je zakazan za 21. oktobar održaće se u Beču, ali se još ne zna šta će kompanija tada predstaviti. Tačnije, ne zna...\nDIGITAL Aktuelno - 30.08.2021-21:54\nHuawei se pridružio odboru OpenChain projekta radi usklađivanja lanca snabdijevanja iza ISO/IEC 5230, međunarodnog standarda za usklađenost sa otvorenim kodom. Uz 20 drugih globalnih kompanija,...


Стевановић ММФ-у: Саслушаћемо све предлоге за бржи развој Србије\t| Arhiva internet prezentacije Ministarstva privrede do 31. avgusta 2021. godine\nStevanović MMF-u: Saslušaćemo sve predloge za brži razvoj Srbije\nDržavni sekretar u Ministarstvu privrede Dragan Stevanović razgovarao je danas sa članovima tehničke misije Međunarodnog monetarnog fonda koju je predvodio Taz Čaponda o infrastrukturnim projektima i radu javnih preduzeća u Srbiji.\nStevanović je Čapondu upoznao sa projektima iz nadležnosti Ministarstva privrede, a kojima se podstiče razvoj i unapređuje lokalna i regionalna infrastruktura.\nTakođe, Stevanović se osvrnuo i na dobre rezultate poslovanja javnih preduzeća čiji je osnivač država, ističući da su ta preduzeća u 2014. poslovala sa gubitkom od oko 500 miliona evra, dok poslednjih godina beleže neto dobit.\nStevanović je rekao da su Vlade Srbije od 2013. godine učinile sve da u svet pošalju sliku o Srbiji kao odgovornoj i uređenoj državi. “Država je spremna da sasluša sve predloge koji mogu da pomognu da napredujemo brže, jače i bolje”, rekao je Stevanović.\nPočetna»Vesti»Stevanović MMF-u: Saslušaćemo sve predloge za brži razvoj Srbije


Soroševi „Beli šlemovi“ izmišljaju žrtve u Siriji - 01.10.2015, Sputnik Srbija\nSoroševi „Beli šlemovi“, jedna od najvećih nevladinih organizacija koja deluje na teritoriji Sirije, zauzeta je „kuvanjem laži“, umesto da štiti ljudska prava... 01.10.2015, Sputnik Srbija\n22:24 01.10.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© AFP 2022 / JOSEPH EID Statua bivšeg sirijskog predsednika Hafiza el Asada, oca aktuelnog predsednika Bašara el Asada, u sirijskoj luci Latakiji\nSoroševi „Beli šlemovi“, jedna od najvećih nevladinih organizacija koja deluje na teritoriji Sirije, zauzeta je „kuvanjem laži“, umesto da štiti ljudska prava sirijskog naroda.\nKontroverzna kvazi-humanitarna organizacija „Beli šlemovi“ igra prljavo u Siriji: NVO je uhvaćena kako izmišlja „dokaze“ o „katastrofalnoj“ umešanosti Rusije u Siriji.\nOrganizacija je objavila na svom tviter nalogu fotografiju devojčice koja krvari, tvrdeći da je jadno dete zajedno sa jednim brojem civila povređeno tokom jučerašnjeg ruskog vazdušnog napada.\n„Rusija je danas gađala Homs, 33 civila je ubijeno, uključujući tri deteta i jednog volontera“ stoji u tvitu organizacije.\nMeđutim, lažna tvrdnja je odmah razotkrivena: korisnici Tvitera pronašli su da je fotografija ranjenog deteta zapravo nastala pet dana ranije, 25. septembra 2015. godine.\n„Beli šlemovi“ su u svojoj žurbi da upiru prst u Moskvu, uspeli da tvituju o ruskim vazdušni udarima nekoliko sati pre nego što je ruski parlament zapravo ovlastio upotrebu vazduhoplovstva u Siriji.\nOur NGO partner used a Sept 25th photo to document Russia's Sept 30th strikes against ISIS and AQ. #BestPractices pic.twitter.com/ksWVjKsxzX\nU nedavnom intervjuu za Sputnjik, istraživački novinar i mirovni aktivista Vanesa Bilej je istakla da „Bele šlemove“ (koji su se ranije zvali Sirijska civilna odbrana) nisu stvorili Sirijci i da ova organizacija sigurno ne radi u interesu Sirije. Finansirana od strane Velike Britanije, SAD i sirijske opozicione stranke, kontroverzna organizacija radi uglavnom sa pobunjeničkom grupom Al-Nusra Jabat, zloglasne organizacije Al Kaide.\n„’Beli šlemovi‘ demonizuju Asadovu vladu i podstiču direktne strane intervencije“, rekla je Vanesa Bilej za Sputnjik.\nMinistarstvo spoljnih poslova Rusije je istaklo da su brojni lažni izveštaji o pogibiji civila, usled ruskih vazdušnih napada u Siriji u sredu, deo informacionog rata koji se sada vodi protiv Moskve, preneo je ruski dnevni list Komersant.


AFP javlja da je šef policije u Fergusonu, savezna država Misuri, rekao da je u ovom gradu proglašeno vanredno stanje zbog nemira.\nOkrug Sent Luis proglasio je vanredno stanje u Fergusonu, zbog nasilja pretprošle noći do kojeg je došlo na obilježavanju godišnjice smrti crnog tinejdžera Majkla Brauna, koga je ubio bijeli policajac, iako je bio nenaoružan. Tužioci su jučer optužili 18. godišnjeg crnca Tajrona Harisa za napad na policijske službenike u Fergusonu, poslije razmjene pucnjave prethodne noći, u kojem je Haris teško ranjen. Haris se nalazi u bolnici nakon što je hospitalizovan, a policija njegovo stanje opisuje kao kritično. U Fergusonu je obilježena godišnjica smrti crnog tinejdžera Majkla Brauna komemorativnim maršom u njegovu čast, koji se završio nasilnim protestom, pucnjavom i ranjavanjem dva demonstranta, saopćila je jučer američka policija. Pedesetak demonstranata uhapšeno je poslije blokiranja ulaza u Federalni sud u Sent Luisu i još devet pošto su blokirali centralnu aveniju u Fergusonu dok su pozivali na agresivniji odgovor američke vlade protiv onoga što su nazvali "rasistička praksa organa za sprovođenje zakona". Policija je naložila demonstrantima da se uklone sa avenije Zapadni Florisant i oslobode saobraćajnu žilu kucavicu, dok su neki od okupljenih bacali flaše sa vodom i drugo smeće na policajce. "Oni neće zauzeti ulicu noćas. To se neće desiti", jasan je bio šef oblasne policije Sent Luisa Džon Belmar u izjavi za američku agenciju AP. Hapšenje intelektualca i aktiviste za građanska prava Kornela Vesta i još nekoliko desetina njih smatraju da su dio onoga što je nazvano "nacionalni dan građanske neposlušnosti". Ta hapšenja uslijedila su dan poslije obilježavanja prve godišnjice od smrti crnog tinejdžera Majkla Brauna koga je ubila američka policija. Dan ranije teško je ranjen crni 18-godišnjak pošto je, kako je navela lokalna policija, pucao na policiju tokom protesta između nedjelje i ponedjeljka. "Ovo nasilje neće tolerisati zajednica koja je radila neumorno, tokom prošle godine, kako bi se obnovila i postala jača", saopštio je rukovodilac okruga Sent Luis Stiv Stendžer.\nNenaoružani Braun ubijen je 9. avgusta prošle godine u Fergusonu od bijelog policajca što je pokrenulo osnivanja općenacionalnog pokreta "Životi crnaca znače".\nViše iz kategorije: « Napori Iračana za veće uspjehe protiv terorizma\tSaudijska Arabija, kretanje po orbiti cionističke igre vezane za iranski nuklearni sporazum »


BiH otvara konzulate u Novom Pazaru i Rijeci Predsedništvo BiH donelo je odluku o pokretanju postupka za otvaranje generalnih konzulata BiH u Novom Pazaru i u Rijeci. SARAJEVO - Predsedništvo BiH donelo je odluku o pokretanju postupka za otvaranje generalnih konzulata BiH u ...\nPredsedništvo BiH donelo je odluku o pokretanju postupka za otvaranje generalnih konzulata BiH u Novom Pazaru i u Rijeci. Donesena je odluka o pokretanju postupka za otvaranje Generalnog konzulata BiH u Srbiji, sa generalnim konzulom na čelu, sa sedištem u Novom Pazaru i ...\nSarajevo -- Predsedništvo BiH donelo je odluku o pokretanju postupka za otvaranje generalnih konzulata BiH u Novom Pazaru i u Rijeci. Predsedništvo BiH donelo je odluku o pokretanju postupka za otvaranje generalnih konzulata BiH u Novom Pazaru i u Rijeci.\nPredsedništvo BiH donelo je odluku o pokretanju postupka za otvaranje generalnih konzulata BiH u Novom Pazaru i u Rijeci. Konzulat u Srbiji, sa generalnim konzulom na čelu, bio bi u Novom Pazaru i konzularnim područjem koje obuhvata teritoriju opština Novi Pazar, Sjenica, Tutin, ...\nPredsedništvo BiH donelo je odluku o pokretanju postupka za otvaranje generalnih konzulata BiH u Novom Pazaru i u Rijeci Predsedništvo BiH donelo je odluku o pokretanju postupka za otvaranje generalnih konzulata BiH u Novom Pazaru i u Rijeci.