Dnevnik jedne babice: Šta je moj posao\nŠta je moj posao\nEvo, pokušajte - opišite šta radite, koji je vaš posao.\n- Prijem porodilje, praćenje, porođaj, priprema pacijenata za operaciju, nega operisanih - terapija, praćenje. Sterilizacija, previjanja, asistiram pri intervencijama i pregledima, terapija, vađenje krvi...\nAko je i vaš odgovor sličan mom, a jeste sigurna sam, eto potvrde onoga što sam rekla! Kada ste dali sledeći odgovor: ,, Radim u porodilištu, moj posao je da budem kraj žene koja se porađa, otklonim njene strahove, nedoumice, vodim je kroz porođaj, pokušavam da joj olakšam time što je hrabrim, što sam kraj nje, što je pripremam za sledeću fazu porođaja tako što joj na način koji će ona razumeti govorim šta može očekivati u sledećih sat vremana. Moj posao je kompleksan, u isto vreme moram pratiti porodilju kao babica registrujući sve pokazatelje njenog stanja i na vreme obaveštavati lekara, a opet biti osoba koja će njoj biti najveća podrška, uteha, neko na koga se svakog momenta može osloniti. Posao mi je steći poverenje kod žene, osećaj da je sigurna, slušati ono što ona govori, pitati je kako se oseća, a u isto vreme procenjivati i predpostavljati koliko će žena sarađivati u samom momentu rađanja. Jedan deo mog posla podrazumeva učestvovanje u određenim intervencijama, tu moram biti pažljiva, uz ženu, moram je hrabriti i omugućiti da kroz intervenciju prođe što lakše,. Moj posao je da obezbedim sve uslove koji se tiču pripreme materijala i instrumenata ali ni jednog jedinog momenta ne smem zaboraviti da sam ja najveća podrška ženi, da sam ja neko ko treba da joj bude blizak, neko ko će je uhvatiti za ruku, neko ko će joj reći: ,,Još malo dušo".\nОбјавио Luna у 17:10


Zavetnici i Dveri formirali blok protiv sankcija Rusiji - Naša Borba\nZavetnici i Dveri formirali blok protiv sankcija Rusiji\nPredsednica stranke Zavetnici Milica Đurđević Stamenkovski i lider Dveri Boško Obradović ozvaničili su danas početak saradnje dve stranke u, kako su rekli, očuvanju državnih, nacionalnih i ekonomskih interesa Srbije.\nĐurđević Stamenkovski je, na pres konferenciji, rekla da nije reč ni o kakvoj predizbornoj koaliciji, niti o udruživanju mandata, već o okupljanju, pre svega protiv uvođenja sankcija Rusiji, te oko vrednosti i očuvanja spoljnopolitičke nezavisnosti i vojne neutralnosti.\nOna je dodala da se Srbija suočava sa brojnim pritiscima, pre svega iz Brisela i Berlina, da uvede sankcije Rusiji, uz kako je rekla, „postojeći ultimatum da preda Kosmet”.\nOna smatra da je u poslednjih nekoliko meseci vlast načinila nekoliko poteza u pravcu narušavanja koncepta vojne neutralnosti, svrstavajući se, kako tvrdi, na stranu NATO i spoljne politike EU.\n„Nastojimo da kroz saradnju sačuvamo vitalne državne, nacionalne i ekonomske interese i kažemo ‘ne’ u naše ime, nikada sankcije Rusiji”, rekla je Đurđević Stamenkovski, javlja Tanjug.\nOna je ocenila i da je prisutno stvaranje jedne vrste programske parlamentarne većine, koja bi, kaže, omogućila političku atmosferu za uvođenje sankcija Rusiji, u čemu, tvrdi, učestvuju određeni pojedinci iz prozapande opozicije i SNS.\nLider Dveri Boško Obradović pročitao je njihovu zajedničku izjavu dodajući da bi odluka o uvođenju sankcija Rusiji bila usmerena ne samo protiv te prijateljske zemlje, već i protiv interesa Srbije, jer je Rusija garant očuvanja KiM i opstanka Republike Srpske.\nZato pozivaju na jedinstvo i druge političke snage u njihov blok, jer, kako kaže, Srbija nikada ne sme da bude na strani NATO, a protiv Rusije.\nNa pitanje novinara da li je moguć savez sa Narodnom strankom Vuka Jeremića, Đurđević Stamenkovski je ponovila da ovo nije koalicija, već vid platforme za saradnju, gde su dobrodošli svi koji se prepoznaju, ali da nikakvi razgovori sa Narodnom strankom nisu vođeni.\nNa pitanje da li će izaći na ponovljene izbore u Beogradu, a da li bi izašli na eventualne nove beogradske izbore, Obradović je pozvao građane da izađu na ponovljene izbore u celoj zemlji i da glasaju za njihove dve stranke.\nKada je reč o ponavljanju izbora u Beogradu, Obradović je rekao da je to moguće samo uz formiranje koalicije SNS-a i SSP-a, koje, kako kaže, prema postojećim rezultatima zajedno imaju većinu u gradskom parlamentu, te će, samo ako oni budu vršili opstrukciju, doći do novih izbora.\nPrethodni tekstSVE SE ZNA: Vlada do avgusta, odmah potom i sankcije Rusiji\nSledeći tekstĐILAS: Kakav oni danas imaju odnos prema meni, takav ću ja ubuduće imati prema njima\nZavetnici i Dveri formirali blok protiv sankcija Rusiji - OPOZICIJA Na Jednom Mestu 14 aprila, 2022 At 6:11 pm\n[…] Zavetnici i Dveri formirali blok protiv sankcija Rusiji se pojavljuje prvo na Naša […]


NSinfo: Hale Novosadskog sajma stare i energetski neefikasne - u narednim godinama faza "Master centar 2"\nHale Novosadskog sajma stare i energetski neefikasne - u narednim godinama faza "Master centar 2"\nU susret 85. međunarodnom poljoprivrednom sajmu, generalni\ndirektor Novosadskog sajma Slobodan Cvetković objašnjava koji su planovi te sajamske kuće, kao i kakvi su trendovi i budućnost sajamske industrije u svetu.\n"Novosadski sajam u poslednjih nekoliko godina ide uzlaznom putanjom u smislu broja organizovanih sajamskih manifestacija, kao i kvaliteta sadržaja", kaže Cvetković i ističe napredak u segmentu prodaje poljoprivredne mehanizacije, što je povezano sa subvencijama dobijenim od Republičke i Pokrajinske vlade.\nOn dodaje da je interesovanje izlagača veliko, te da će biti grupnih nastupa zemalja kao što su: Austrija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Crna Gora, Češka, Francuska, Grčka, Holandija, Hrvatska, Izrael, Kina, Mađarska, Makedonija, Rumunija, Nemačka, Rusija, Slovenija, Španija itd.\n"Postoje mišljenja da internet trgovina zauzima mesto sajamskoj privredi, međutim svetska privreda opovrgava ta mišljenja s obzirom na to da su sajmovi u Velikoj Britaniji, Nemačkoj, Americi, a posebno u Kini u velikoj ekspanziji, tako da taj vid sklapanja poslova nije izgubio na svom značaju", smatra Cvetković.\nOn ističe da sve vodeće svetske privrede putem sajamskih manifestacija pospešuju razmenu robe sa inostranstvom, te ih stoga organizuju i van svoje zemlje.\n"Sajamska privreda se polako okreće i zabavi, te jedan deo programa mora biti posvećen tom segmentu", kaže Cvetković i dodaje da je poseta povezana sa gastronomskim specijalitetima koji su kod nas već tradicija.\nOn ističe da kvalitetna sajamska manifestacija zahteva kvalitetnu infrastrukturu, te da uprkos dobroj lokaciji koju Novosadski sajam ima, postoji problem sa parkingom i gužvama u saobraćaju.\n"Takođe, hale su stare i energetski neefikasne, te stoga sužavaju mogućnost za nastupanje u njima, a i otvoreni deo Sajma je potrebno unaprediti", kaže Cvetković.\n"Novosadski sajam zahteva konstantna ulaganja, te stoga razmišljamo da u narednim godinama uđemo u fazu "Master centar 2", koja bi podrazumevala izgradnju novog segmenta i on bi osavremenio našu delatnost", zaključuje Cvetković.\n... Novi Sad, novosadski sajam, sajam, ulaganje


Četvrta godišnja Nagrada za rad iz ekonomske istorije Balkana – Bookvar\nČetvrta godišnja Nagrada za rad iz ekonomske istorije Balkana\nCentar za liberalno-demokratske studije i Izdavačka kuća Arhipelag raspisali su četvrti Konkurs za godišnju nagradu za najbolji naučno-istraživački rad iz oblasti ekonomske istorije Balkana.\nU obzir će se uzimati samo radovi koji se bave temama sa teritorije bar jedne od navedenih zemalja, počev od antičkog doba zaključno sa krajem XX veka. Kandidati moraju imati manje od 40 godina u trenutku podnošenja rada.\nRadovi u PDF ili Word formatu treba da budu poslati na e-mail adresu: price@arhipelag.rs najkasnije do 1. marta 2017. godine.\nOdluka o najboljem radu biće doneta u aprilu, a svečano uručenje nagrade očekuju se u junu 2017. godine.\nDosadašnji dobitnici Nagrade za rad iz ekonomske istorije Balkana su istoričari Jelena Rafailović, Aleksandar Rakonjac i Milan Balaban.


Premijer Vučić o situaciji na Kosovu:Hteli su da miniraju prugu i uhapse mašinovođu. Voz iz Raške krenuo nazad za Beograd Nedelja, 15. januar 2017.\n- Jutros u 8.30 za Kosovsku Mitrovicu iz Beograda je poslat voz, ponavljam voz, a ne tenk ili oklopno vozilo, ili bilo šta slično. Putnički voz, koji je trebalo da spaja ljude, gradove, u skladu sa principima međunarodnog javnog prava, zakonima svih zemalja sveta u skladu sa najvišim vrednostima i standardima Evropske unije, a to je sloboda kretanja ljudi. Voz je krenuo na put, a onda su počele da se događaju gotovo neverovatne stvari - započeo je konferenciju za novinare premijer Vučić.\n- Moram da vas obavestim da smo mi večeras saznali da su Albanci, njihove specijalne snage, deo pruge pokušali da miniraju, ali izgleda da ni to nisu bili sposobni da urade kako treba. Poslali su svoje jedinice, samo od Albanaca sastavljenu jedinicu iz mesta Lužane, iz trougla Podujevo - Orlane - Vučitrn. Poslali su ih sa dugim cevima na Jarinje, gde je trebalo da sačekaju voz, da uhapse mašinovođu Jelenka Stevanovića, uhapse putnike voza i time, ne kao što smo mislili da ostvare neku političku pobedu, već da dovedu do sukoba većih razmera - kazao je Vučić, i dodao da su se meštani tog dela Kosmeta, tačnije opštine Leposavić naseljene najviše Srbima, odmah organizovali.


Ekonomisti: PKB prodat jeftino a hrana je zlato budućnosti i nema cenu - Beta\nTendersku dokumentaciju su kupile dve firme, a ponudu je dala jedino Al Dahra. Na prodaju je ponuđeno 16.785 hektara poljoprivrednog zemljišta PKB-a na Paliluli, u Surčinu i Zrenjaninu, objekti, oprema, poljoprivredne mašine i rezervni delovi kao i akcije u zavisnim društvima - Ekolabu, Institutu PKB Agroekonomik i Veterinarskoj stanici.\n"Legitimno je pravo kupca da čeka da cena padne i Al Dahra je mogla još da čeka, što nije problem", rekao je Savić.\n"Nije trebalo prodavati oko 17.000 hektara uređenog, obradivog zemljišta ni po ceni nekoliko puta većoj, jer je zemlja večiti resurs za razliku od fabrike koja može da se zatvori zbog zastarele tehnologije ili drugih problema", rekao je Savić.\nIstakao je da "mu nije jasno kako UAE kupuje zemlju na hiljade kilometara daleko od granica njihove države da bi obezbedili prehrambenu sigurnost za njihovo stanovništvo, a Vlada Srbije ne misli da je hrana potrebna i njenim građanima".\nJoš jedan razlog zbog koga PKB nije trebalo prodavati je, prema njegovim rečima, činjenica da je PKB nedavno nemačkoj kompaniji Lidl prodao hektar zemlje po ceni od 750.000 evra i da postoji opasnost da se deo tog poljoprivrednog zemljišta pretvori u građevinsko pošto se planira da se Beograd širi i sa druge strane Dunava.\n"Imajući sve to u vidu ni jedna cena za PKB nije adekvatna", rekao je Savić.\n"Država je mogala da pokuša da dokapitalizuje PKB kao velikog proizvođača hrane i tako zadrži bar neku kontrolu nad poslovanjem kombinata i cenama hrane na tržištu", rekao je Bušatlija.\nTa poljoprivredna korporacija, prema njegovim rečima, "pravi gubitak da bi omogućila penzionerima da kupe hranu sa smanjenim penzijama jer im je država uzela deo".\n"Ako se prodaja pravda činjenicom da PKB ima gubitak od oko 80 miliona evra, zar nije gubitak kada se imovina firme proceni za 208 miliona, a ponudi na prodaju za 104 miliona evra", rekao je on.\nU uređenim zemljama, kako je rekao "važi princip, a tako je bilo i u Jugoslaviji, da na tenderu mora biti najmanje tri ponude da bi se konkurencijom dobila najbolja, a u Srbiji se sada i sa vlasnicima čak neispravne ponude pregovara".\n"Ne razumem svrhu prodaje PKB, ako loše posluje možda je za početak trebalo uvesti stručan menadžment i sačuvati je u državnom vlasništvu jer je hrana zlato budućnosti", rekao je Bušatlija.\nEkapija pre 57 dana\nDnevnik pre 58 dana\nRadio 021 pre 58 dana\nMondo (67) N1 Info (52) N1 Info (34) N1 Info (18) Danas (14) RTS (10) Danas (10) B92 (9) RTV (8) Politika (5) Danas (5) Danas (1)


Grenel u Prištini sa Kurtijem i Tačijem o dijalogu sa Srbijom\n9. oktobar/listopad, 2019.\nSusret Grenela i Tačija u Prištini\nPredsednik Kosova Hašim Tači saopštio je da je aktivno učešće SAD u pronalasku konačnog rešenja između Kosova i Srbije od "presudnog značaja".\nTo je rečeno na sastanku Tačija sa specijalnim izaslanikom američkog predsednika za mirovne pregovore Kosova i Srbije, Ričardom Grenelom, prenose iz Predsedništva.\nTači je Grenelu obećao da će Kosovo biti konstruktivno u pronalasku rešenja sa Srbijom, a Grenel je izrazio nadu da će se predstavnici Kosova i Srbije uskoro sastati kako bi došli do rešenja.\nTači je dodao da od 2008. nije postojala ovolika pažnja SAD-a Kosovu, i da to "učvršćuje naše poverenje u potrazi Mirovnog sporazuma sa Srbijom".\nGrenel se inače nalazi u prvoj poseti Kosovu od kako ga je američki predsednik, Donald Tramp, imenovao na tu poziciju 4. oktobra.\nPored sastanka sa Tačijem u njegovom kabinetu nakon kojeg nije bilo izjava za medije, Grenel se u Američkoj ambasadi u Prištini sastao i sa političkim liderima na Kosovu. U četvrtak Grenel će se u Beogradu sastati i sa predsednikom Srbije, Aleksandrom Vučićem. Iz Vučićevog kabineta je takođe najavljeno da će o sastanku javnost biti obaveštena putem saopštenja, tojest da neće biti izjava.\nIz Predsedništva Kosova saopšteno je i da je na sastanku rečeno da će "Mirovni sporazum između Kosova i Srbije doprineti razvoju Kosova i celog regiona".\nPrenosi se da je Grenel takođe rekao da će sporazum između dve države uspostaviti osnovu za ekonomski razvoj i doprineti boljitku svih građana.\nNakon što su se susreli Grenel i Tači američki ambasador na Kosovu Filip Kosnet tvitovao je da se "specijalni predsednički izaslanik Grenell raduje se saradnji sa predsednikom Tačijem i drugim liderima Kosova kako bi pomogao da se mir, pravda i prosperitet donesu na Kosovu i region".\nGrenel je o mogućnostima postizanja sporazuma sa Srbijom razgovarao sa liderom pokreta Samoopredeljenje Aljbinom Kuritjem od kojeg se očekuje da će, nakon izbora 6. oktobra, biti na čelu nove Vlade Kosova.\nKako su saopštili iz tog pokreta, na konstruktivnom i otvorenom sastanku, Grenel je čestitao pokretu Samoopredeljenju na najviše osvojenim glasovima, hteo je da čuje njihovo mišljenje i stavove o mogućnostima sporazuma sa Srbijom "pre nego što otputuje za Beograd".\n"Grenel je naglasio da je nedostatak sporazuma Kosova i Srbije glavna prepreka za strane investicije kosovskoj ekonomiji", ističe se u saopštenju Samoopredeljenja.\nS druge strane, ističe se kako je Kurti rekao da su „sastav i proces sporazuma važniji za njegovu održivost od vremenskog okvira“.\nKurti je dodao da Kosovo ima potrebe za ekonomskim razvojem i stranim investicijama, ali da su za to problem visoka korupcija u vladi a koja stvara nesigurnost i plaši preduzeća, siromaštvo, težak pristup preduzeća finansijama zbog visokih kreditnih kamata u bankama.\nDogovorili su se da će se nakon formiranja nove vlade nastaviti redovna komunikacija.\nGrenel se u Američkoj ambasadi, pored sastanka sa Kurtijem, sastao i sa odlazećim premijerom Ramušem Haradinajem (predsednik Alijanse za budućnost Kosova), Kadrijom Veseljijem (predsednik Demokratske partije Kosova), te Isom Mustafa i Vjosom Osmani iz Demokratskog saveza Kosova.\nTači razgovarao sa Grenelom, Vučić najavio razgovor\nI pred dolazak Grenela u Prištinu Kosnet se oglasio putem tvita u kom je naveo da na Kosovo dolazi i specijalni predstavnik Stejt departmenta Metju Palmer. Palmer, međutim, nije prisustvovao današnjem sastanku.\n"Američka podrška Kosovu i Srbiji u procesu dijaloga zahteva timski rad: specijalni izaslanik predsednika Grenel i specijalni predstavnik Stejt departmenta Met Palmer zajedno u Berlinu. Obojica će posetiti Kosovo", napisao je jutros na Tviteru Kosnet.\nNedavna, odluka američkog predsednika Donalda Trampa o imenovanju Grenela za specijalnog izaslanika za dijalog Srbije i Kosova, je ocenjena kao iznenadna, budući da je američka administracija krajem avgusta već imenovala diplomatu Metjua Palmera za specijalnog izaslanika za Balkan za kojeg se smatralo da će se, između ostalog, baviti i dijalogom.\nEvropska unija će najverovatnije takođe imenovati svog predstavnika koji će se, poput Grenela, baviti isključivo pregovorima između Beograda i Prištine.\nPorođaj kao trauma u bolnicama BiH


Sa vakcinisanja u SCC-u\nProšlog vikenda, na punktovima u drugim tržnim centrima vakcinisane su 754 osobe. A od početka ove akcije vakcinisano je 1.437 osob\nU sklopu pojačane kampanje za vakcinaciju građana protiv Covid-19, Krizni štab Ministarstva zdravstva Kantona Sarajevo organizirao je akciju “Vakcinacija prema građanima”. Prošlog vikenda, na punktovima u drugim tržnim centrima vakcinisane su 754 osobe. A od početka ove akcije vakcinisano je 1.437 osoba.\nZbog velikog odziva građana, za vikend 20. i 21. novembra, bit će formiran punkt na još jednoj lokaciji – u Grand Centru na Ilidži. Onima koji se odluče vakcinisati u ovom tržnom centru, na raspolaganju će biti prve doze vakcina Moderna, Pfizer i Sinopharm. Vakcinacija će trajati od 10 do 14 sati, saopćeno je iz Službe za protokol i press Kantona Sarajevo.\nIz Ministarstva zdravstva KS naglašavaju da se druga i treća doza neće aplicirati na ovim punktovima, nego u zdravstvenim ustanovama u Kantonu Sarajevo, u skladu s preporukama Kriznog štaba MZ KS.\n– S obzirom na to da se ova akcija pokazala uspješnom, odlučili smo da se približimo građanima svih dijelova Kantona Sarajevo – saopćeno je.


Brnabić je tokom predstavljanja političkih načela SNS-a, a odgovarajući na pitanja članova stranke, kazala da to ustvari nisu penali, već formula po kojoj se računa penzija u odnosu na životni i radni vek.\n"Kada neko ode ranije u penziju duže je i prima, i zato mu je osnovica smanjena", kazala je.\nKako je dodala, ako bi se ukinuli ti penali, to ne bi bilo fer prema svima onima koji su kasnije otišli u penziju, odnosno koji imaju pun radni vek.\n"To nisu penali, već je proporcionalno smanjeno time što se broj godina primanja penzije produžio. Moramo to da rešimo, da nađemo fer način jer ne želimo da oštetimo ljude koji su kasnije otišli u penziju", kazala je Brnabić.\nŠTA SE TO DEŠAVA SA BANKAMA U IRSKOJ Bilansi su uvećani za 300 milijardi dolara, a "ključ" je u preusmeravanju kapitala\nBilansi najvećih irskih banaka veći su za dve trećine od kada je izglasan Brexit, a najnoviji podaci pokazuju kako su se evropske finansije izmenile nakon što je Velika Britanija izašla iz Evropske unije.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da se za pomoć od 100 evra za mlade od 16 do 29 godina prijavilo do sada njih 948.000, kao i da će ta pomoć države biti isplaćena 1. februra. Vučić je rekao Pinku da će 10. februara i svi penzioneri dobiti pomoć od po 20.000 dinara.


Napadač na fudbalere Napretka pušten iz pritvora?\nIzvor: Sportske.net, 12.Feb.2019, 22:01\nDva dana posle skandaloznog napada u Kruševcu na dvojicu fudbalera Napretka, Ibrahimu Ndiajea i Samjuela Bahu Regisa, stiđe neočekivana informacija.\n''Novosti'' večeras prenose svoja nezvanična saznanja da osumnjičeni napadač koji je Ndiajeu naneo lakše povrede u predelu glave, nije zadržan u pritvoru.\nS druge strane, iz Napretka su potvrdili da su Ndiaje i Baha počeli da treniraju i da je sada ''stanje u klubu redovno'', >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << a šta se dalje može očekivati kada je istraga u pitanju, u izjavi za pomenuti list je objasnio tužilac Dragan Jovanović.\n''U toku je predistražni postupak u cilju preduzimanja mera i radnji na otkrivanju krivičnog dela i učinioca, posle preduzimanja svih potrebnih radnji i prikupljanja potrebnih obaveštenja o samom događaju, uslediće dalji koraci tužilaštva'', istakao je on.\nJoš jedna informacija u vezi ovog slučaja glasi da bi gradonačelnica Jasmina Palurović sutra trebalo da priredi prijem za napadnute fudbalere.\nKurir: PRIJEM ZA NAPADNUTE FUDBALERE NAPRETKA: Ndiaje i Baha kod gradonačelnice Kruševca\nIzvor: Sportske.net, 13.Feb.2019, 18:25\nGradonačelnica Kruševca Jasmina Palurović priredila je danas prijem za fudbalere Napretka, Senegalca Ibrahima Ndiajea i Kamerunca Samjuela Baha, koji su napadnuti u Pionirskom parku...U napadu u nedelju uveče Ndiaje je zadobio lakše telesne povrede...Posle prijema nije bilo izjava za novinare...Gradska...


Koncept Kia Tiger – samohodno mobilno vozilo - Automagazin\nTransformirajući inteligentni hodajući robot namenjen je transportu različitih vrsta tereta na zahtevnim terenima.\nTIGER je razvila grupacijina kompanija New Horizons Studio, koja ima sedište u mestu Mountain View u Kaliforniji. Studio osnovan krajem 2020. godine sa ciljem razvijanja UMV-ova želi postati vodeći u Silicijevoj dolini na području istraživanja i inovacija. "Vozilo kao što je TIGER i tehnologije koje stoje iza toga nam pružaju priliku da pomeramo granice naše mašte," rekao je Dr. John Suh, vođa studija. "Neprestano tražimo nove načine za dizajniranje vozila i koncepte transporta i mobilnosti u bliskoj budućnosti."\nIzuzetne mogućnosti "tigra" namenjene su delovanju kao mobilna naučno-istraživačka platforma na nepristupačnim krajevima. Vozilo napravljeno na modularnoj platformi uključuje vrlo pokretne noge i sistem za pomeranje točkova, okretanje od 360 stepeni i različite senzore za daljinsko osmatranje. Tiger se može povezati i sa »avio-vozilima« bez posade (UAV) koja ga mogu puniti i prevesti na nepristupačne terene.\n"Rad na vozilu TIGER X-1 uz upotrebu napredne tehnologije kao što je generativni dizajn pomera granice i smanjuje masu kod transporta. To je tačno ono što mislimo kada govorimo o stvaranju novog mogućeg," rekao je Srinat Jonalagada, podpredsednik poslovne strategije dizajna i izrade u Autodesku. "Nove tehnike dizajna, inženjeringa i izrade koje nam pruža Autodesk Fusion 360 danas pomažu modernim, zajedničkim ekipama koje žele što da pre i što efikasnije pokrenu proizvodnju."\n"Hteli smo da napravimo robota sa maksimalnom efikasnošću kretanja na točkovima koji bi mogao raširiti mogućnosti transporta do nepristupačnih krajeva," rekao je David Byron koji je u Sundberg-Feraru zadužen za dizajn i inovacije. "TIGER je modularna platforma koja omogućava upotrebu različitih karoserija na šasiji, sa različitim namenama upotrebe, kao što su npr. dostava tereta ili osmatranje na lokacijama koje nisu primerene za ljude."


РЕБИЋ ИДЕ У ПЕНЗИЈУ: Место директора полиције остаје упражњено\nREBIĆ IDE U PENZIJU: Mesto direktora policije ostaje upražnjeno\n22-10-2021 09:53 Izdvojeno Srbija Politika\nDirektor policije, koji je postavljen 2016, u jeku političkih afera i rata „škaljaraca” i „kavčana”, nakon povratka sa odmora odlazi sa mesta prvog operativnog čoveka.\nRebić i Vulin (Foto: MUP Srbije)\nDirektor policije Vladimir Rebić 16. decembra odlazi sa mesta prvog operativnog čoveka Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije i ide u penziju, saznaje „Politika”.\nU jeku velikih događaja koji su potresali našu zemlju i MUP Srbije – pucanje Srbima u leđa na Kosovu, afera „Jovanjica”, hapšenje Dijane Hrkalović... – direktor policije otišao je na godišnji odmor. Sada je već izvesno da će nakon toga otići u penziju. Već se pominju i imena pojedinih ljudi iz MUP-a koji su „u užem izboru” za mesto novog prvog operativnog čoveka policije, ali rano je govoriti o tome jer sve je u domenu spekulacija.\nVladimir Rebić važi za dobrog čoveka i čestitog policajca. Sagovornici lista Politika koji su ceo radni vek proveli u MUP-u kažu da je Rebić bio odličan kao načelnik Uprave saobraćajne policije, ali da se na poziciji direktora nije baš dobro snašao. Postavljen je na to veoma važno i odgovorno mesto u „nezgodno vreme”, u jeku političkih afera i spinova, rata „škaljaraca” i „kavčana” na beogradskim ulicama i nastanka Belivukove grupe.\nDok se još 2016. spekulisalo o Rebićevom imenovanju, jedan policijski sindikat upozoravao je da on nije čovek za to mesto, da nikada nije napisao nijednu krivičnu prijavu u karijeri i da ne zna ništa o finansijskim istragama, borbi protiv korupcije i borbi protiv organizovanih narko-grupa.\nKao prvi čovek policije Vladimir Rebić se nije mnogo pojavljivao u javnosti, a i kada bi se pojavio skoro da ništa konkretno ne bi rekao. Na sva pitanja u vezi sa radom policije i istragama aktuelnih slučajeva uglavnom su odgovarali ministri unutrašnjih poslova koji nisu policijski operativci već političke figure, prvo Nebojša Stefanović, a sada i Aleksandar Vulin.\nDirektor policije Vladimir Rebić nedavno je bio i ispitivan na poligrafu u vezi sa slučajem „Jovanjica”, odnosno postupanjem Slobodana Milenkovića, načelnika Odeljenja za narkotike i Dušana Mitića, inspektora koji su priveli prvooptuženog u tom slučaju Predraga Koluviju. I ovo je takoreći presedan, jer nije zabeleženo u našoj zemlji da direktor policije bude ispitivan na detektoru laži.\nMediji prenose da bi Rebić trebalo da potpiše već napisano rešenje kojim se Milenković prebacuje u Odeljenje za ratne zločine i da se ne zna da li će i ko će to učiniti, pošto je direktor na odmoru.\nU Rebićevoj biografiji objavljenoj na sajtu MUP-a navodi se da je rođen 9. januara 1967. u Užicu gde je završio srednju pravno-birotehničku školu, a da je 1991. diplomirao na Pravnom fakultetu u Beogradu.\nOd avgusta 1992. godine je u Ministarstvu unutrašnjih poslova, tadašnjem Sekretarijatu unutrašnjih poslova u Užicu, na radnom mestu inspekcijski i upravni poslovi bezbednosti saobraćaja. Uveo je sistem prethodne provere dokumentacije i oznaka na vozilu, koji je uspostavljen u svim organizacionim jedinicama SUP-a Užice, zbog čega je prekinuta praksa registrovanja neregularnih vozila na tom području. Od 1996. do 2002. obavlja poslove šefa Odseka za inspekcijske i upravne poslove SUP-a Užice, nakon čega, prelazi u Upravu saobraćajne policije da radi na njihovoj obuci.\nDo 2007, kada postaje šef Odseka za interventnu kontrolu i regulisanje saobraćaja, predavao je predmet propisi o bezbednosti saobraćaja i izveo više generacija polaznika kursa.\nU oktobru 2008. imenovan je za načelnika Odeljenja za kontrolu i regulisanje saobraćaja i do polovine 2009. aktivno učestvuje u izradi nacrta zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima.\nJanuara 2010. postaje zamenik načelnika Uprave saobraćajne policije. Od 20. juna 2014. obavlja poslove načelnika Uprave saobraćajne policije.\nNa sednici Vlade Republike Srbije 19. decembra 2016. godine izabran je za novog direktora policije.\nPrethodni direktor bio je Milorad Veljović. Nakon spekulacija u javnosti da će Veljović biti smenjen, Vlada Srbije razrešila ga je sa mesta direktora policije i od 1. januara 2016. postavila ga na mesto savetnika predsednika vlade. Razlozi za smenu nisu obrazloženi javnosti, sem navoda da je Veljović ispunio zakonski uslov za penziju, iako je po tom osnovu mogao da ide u mirovinu i tri godine ranije. Veljović je u svom mandatu direktora policije nadživeo tri ministra i četiri vlade.\nTokom 2016. Rebić je bio vršilac dužnosti direktora policije, a nakon što je u septembru raspisan konkurs, Vlada Srbije izabrala ga je na to mesto u punom mandatu. Postupak izbora Rebića bio je praćen u medijima i od stručne javnosti, jer je izbor direktora sprovođen nakon usvajanja novog zakona o policiji koji je trebalo da uspostavi sistem profesionalnog upravljanja kadrovima i karijernog napredovanja zaposlenih u MUP-u.\nDo kraja godine saznaćemo ime novog direktora policije.\nDa li će doći do pooštravanja mera, saznajte OVDE.\nI REBIĆ POZVAN NA SASLUŠANJE: Na poligrafu zbog Jovanjice i prisluškivanja\nREBIĆ POSLAO POJAČANJE U SREM: Raspoređene dodatne patrole policije u Šidu zbog migranata


Grenel: SAD će se povući ako Beograd i Priština ne počnu pregovore i ne dođu do razumnog rješenja - Sve o Srpskoj\nTRAMPOV EMISAR: „NE MOGU DA PREDVIĐAM BUDUĆNOST ALI OSJEĆAMO UZBUĐENJE OD KRETANJA NAPRIJED“\nRičard GRENEL: „Želim da približim dvije strane, a na stranama je da odluče. Strane će mi reći šta misle i šta žele. U Prištini sam na sastancima sa svim liderima i poslovnom zajednicom prenio da takse od 100 odsto na srpsku robu moraju da budu ukinute i da su neprihvatljive. A kampanja za povlačenje priznanja mora da se zaustavi“\nAleksandar VUČIĆ: Ne prihvatamo povlačenje jednakosti između nelegalnog uvođenja taksi na srpsku robu i kampanje povlačenja priznanja nezavisnosti Kosova. Za mene to nije isto, jer su takse uvedene bez ikakvog razloga. Ne može da bude tante za kukuriku, nego mora – tante za tante. Ponovio sam i Grenelu da smo mi imali stari predlog koji je bio fer: da napravimo pauzu u kampanji za povlačenje priznanja nezavisnosti. Možemo da o tome razgovaramo\nMISLIM smo krenuli naprijed i želimo da ostanemo na tom putu, poručio je specijalni izaslanik predsjednika SAD za pregovore Beograda i Prištine Ričard Grenel na konferenciji za novinare sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i dodao da će se Sjedinjene Države, ako obe strane ne sjednu i ne dođu do razumnog rješenja, povući.\nGrenel je na pitanje – misli li da je fer njegov zahtjev za reciprocitetom po formuli `Priština da ukine takse, a Beograd zauzvrat da zaustavi kampanju za povlačenje priznanja Kosova`, kao i šta znači njegova izjava da predsjednik Tramp neće dozvoliti da rješavanje odnosa Beograda i Prištine traje predugo ako nema napretka – kazao da nije na njemu da odluči šta je fer.\n„Želim da približim dve strane, a na stranama je da odluče“, rekao je američki diplomata.\n„Strane će mi reći šta misle i šta žele. Ja pokušavam da se usmjerim na bolju budućnost ljudi na Kosovu i Srbiji. Da prenesem nešto od one energije koju imamo u SAD, da politička pitanja stavimo u stranu i da se usredsredimo na privredu“, objasnio je on.\n„Vjerujem da ćete kada to uspjemo vidjeti još veći procvat vaše privrede, a kada to učinimo, ostavljam drugima da odluče da li je nešto fer“, kazao je on.\n„Ne mogu da predviđam budućnost. Mogu da kažem da zaista osjećamo određeno uzbuđenje i enegriju kada se kreće naprijed. Mislim da smo krenuli naprijed i da ostajemo na tom putu“, podvukao je on.\nGrenel je istakao da će obe strane sjesti, a ako ne sjednu i ne dođu do razumnog rješenja, onda će se SAD povući.\nGrenel je prije ove izjave rekao da je i juče u Prištini na sastancima sa svim liderima i poslovnom zajednicom prenio da takse od 100 odsto na srpsku robu moraju da budu ukinute i da su neprihvatljive.\n„Isti zahtev prenosim i ovdje, a to je ono što se tiče kampanje za povlačenje priznanja, koja mora da se zaustavi“, rekao je Grenel.\nOn je naveo da „moramo da se krećemo u pravcu privrede“, otvaranja novih radnih mjesta, a to znači i ukidanje taksi koje će dovesti do većeg bogatstva i normalnije situacije kad je u pitanju trgovina, prenio je Tanjug.\n„Svi smo se na to usmjerili i uvjeren sam da idemo u tom pravcu“, rekao je Grenel.\nTo je bio njegov odgovor na Grenelovu ponudu da Priština ukine takse u zamenu za prestanak povlačenja priznanja.\n„Ponovio sam i Grenelu da smo mi imali stari predlog koji je bio fer, da napravimo pauzu, da Priština ukine takse, a mi da zaustavimo kampanju za povlačenje priznanja nezavisnosti. Rekao sam mu i danas da možemo da razgovaramo o tome, ako će to sniziti tenzije u celom regionu. Ali ne možemo da radimo ako će posle toga iz Prištine da nam kažu sledeće nedelje: ’e, mi hoćemo u tu i tu međunarodnu organizaciju‘, jer mi moramo da radimo svoj posao“, rekao je Vučić.\nVučić je izjavio da je sa Grenelom imao veoma dobar, otvoren i iskren razgovor, koji se, kaže, prije svega ticao unapređenja životnog standarda ljudi i boljeg ekonomskog i infrastrukturnog povezivanja u regionu.\n„Međutim, u odnosima Beograda i Prištine nema lakih razgovora i koju god temu da pokrenete, uvek dolazite do politike“, primjetio je Vučić.\nOn je zahvalio Grenelu što je, kaže, na racionalan način, uz vrlo snažnu agendu i želju da napredujemo u odnosima, razumio koje su potrebe Srbije i šta građani žele da vide — da je naša zemlja poštovana, a ne ponižavana kao ranije.\nVučić je prenio da je Grenelu iznio sve probleme koje smo imali od uvođenja taksi na robu iz centralne Srbije. Posebno su, kaže, pogođene prehrambene kompanije, a platili smo i cijenu u ukupnoj unutrašnjoj trgovini u okviru CEFTA.\nDodao je da je zahvalan Grenelu što je, kaže, dobro razumio koliko je važno da se u savremenom svijetu svi trude da naprave dogovore i tako prevazilaze barijere.\nTagoviKosovo i Metohija pregovori Priština Ričard Grenel SAD Srbija takse


Vreme 789 - Intervju - Miroljub Labus, potpredsednik Vlade Srbije: Debalans moci i odgovornosti\n"VREME": U tom kontekstu, iznesite svoje mišljenje o tome da li sada odmah treba ići na nov sporazum sa MMF-om, to jest na kakav sporazum treba sada ići?\nDa li ste opterećeni stereotipom da je svaki naš političar koji se zalaže za saradnju sa MMF-om "američki čovek", a da su oni koji mu se opiru patriote. Je li podela na obrenovićevce i karađorđevićevce u Srbiji danas prevaziđena i besmislena?\nEno ga Aleksandar Vlahović, u „Blicu", već sastavlja novu vladu. Istina, u tom intervjuu je pohvalio i Dinkića.\nDa se vratimo ekonomskim temama. Šta koči Vladu da u krupnim društvenim preduzećima koje subvencioniše primeni zakon o stečaju i izvrši „bolnu hirurgiju" radi izlečenja od bolesti koja stalno inficira našu privredu inflacionim virusom?\nTo je ta bitna razlika, što onaj mehanizam selekcije bolesnih od zdravih preduzeća, koji dobro deluje u normalnim ekonomijama, u nenormalnoj ekonomiji daje loše rezultate. Jer, ne zaboravite da se naša privreda još uvek oporavlja od šoka sankcija, raspada ranijeg tržišta, šoka bombardovanja i prethodne pogrešne makroekonomske politike u vreme Miloševića. Ne zaboravite da smo mi još uvek u dubokoj privrednoj depresiji. I ako bismo striktno primenili stečajnu hirurgiju, mi bismo zatvorili sve te firme koje spominjete. Da li bi tada srpskoj privredi bilo bolje? Moje mišljenje je da ne bi bilo i da je bolje da prvo idemo sa „uslovnim stečajem", da se tako izrazim (otpustom državnih dugova), da bi te firme našle strateškog partnera, da bi preživele, a zajedno s njima i njihovi zaposleni. Jednostavno, operacija bi uspela, ali pacijent ne bi preživeo.\nSerija konflikata oko "Knjaza Miloša", Nacionalne štedionice, MK Komerca, privatizacije NIS-a, C marketa, Karića i Mobtela, Narodne banke itd. može se posmatrati sa različitih strana. Da ovde izdvojimo samo generalni pogled na pitanje odnosa Vlade i takozvanog krupnog kapitala. Opoziciona Demokratska stranka je pokušala, preko Saveta Privredne komore Srbije, da nekako "institucionalizuje", da se tako izrazim, uticaj kapitala na vlast. I strani investitori pokušavaju da artikulišu neki uticaj na domaću ekonomsku politiku preko svojih saveta. Drakulić, pa i Karić, predlagali su "dogovaranje" između države i vlasnika kapitala. Kako vi gledate na to pitanje?\nIpak, kada Vlada procenjuje ko je eksponent čistog, a ko prljavog kapitala, javlja se fenomen „podobnih" i „nepodobnih" bogatih ljudi?\nNeće biti smanjivanja cenzusa od pet odsto, to hoću da poručim i svojima i onima drugim strankama, a ako mi ne možemo da preskočimo taj cenzus – ne treba da postojimo. Poslednji izbori po pojedinim gradovima pokazali su da je naš rejting daleko viši od cenzusa. Na primer, prema poslednjim izborima, mi imamo u Kraljevu 8,5 odsto, a u Bečeju 11,5 odsto (štampa izbegava procente, već navodi, često pogrešno, apsolutne cifre dobijenih glasova). I to uprokos tempiranoj aferi u „Blicu", u subotu, dan pre nedeljnih izbora.


30. januara 2016. Bošnjak: Ministarstvo aktivno u rešavanju situacije oko finansiranja lokalnih samouprava\nDržavni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave Ivan Bošnjak učestvovao je na sastanku u Pirotu sa načelnicima Upravnih okruga sa juga Srbije. Bošnjak je pre skupa koji je upriličen u zgradi Pirotskog upravnog okruga, obišao prihvatni centar za migrante u Dimitrovgradu. Na dnevnom redu...\nDržavni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave Željko Ožegović predsedavao je sastankom u kom su učestvovali načelnici Zlatiborskog, Severnobačkog, Srednjobanatskog, Kolubarskog, Moravičkog i Pirotskog upravnog okruga Srbije, kao i predstavnici inspekcija i USAID Projekta za bolje uslove poslovanja. Ožegović je rekao načelnicima da je...\n29. januara 2016. Vlada usvojila Nacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o komunalnoj policiji\nVlada Republike Srbije je na jučerašnjoj sednici prihvatila Nacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o komunalnoj policiji i uputila ga kao predlog Narodnoj skupštini na usvajanje. Tim povodom, državni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave mr Ivan Bošnjak ističe da će, ukoliko...\n29. januara 2016. Udovički: Broj novih preduzetnika povećan za 22 odsto\nPotpredsednica Vlade i ministarka državne uprave i lokalne samouprave dr Kori Udovički obratila se skupu na 9. godišnjoj konferenciji i predstavljanju Sive knjige propisa u organizaciji NALED-a. Izazivši osećanje ponosa na sve što je urađeno u 2015. godini postavljajući odlične temelje za stvaranje onakve države...\n26. januara 2016. Ožegović: Transparentnost i efikasnost rada državne uprave je važna tema za sve građane\nŽeljko Ožegović, državni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, bio je učesnik na današnjoj konferenciji «Otvorena uprava u Srbiji 2016: Gde smo sada i šta planiramo dalje?» koju je, pod pokroviteljstvom Generalnog direktorata za politiku susedstva i pregovore o proširenju Evropske unije, organizovao...\n26. januara 2016. Javna uprava kičma države\n„Reforma javne uprave je neophodna Srbiji“, zaključeno je na sastanku potpredsednice Vlade Republike Srbije i ministarke državne uprave i lokalne samouprave dr Kori Udovički sa ambasadorom Sjedinjenih američkih država u Srbiji NJ.E. Majkl Kirbijem i Azom El-Abd, direktorkom misije USAID za Srbiju. Ambasador Kirbi je...\n25. januara 2016. Proverite upis u Jedinstveni birački spisak\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave sa zadovoljstvom najavljuje mogućnost da na sajtu Ministarstva (www.mduls.gov.rs), klikom na odgovarajući baner, svi punoletni građani u Republici Srbiji mogu proveriti da li su upisani u birački spisak i na kom biračkom mestu. Ukoliko ste upisani u birački spisak, jednostavnim...\n25. januara 2016. Ožegović: Otvaranje poglavlja pomaže i podstiče reformski proces\nDržavni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave Željko Ožegović, obratio se učesnicima radnog sastanka u organizaciji Slovenačkog poslovnog kluba na temu „Javna uprava u službi građana i privrede“. Sastanku su prisustvovali i novoimenovani ambasador Republike Slovenije u Srbiji, Vladimir Gasparič, kao i beogradski...\n23. januara 2016. Pojašnjenje Ministarstva\nBudući da su se danas u dnevnoj štampi pojavili različiti tekstovi o Nacrtu zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave želi da ispravi važne greške. Ni u jednom trenutku nije bilo reči da se naknade zaposlenog obračunavaju na...\n22. januara 2016. Održana peta sednica Odbora za koordinaciju inspekcijskog nadzora\nDanas je u Palati Srbija održana peta sednica Odbora za koordinaciju inspekcijskog nadzora kojoj su, osim članova Odbora, prisustvovali i predstavnici republičkih, pokrajinskih i gradskih inspekcijskih službi, Direkcije za elektronsku upravu, kao i kolege iz USAID Projekta za bolje uslove poslovanja. Sednicom je predsedavao državni...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Murinjo stiže Miljana Miljanića\nNA PETOM MJESTU 10. 03. 2013. 16:39 >> 16:30 0\nMurinjo stiže Miljana Miljanića\nPortugalski stručnjak Žoze Murinjo na utakmici 27. kola španske Primere protiv Selte u Vigu, koja je na programu danas od 19 sati, izjednačiće se sa legendarnim srpskim trenerom Miljanom Miljanićem po broju utakmica na kojima je predvodio "kraljevski klub".\nPrema urednoj statistici lista As, Murinjo će meč protiv Selte biti 103. na klupi Reala u šampionatu, na koliko utakmica je čuveni "Čiča" predvodio Madriđane.\nOn će tako nakon utakmice sa Seltom dijeliti peto mjesto sa Miljanom Miljanićem na "vječnoj listi" trenera Reala po broju vođenih utakmica. Inače, ukoliko ispoštuje kompletan ugovor sa Realom, koji ističe u junu 2016. godine, Murinjo će na svom kontu imati 228 utakmica na klupi Reala u Primeri.\nOn je procentualno najuspješniji trener Madriđana sa 76 odsto pobjeda, a prvi je trener Reala još od 2003. godine koji ima više od dvije sezone u nizu na klupi. Od 2003. do 2010. godine Real je na klupi promijenio čak osam trenera - Karlosa Keiroša, Hose Antonija Kamača, Mariju Garsiju Remona, Vanderleja Luksemburga, Cezara Lopeza Kara, Fabija Kapela, Bernda Šustera i Manuela Pelegrinija.


ZZ "Lipovac" iz Baničine: Cena višnje poražavajuće niska, ne pokriva ni troškove ulaganja!\nKilogram višnje ove godine mogao bi da košta od 35 do 45 dinara, što je veoma loša cena budući da je prošle godine kilogram koštao 70 dinara.\nBerba višanja trebalo bi da počne početkom sledeće sedmice, kao i otkup tog voća, a prema rečima Slavoljuba Đurića, direktora Zemljoradničke zadruge „Lipovac“ iz Baničine, najveći problem sa kojim se proizvođači višanja suočavaju jeste plasman.\nPored toga, on kaže da cena višnje po kilogramu ove godine može varirati od 35 do 45 dinara, što nije zadovoljavajuće jer ne ostavlja mogućnost ostvarivanja profita za proizvođače, čak ne pokriva ni troškove ulaganja koji u ovom trenutku iznose oko 38 dinara po kilogramu.\nProizvođači višnje sa naših prostora sve ozbiljnije pristupaju procesu adekvatne zaštite voća, poštujući sve zakonske standarde kako bi proizvod zadovoljavao i uslove stranih tržišta. ZZ Lipovac kao jedan od većih proizvođača višanja u našoj opštini, poštujući propise, na samom kraju nudi veoma kvalitetan proizvod koji ove godine, po svemu sudeći, neće biti plaćen dovoljno.\nPočetkom sledeće nedelje kada berba i otkup višanja počnu znaće se tačna cena tog voća po kilogramu, ipak, kako za sada stoje stvari, ona neće biti na zadovoljavajućem nivou što može da dovede i do smanjenog broja onih koji se odlučuju za ozbiljniju voćarsku proizvodnju, kažu iz zadruge u Baničini.


Biblioteke – centri znanja o EU - EU Info Centar\nU sledećih pet godina trebaće čak 500 socijalnih radnika\nNa beogradskom sajmu knjiga održan je seminar „Biblioteke kao izvori kvalitetnih informacija o Evropskoj uniji“. Više od 20 bibliotekara koji su u organizaciji EU info centra iz raznih delova Srbije došli na seminar bili su u prilici da saznaju kako njihove ustanove mogu konkurišu za fondove EU, kako da koriste portale Europeana i online knjižaru EU Book shop i kakvi su buduće mogućnosti Delegacije EU u podršci bibliotekama u Srbiji.\nDubravka Savić, projekt menadžerka Delegacije EU u Srbiji je bibliotekare pozvala da zajedno unaprede mrežu biblioteka koja će pomoći i njima i korisnicima da se bolje upoznaju o procesu integracija i o tome kako funkcioniše EU.\n„Od jula prošle godine potpisivanjem Memoranduma o razumevanju između Narodne biblioteke Srbije, Ministartsva za kulturu i informisanje, Kancelarije za EU integracije Vlade Srbije i Delegacije EU radimo zajedno u pružanju informacija, brošura i publikacija koje informišu građane o EU u saradnji sa bibliotekama“, rekla je Savić.\nOna je navela da je Delegacija EU u poslednjih 15 meseci distribuirala bibliotekama 16 publikacija o EU na srpskom jeziku. „Dvadeset pet biblioteka širom Srbije su napravile posebno označene police Srbija u EU gde su izložene ove publikacije i druge koje se odnose na EU. U organizaciji EU info centra iz Beograda i EU info kutaka u Nišu i Novom Sadu u bliskoj saradnji sa Narodnom bibliotekom Srbije održali smo tokom ove godine seminare sa bibliotekarima iz Vojvodine i južne Srbije“.\nVesna Jovanović iz Narodne biblioteke Srbije govorila je o projektu koji biblioteka realizuje u saradnji sa mrežom širom Srbije uz podršku Delegacije EU. Ključna ideja projekta “Informacioni punktovi EU u bibliotekama Srbije” je približavanje informacija o EU iz različitih oblasti a sprovešće se kroz radionice i seminare od kojih će prvi biti održan 18. novembra. Jedan od segmenata je uključivanje u program Europeana.\nCilj projekta je, kako je objasnila Vesna Jovanović, “da ojačamo informacionu i medijsku pismenost i bibliotekara i građana korisnika. Da se informišu o EU ali i onome što se odnosi na evropske propise koji se odnose na pravosuđe, zdravstvo, studiranje.”\nKorisne informacije o EU pruža i onlajn Biblioteka EU (EU Book Shop), koji je predstavila savetnica za informisanje EU info centra Marina Rakić, ističući da je zapravo reč o knjižari, biblioteci i arhivu koji sadrži publikacije o EU objavljene od 1952. godine do danas. “Reč je o više od 100.000 naslova publikacija, CD-a, postera i drugih sadržaja, koji su većinom besplatno dostupni, a osim u PDF verzijama, mogu se poručiti i u štampanoj formi” objasnila je ona.\nBibliotekama se pruža mogućnost da unaprede svoje usluge i u okviru prekograničnih programa EU, koje je predstavio Relja Burzan, šef informativnog centra programa Prekogranične saradnje Mađarska-Srbija u Subotici.\nOd 2004. godine do danas, preko programa KARDS i IPA, finansirano je više od 800 projekata institucija iz Srbije, koji podrazumevaju najmanje jednog partnera iz zemalja obuhvaćenih prekograničnom saradnjom.\nNa 35 dosadašnjih poziva za finansiranje prekograničnih programa iz Srbije je prijavljeno oko 3.600 u vrednosti od 91 milion evra, rekao je Burzan, koji je skrenuo pažnju da prijavni formular i pravila implementacije projekata jesu složeni, ali da to ne bi trebalo da obeshrabri biblioteke da iskoriste mogućnost dobijanja bespovratnih sredstava (85 odsto ukupne vrednosti projekta) i razvoja saradnje sa kolegama u zemljama u okruženju.\nPrimere dobre prakse u tom pogledu predstavile su na seminaru biblioteke iz Subotice i Bečeja.\nRadio vesti EU Info Centra – 30.10.2015.\nVodič kroz pristupanje Srbije EU


Vojska | Za media\nU vreme agresije NATO na našu zemlju 1999. Godine, Vojska Jugoslavije je u svom redovnom sastavu imala preko 100.000 aktivnih vojnika a po potrebi mogla je računati na preko 400.000 rezervista. Vojska je bila podeljena na tri armijske oblasti koje su u svom sastavu imale oko 70 brigada raznih tipova (pešadijskih, mehanizovanih, motorizovanih, oklopnih itd.). Oklopne jedinice Vojske Jugoslavije...Više\nČetiri dana bez struje, vode i grejanja nije bilo dovoljno da se u Majdanpeku proglasi stanje vanredne situacije. Meštani su ogorčeni, a ako situacija potraje i temperature još padnu, teško je i zamisliti moguće scenarije. Ogroman broj elektromontera i dalje, u veoma teškim uslovima pokušava sve, kako bi Majdanpek dobio struju. Vojska je dovezla još tri velika agregata, ali su problemi u...Više\nPročitaj više o Vojska sa agregatima stigla u Majdanpek. Štab još nije proglasio vanrednu situaciju (VIDEO)\nVojska Srbije dolazi u ugrožena područja\nOd danas 500 pripadnika Vojske Srbije pomaže ugroženom stanovništvu u opštinama Kladovo i Majdanpek. U Tekiji je rasporedjeno 150 vojnika sa mehanizacijom. Nećemo se povlačiti dok ne pomognemo našem narodu“, istakao je ministar odbrane republike Srbije Bratislav Gašić, prilikom posete Tekiji. On je rekao da će dva mosta srušena u poplavama uskoro biti obnovljena. Meštanima Tekije dopremljeno je i...Više\nPročitaj više o Vojska Srbije dolazi u ugrožena područja


U pripremi najveća pljačka u istoriji Srbije!? - MEDIJA CENTAR BOR );\nU pripremi najveća pljačka u istoriji Srbije!?\nBor, 2. april\nU poslednjih desetak godina prodato je u Srbiji sve što je najvrednije i najprofitabilnije. Procene stručnjaka govore da je u pomenutom periodu Srbija direktno oštećena za oko 100 milijardi dolara, a u perspektivi iznos je višestruka.\nPrva velika pljačka Srbije izvršena je kako se pisalo u medijima pod rukovodstvom Zorana Đinđića prodajom smederevskog Sartida. Kupac je američki koncern umesto obećanja nemačkim kompanijama i svetski stručnjaci su očekivali da će Amerikanci po svome oprobanom sistemu svesno upropastiti, pa onda zatvoriti ovu najveću železaru u ovom delu Balkana. To je oprobani ne samo američki recept otklanjanja „opasnosti“ u daljim regionima gde se države ili režimi mogu „otrgnuti“ od američke pomoći ( kontrole ) a korist preuzeti neko drugi (Rusija) ili druge svetske mega kompanije.Umesto toga Amerikanci su utvrdili da je Smederevska kompanija“ zlatna koka“ i sa malim investicijama iz Smedereva čelik ide po Evropi, ali posebne vrste limova i u Ameriku. Naravno, sa beneficijama koje su dobili, Amerikanci su napravili za protekli period odličan profit, ali sudbina železare nije sasvim izvesna.\nNedavno je objavljena vest da je bez mnogo pompe u jednom borskom majdanu započelo ponovo kopanje rude zlata. Spomenuto je uzgred da je moguće prema istraživanjima na toni rude dobiti oko i preko deset grama zlata, više od kilograma srebra i još nekih vrlo retkih metala. Posao će dobiti oko 300 radnika iz okoline što je veliki uspeh i nada za oporavak tog kraja. Na žalost nisam čuo izvorno, ko je finansijer obnove eksploatacije rudnika i plašim se da je to neko od stranaca, mada je rečeno da je investitor lokalna samouprava ? Možda će neko odmah reći, pa dobro kada nisu mogli ovi naši da finansiraju, makar neka radi stranac i digne iz bede par stotina porodica. Upravo je tu kvaka i velika misterija od ogromne važnosti za napredak Srbije. Da, napredak Srbije, a ne samo lokalnog mesta i borskog kraja, kada čujete o čemu je zapravo reč.\nOva informacija je do sada bila zaista veoma dobro čuvana tajna i verovatno da će biti dovoljno ako se kaže da je istu čuvalo godinama i decenijama par osoba iz porodice Karađorđević ( ne bliskih princu Aleksandru).\nU ovoj storiji je reč o rudniku sa imenom „Deli Jovan“ koga je praktično kao površinski kop zlata otvorio još 1901. godine poznati industrijalac Đorđe Vajfert.\nVajfert je vršio početnu eksploataciju do Prvog Svetskog rata otvorivši malu jamu rudnika, jer su rudari samo pratili zlatnu žilu sa površine dobijajući između 20 do 30-tak grama zlata po toni rude. Niko u Boru nije znao šta zapravo kopa Vajfert i smatrali su to više poslom entuzijaste , nego velikim profitom, isto kao i posao ispirača zlata u Peku. Međutim, prava je istina da su osim zlata i srebra, Vajfertovi poverljivi rudari i inžinjeri vadili još čak desetak vrsta minerala od najkvalitetnijeg kvarca do retkih, čak i nepoznatih vrsta kamena. Kada je počeo Prvi svetski rat 1914. godine rudnik je zatvoren zbog čega se niko nije mnogo brinuo u lokalu, a većina stručnih radnika koje je doveo Vajfert iz Beograda, Zemuna i Pančeva otišli su kućama. Posle svršetka rata Vajfert je hteo da obnovi proizvodnju u rudniku, ali Kralj Aleksandar I. mu nije izdao dozvolu stavivši svoju ruku na rudnik predosećajući da “gde ima dima ima i vatre” jer ne bi “stara lisica” kao što je Đorđe Vajfert već u ozbiljnim godinama trošio vreme na avanturističke poslove. I onda je Kralj uzeo koncesije na rudnik preko jedne francuske firme držeći većinu od skoro 75 procenata akcija rudnika.\nOzbiljni francuski stručnjaci utvrdili su da je neugledni rudnik sa svega stotinak metara kopa, jedno fantastično nalazište zlata i predložili Kralju da primeni kombinovane metode kopanja i spiranja rude u samom rudniku . Poverljivi izvore tvrde da je od jedne do druge zlatne žile procenat zlata bio od 10 do čak fantastičnih 200 grama zlata po toni iskopane rude. Francuzi su u rudniku našli opremu za kopanje i razne iskopine na osnovu kojih su utvrdili da su još Rimljani kopali tunele u ovom rudniku, koji su se vremenom urušili. Neki izvori kažu da je Romulijana bila ukrašena zlatnim listovima iz ovog rudnika.Šta se i koliko kopalo u „Deli Jovanu“ bila je dobro čuvana tajna i po smrti Kralja Aleksandra, dalekovidi Knez Pavle namesnik, predviđajući ratnu opasnost naredio je da se neupadljivo obustavi kop zlata u „Deli Jovanu“ i isti zatvori, a više ulaže u rad rudnika bakra i zlata u Boru.\nNIJE SAMO UGALJ ZLATO U BORU KOJE SE KRADE\nInače rudnik bakra u Boru je otvoren 1903 godine , koji je do danas jedan od najbogatijih rudnika bakra na svetu, ali sa zastarelom tehnologijom. Pored bakra iz Bora se vadi i zlato, ali u skromni količinama.To su ipak količine od preko 10 grama zlata po toni rude, što predstavlja po svetskim merilima sasvim isplativ procenat rude za eksploataciju i dobru zaradu. Naravno i na njega je 1920 godine stavio svoju šapu Kralj Aleksandar udružujući se sa dve francuske kompanije. Pravo je čudo da nemački stručnjaci nisu pokazali interesovanje za kop „Deli Jovan“ tokom okupacije Srbije u Drugom svetskom ratu, već su se usredsredili na razvijeni i dobro organizovani iskop bakra u Boru – preko potrebne sirovine za industriju naoružanja. Međutim i pored toga pedantni nemački izvori su zabeležili da je osim bakra tokom tri pune godine eksploatacije nemačkim stručnjacima pošlo za rukom da bude izvađeno oko deset tona zlata iz Borskog rudnika, koje je naravno prebačeno sa hiljadama tona bakra u Nemačku !\nI da se vratimo na početak ove priče. Rudnik „Deli Jovan“ sa svojim potencijalom može sa određenim ulaganjima države u najnoviju tehnologiju donositi prema stranim procenama već u prvoj godini najmanje, pazite, najmanje jednu tonu zlata i duplo toliko srebra i neslućene količine skupocenih minerala.Odakle ove za nas neverovatno optimističke procene.\nZato je osnovana pretpostavka: bilo bi zaista sumnjivo da dodju neki poslovni ljudi iz sveta i kupe neki zapušteni rudnik pored Bora. Zato vlast inicira otvaranje rudnika „ Deli Jovan“ posle punih 75 godina sa pričom da ima tu zlata u rudi oko 10 do 15 procenata po toni, što je na granici komercijalne eksploatacije, da bi se uskoro pojavio partner ili još bolje – kupac iz inostranstva .\nOvo nije nova teorija zavere u Srbiji. Ovo je istina koja je izbila na videlo, jer Karađorđevići (verovatno) vide da će se problem restitucije njihove imovine (imaju neka prava na Rudnik Bor) odužiti a,a dragoceni rudnik zlata koji je od seljačkog kralja Aleksandra napravio evropskog monarha, kome je pristizalo toliko para da može da ih troši u najpoznatijim letovalištima i kockarnicama Evrope nemilice, otići u tuđe ruke iz kojih ga nikada neće iskopati.\nKralj Aleksandar I. u jednoj od inkognito poseta u Bijaricu\nI zato se pozivaju sve srpske patriote i rodoljubi, da se zainteresuju šta se događa dalje sa rudnikom „Deli Jovan“, kakva je to čudna priča o obnavljanju rudnika posle 75 godina ćutnje, odakle pare, po čijoj preporuci i sa čijim dopuštenjem stranci kontrolišu kvalitet rude u Borskom bazenu. Samo iznošenje u javnost ovih podataka koji su lako proverljivi, spasićemo ovo srpsko dobro koje može pomoći Srbiji da se izvuče iz sadašnje bede i propasti.\nSlobodan Maričić, novinar i publicista


Moja evropska zajednica – Radio Požega 94.7 FM\nPožega, 17. oktobar 2019. – Uz podršku Evropske unije razvojni program “EU PRO” je, po trinaesti put, ove godine otvorio nagradni likovni konkurs namenjen učenicima srednjih škola iz 99 mesta u Srbiji, među kojima je i Požega. Srednjoškolci treba u formi likovnog rada da sagledaju svoju lokalnu zajednicu i uvide probleme sa kojima se suočavaju njihovi sugrađani iz osetljivih grupa. Rok za prijem radova na temu „Moja evropska zajednica“ je 15. novembar.\nNajbolji radovi naći će se na stranicama kalendara EU PRO-a za sledeću godinu, a njihovi autori biti nagrađeni laptop i tablet računarima i mobilnim telefonima. Škola koja se bude pokazala kao najbolja u angažovanju i organizaciji dobiće kao nagradu laptop i projektor.\nPored toga, razvojni program “EU PRO” pripremio je javni poziv za preduzetnike, mala i mikro preduzeća. Oni mogu da konkurišu za bespovratna sredstva u visini do 30.000 evra, odnosno 70 000 za brzorastuća i izvozno orijentisana preduzeća i preduzetnike. Rok za podnošenje zahteva je 10. novembar, kaže Enis Ujkanović, predstavnik razvojnog programa “EU PRO”.\nU okviru prvog javnog poziva, tokom prošle godine, podržano je 106 preduzeća, od kojih je i jedno iz Požege, sa ukupno 2,1 milion evra. Predviđen budžet za ove namene u 2019. je 2,5 miliona.


Radovi na više puteva! Kamioni na granici čekaju i do 4 sata - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd Radovi na više puteva! Kamioni na granici čekaju i do 4 sata\nRadovi na više puteva! Kamioni na granici čekaju i do 4 sata\nBEOGRAD – Na obilaznici oko Beograda, od tunela Straževica do petlje „Orlovača“, ovog jutra i prepodneva saobraćaj se odvija usporeno, saopštili su danas Putevi Srbije.\nNa gradskom delu auto-puta E-75 kroz Beograd između petlji „Hitna Pomoć“ i „Sava Centar“, i na mostu Gazela, sutra i prekosutra biće izvođeni radovi na sanaciji kolovoza autobuskog stajališta kod „Mostarske petlje“, i to u krajnjoj desnoj i prvoj levoj saobraćajnoj traci.\nRadovi će biti obavljeni sutra od 9 do 16 sati u smeru od Šida ka Beogradu, a prekosutra od 10 do 15 sati u smeru od Beograda ka Šidu.\nNa autoputu E-80, između Bele Palanke i petlje ” Pirot zapad” , izmenjen je režim saobraćaja u zoni tunela Sopot, gde je zatvorena desna tunelska cev u smeru ka Pirotu, a saobraćaj se odvija dvosmerno u levoj tunelskoj cevi u smeru ka Nišu.\nNa putu Praskovče – Deligrad zbog radova na izradi habajućeg sloja u okviru urgentnog održavanja, nastavlja se sa izvođenjem radova do 14. septembra, pa se periodu od 7 do 17 sati vozila naizmenično propuštanju.\nNa putu Neštin – Rakovac u toku su radovi na putnom objektu – propustu a saobraćaj se odvija naizmeničnim propuštanjem vozila na izvedenoj devijaciji.\nPutevi Srbije saopštili su da na naplatnim stanicama na autoputevima u Republici Srbiji nema zadržavanja vozila.\nPrema informacijama Uprave granične policije u 7.45 sati na teretna motorna vozila iza izlaz iz Srbije na graničnom prelazu Horgoš čekala su 90 minuta, zadržavanje na Kelebiji bilo je dva sata, a na Batrovcima do četiri sata.


Za žig Privredne komore Srbije „Čuvarkuća“ do sada konkurisalo 70 proizvoda | RTK\nZa žig Privredne komore Srbije „Čuvarkuća“ do sada konkurisalo 70 proizvoda\nObjavljeno: subota, 25. jul 2020.\nZa žig Privredne komore Srbije „Čuvarkuća“, kao potvrdu visokokvalitetnog proizvoda, stvorenog u Srbiji iz domaćih resursa, već je konkurisalo više od 70 proizvoda iz različitih oblasti, od hemijske i farmaceutske, do prehrambene industrije, saopštila je PKS.\nAkcija „Stvarano u Srbiji“ i žig „Čuvarkuća“ imaju cilj da podrže domaće proizvode i proizvođače, uz istovremeno jačanje svesti potrošača o značaju kupovine domaćih proizvoda. Podizanjem svesti kod potrošača o važnosti kupovine kvalitetnih i konkurentnih proizvoda stvorenih u Srbiji podstiče se i razvoj domaće ekonomije – rekao je Mihailo Vesović iz PKS-a. On takođe ističe da i strani brendovi mogu da budu čuvarkuće, poreklo vlasništva kompanije nije ograničavajući faktor, bitno je samo da proizvod ispunjava uslove u pogledu kvaliteta i porekla resursa. To znači da su takvi proizvodi deo lokalne zajednice jer koriste materijale, sirovine, rad, znanje i kreativnost iz Srbije.\nPrivrednici koji proizvode u Srbiji, imaju kvalitetne proizvode domaćeg porekla mogu aplicirati za dobijanje žiga. Proizvod mora da bude stvoren od najmanje 80 odsto domaćih resursa – rada i materijala. Lista proizvoda za koje se može dobiti žig „Čuvarkuća“ dopunjava se u skladu sa interesovanjem privrednika i ciljevima projekta. Ceo postupak dobijanja žiga traje 45 dana. Pravo korišćenja žiga „Čuvarkuća“ dobija se na tri godine, sa mogućnošću resertifikacije.\nPrethodno : Svi vrtići PU Nata Veljković u funkciji uz sve mere bezbednosti\nSledeće : Kulturni centar Kruševac obležio pesničku slavu


POLITIKO: Grenel sada neće moći da ostvari svoju veliku pobedu na Kosovu | WebTribune\nHome SPEKTAR POLITIKO: Grenel sada neće moći da ostvari svoju veliku pobedu na Kosovu\nOptužnica za ratne zločine protiv Hašima Tačija stavlja Zapad u tešku poziciju, piše danas briselski portal Politiko.\nU analizi se ocenjuje da će optužnica zakomplikovati napore EU i SAD da se postigne mirovno rešenje za KiM i pokrenuti pitanja o saradnji Zapada sa Tačijem.\nU opširnoj analizi o posledicama objavljivanja predloga optužnice protiv Tačija, Politiko predviđa da će snažne reakcije, koje je to izazvalo, imati daleko veći uticaj od posledica po samog Tačija, odnosno da će odjekivati Balkanom i šire i protezati se kroz vreme, postavljajujući neugodna poitanja o spoljnoj politici Zapada “tada i sada”.\nPortal ističe da se vest o optužnici pojavila u vreme kada je Tači bio na putu ka Vašingtonu, gde je trebalo da učestvuje na sastanku o novoj eri ekonomskih odnosa sa Beogradom, čiji je domaćin trebalo da bude specijalni izaslanik američkog predsednika Ričard Grenel.\nU tom kontekstu, ocenjuje da je tajming teško mogao da bude dramatičniji i ističe da su iz Tačijevog tabora potekle optužbe o zaveri da se opstruira sastanak. Portal upozorava da optužbe protiv Tačija, sada, uveliko komplikuju napore EU i SAD za postizanje konačnog mirovnog rešenja između dve strane u, kako navodi, nestabilnom ćošku Evrope, u kojem se Rusija, Kina, Turska i arapske zemlje Persijskog zaliva takmiče za uticaj.\nPolitiko smatra da će specijalnom izaslaniku američkog predsednika za dijalog Beograda i Prištine Ričardu Grenelu sada biti teže da svoju misiju pretvori u veliku spoljnopolitičku pobedu za svog šefa u izbornoj godini u SAD.\nPodseća i da je Grenel prvobitno objavio da će pregovori biti održani i da će Prištinu, umesto Tačija, predstavljati kosovski premijer Avdulah Hoti, ali ističe da je Hoti objavio da neće prisustvovati sastanku.\n“Neki u regionu, i pojedine evropske diplomate, biće srećni ako Grenelovi napori propadnu”, konstatuje Politiko i dodaje da oni strahuju da bi ubrzanim postizanjem dogovora između Tačija i predsednika Srbije Aleksandra Vučića bila ignorisana osnovna pitanja i da bi on uključio “opasnu razmenu teritorija”.\nIstiče se, međutim, i da su pojedini evropski zvaničnici isticali poslednjih dana da bi napori Grenela da vrati obe strane za pregovarački sto kako bi razgovarali o ekonomiji mogli da pomognu da se ponovo pokrenu politički pregovori, koji su u zastoju pod pokroviteljstvom EU.\nPortal ocenjuje da uticaj optužnice na politički pejzaž Kosova nije jasan i tvrdi da, ako sud potvrdi optužnicu i Tači ode na suđenje, on neće biti jedini koji će biti ispitan. U tom kontekstu, navodi da je Tači bio ključni partner Zapada više od dve decenije, podseća na NATO bombardovanje Srbije, te ističe da su međunarodne snage nastavile da blisko sarađuju s Tačijem, čak i kada su se pojavile optužbe protiv njega za ozbiljna krivična dela.\nPolitiko ukazuje na izveštaj Dika Martija u kojem se navodi da je Tači bio na čelu organizovane kriminalne grupe “Drenica”, što je Tači negirao. U tom izveštaju, naglašava Politiko, nalaze se optužbe o ubistvu Srba, kojima su se vadili bubrezi kako bi bili prodati na crnom tržištu.\nPolitiko napominje da je činjenica da je u izveštaju Martija pisalo da se bazira na informacijama raznih zapadnih obaveštajnih agencija pokrenula pitanja o tome koliko su zapadne sile zatvarale oči na aktivnosti Tačija.\nA ta pitanja, upozorava, mogla bi ponovo da se pojave ukoliko se Tači suoči sa sudjenjem, naročito ukoliko se takvi obaveštajni izveštaji iskoriste kao dokazi. Politiko zaključuje da će pitanje s kojima će se zapadni zvaničnici suočiti biti poznato barem jednom od onih koji je trebalo da budu Tačijevi sagovornici u Vašingtonu, a to je “Šta su znali i kada su to saznali?”.


Fudbal: Teži posao „mladostaša“ - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nMeđuopštinska liga – 5. kolo\nIgrače Mladosti čeka težak ispit u Njegoševu\nU petom kolu Međuopštinske lige Mladost iz Radičevića imaće daleko teži posao od Jedinstva iz Bačkog Petrovog Sela. Jer, „mladostaši“ gostuju u Njegoševu i sastaju se sa Proleterom, koji do sada nije osetio gorčinu poraza.\nIz tri utakmice osvojili su sedam bodova, dok je Mladost iz četiri utakmice uknjižila samo tri boda. Pogotovo im je teško pao minuli poraz na svom terenu od Jedinstva, pa je veliko pitanje kako će se ekipa vratiti za nedeljni okršaj u Njegoševu.\nJedinstvo u nedelju dočekuje Slaviju iz Novog Orahova. Petrovoselci su drugoplasirani sa devet bodova iz četiri utakmice, a Slavija je na „koti 6“ sa samo tri boda iz tri utakmice. Osokoljeni pobedom u Radičeviću, momci sa Tise su favoriti.\nU preostalim utakmicama petog kola najinteresantnije će biti u Tomislavcima, gde istoimeni lider dočekuje Solunac, a Pobeda će ugostiti Eđšeg iz Malog Iđoša, dok je Sloboda iz Stare Moravice slobodna.


Intervju ministarke Sekulić za specijalno izdanje CorD magazina\nDatum objave: 25.12.2017 09:44 | Autor: Ministarstvo ekonomije\n1.\tCrna Gora je u proteklih godinu ostvarila značajan napredak u nekoliko pregovaračkih poglavlja koja se tiču vašeg resora. Šta ovaj napredak konkretno znači kada govorimo o institucionalnom okviru i praksi?\nCrna Gora je ovoj godini, kada govorimo o pregovaračkim poglavljima u resoru Ministarstva ekonomije, jedno poglavlje privremeno zatvorila (poglavlje 30 - Vanjski odnosi) i dva poglavlja otvorila otvorila (poglavlje 1 - Slobodno kretanje roba i Poglavlje 3 - Pravo osnivanja preduzeća i sloboda pružanja usluga), što smatram izuzetno važnim koracima u čitavom pregovaračkom procesu. Ministarstvo ekonomije je, uz koordiniran rad velikog broja službenika u raznim institucijama sistema, odradilo ogroman dio posla kada su ova dva poglavlja u pitanju i njihovo otvaranje, odnosno zatvaranje potvrda da je crnogorsko tržište sve spremnije da postane dio tržišta EU. Otvaranje i jednog, i drugog poglavlja pratilo je niz aktivnosti i mjera koje smo morali preduzeti kako bismo ušli u taj dio pregovaračkog procesa. Konkretno, članstvo u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (STO) bio je ključni uslov za otvaranje poglavlja 30. Te 2012. godine, kada je Crna Gora postala punopravna članica STO, dobili smo potvrdu da smo na pravom putu usklađivanja trgovinskih pravila sa pravilima STO, ali i da imamo obazu više da nastavimo sa harmonizacijom zakonodavstva. Otvaranju poglavlja 1 prethodilo je, takođe, ispunjavanje mjerila koja su se odnosila na harmonizaciju, odnosno usklađivanje nacionalnog tehničkog zakonodavstva sa relevantnim EU propisima. Naš osnovni cilj je da kroz ispunjavanje obaveza iz svakog poglavlja našoj privredi omogućimo da se adekvatno pripremi na sve ono što je čeka na evropskom tržištu nakon pristupanja.\n2.\tCrna Gora i Srbija bi sudeći po najavama predsednika Evropske komisije mogle biti prve nove članice EU među zemljama Zapadnog Balkana. Koliko je domaća privreda spremna da u relativno kratkom roku bude spremna za ovako veliku promenu?\nSam put ka EU podjednako je važan koliko i članstvo, jer se tokom pregovora dešavaju sve one promjene zbog kojih težimo punopravnom članstvu. I upravo čitav pregovarački proces predstavlja svojevrsni pripremni period za privredu na ono što je očekuje ulaskom u Uniju, s obzirom na činjenicu da članstvom u EU u cjelosti preuzimamo EU trgovinsku politiku. Smatram da će sam ulazak u EU biti potvrda da je naša privreda bila spremna da prihvati, odnosno da je prihvatila ono što članstvo donosi, a na nama je da do tog datuma, zajedno sa privredom, radimo na tome da uskladimo svoje aktivnosti sa EU zahtjevima. Mi se već sad u značajnoj mjeri ponašamo i djelujemo u skladu sa onim što se očekuje od jedne (buduće) članice EU i zaista ne sumnjam da ćemo i period do pristupasnja iskoristiti na pravi način koji znači nedvosmislena spremnost za članstvo.\n3.\tKako u tom kontekstu ocenjujete konkurentnost domaće privrede u evropskim okvirima, i koje su zemlje članice EU vaši uzori?\nCrnogorska preduzeća, ali i generalno preduzetnici u regionu Zapadnog Balkana, danas više nego ikada imaju mogućnosti da unapređuju svoje poslovanje. Kada to kažem, mislim na činjenicu da crnogorski privrednici imaju mogućnost korišćenja državne pomoći koju obezbjeđujemo kroz razne programe podrške, zatim ne mali broj njih koristi i raspoložive pretpristupne fondove EU i, najzad, danas više nego ikada privrednici imaju mogućnost međusobnog uvezivanja. Posljednja stavka je možda i ključna kada govorimo o konkurentnosti u evropskim okvirima. Danas, u vremenu globalizacije, pitanje povezanosti je od ključnog značaja. Ali, da bismo omogućili trgovinsku i ekonomsku povezanost, moramo stvoriti sve pretpostavke za kvalitetnu infrastrukturnu povezanost u oblastima saobraćaja i energetike. Zato mi iniciramo i zastupamo stavove, prije svega, o regionalnoj povezanosti koja će doprinijeti većoj konkurentnosti naše privrede u evropskim okvirima. Što se tiče uzora koji pominjete, najzdravije je posmatrati pojedinačne elemente u svakoj od ekonomija zemalja EU i truditi se da preuzmete ono što je kompatibilno sa vašom ekonomijom. Crna Gora je mala zemlja i najsličnija zemljama regiona, tako da su iskustva Slovenije i Hrvatske izuzetno dragocjena za našu privredu.\n4.\tŠta su ključne mere vlade i ministarstva za jačanje domaćeg sektora privrede i kakav feedback dobijate od privrednika tokom Biznis karavana?\nMinistarstvo ekonomije godinama unazad sprovodi brojne programe podrške privredi, i ove godine smo odlučili da Biznis karavan bude način na koji ćemo privrednike bolje upoznati sa mogućnostima podrške koje nudimo. Biznis karavan je projekat koji Ministarstvo ekonomije realizuje uz podršku Programa ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), kako bi obišli sve opštine u Crnoj Gori i u direktnoj komunikaciji upoznali privrednike sa programima finansijske i tehničke podrške razvoju biznisa koje Ministarstvo sprovodi. Druga važna svrhva Biznis karavana je i da da privrednicima mogućnost da na licu mjesta iznesu sve probleme i prepeke sa kojima se susreću prilikom apliciranja ili implementacije programa, kao i prilikom obavljanja djelatnosti generalno. Kao rezultat Karavana imamo bolju iskorišćenost sredstava za pomoć privredi, ali i konkretne ideje i inicijative koje u ovom trenutku razrađujemo i na osnovu njih planiramo aktivnosti i programe podrške za 2018. godinu. Dovoljno je reći da smo za narednu godinu budžetom planirali podršku privredi pola miliona eura veću nego u ovoj godini, odnosno puna 2 miliona eura. To znači da ćemo povećati podršku za direktne investicije, za razvoj klastera, uvođenje inovativnosti i međunarodnih standarda u poslovanje i modernizaciju industrije, za projekat biznis zona. U stalnoj smo komunikaciji sa privrednicima, jer samo na taj način možemo kreirati pravu sliku crnogorske privrede i znati gdje treba uložiti dodatne napore da bi investicioni ambijent bio još bolji.\n5.\tU prethodnom periodu Crna Gora je pokazala da je interesantna destinacija za privlačenje novih investitora. Koliko su investitori koji već posluju ovde zadovoljni poslovnim ambijentom i šta činite da ih podstaknete da reinvestiraju?\nMi kontinuiranao gradimo od Crne Gore atraktivnu destinaciju za ulaganja, sa ciljem da privučemo velike investitore, a kao potvrda da je Crna Gora zaista sigurna destinacija za investiranje su naš stabilan puta ka Evropsoj uniji i nedavno članstvo u NATO. Strani investitori koji posluju u Crnoj Gori znaju da u našoj državi imaju kredibilnog partnera i takvu reputaciju namjeravamo da održimo i dodatno unaprijedimo stvranjem još konkurentnijeg poslovnog ambijenta. Crna Gora ima jedan od najkonkurentnijih poreskih sistema u regionu: stopa poreza na dobit pravnih lica od 9% je na najnižem nivou u regionu. Pored toga, Vlada je kreirala brojne programe finansijske i tehničke podrške za domaće i strane privrednike, koji se realizuju po principu subvencija, refundacije dijela sredstava ili oslobađanja, odnosno smanjenja naknada i poreza – u zavisnosti od samog programa.\nTrenutno su najpovoljnije olakšice po osnovu Uredbe o podsticanju dirketnih investicija koja omogućava finansijske podsticaje za nove investicije usmjerene na otvaranje novih radnih mjesta, naročito u manje razvijenim područjima Crne Gore. Sredstva za podsticanje investicija, koja se kreću od 3.000€ do 10.000€ po novozaposlenom licu, dodjeljuju se na osnovu podnošenja prijave na javni oglas koji raspisujemo jednom godinšnje, i to za investicione projekte vrijednosti ulaganja od 250.000€ do 500.000€, u zavisnosti od regiona, i kojima se obezbjeđuje zapošljavanje najmanje od 10 do 20 novozaposlenih lica u roku od tri godine od dana zaključenja ugovora o korišćenju sredstava sa Vladom Crne Gore.\nZa kapitalne investicije čija vrijednost iznosi preko 10 miliona eura i kojima se obezbjeđuje otvaranje radnih mjesta za najmanje 50 novozaposlenih lica u roku utvrđenom ugovorom o korišćenju sredstava za podsticanje investicija, podsticaji se mogu dodijeliti u visini do 17% od ukupne vrijednosti investicionog projekta, bez sprovođenja postupka bodovanja.\n6.\tZadržimo se na izazovima koji pred ekonomijom stoje u ovom trenutku. Kako su mere fiskalne konsolidacije uticale na privrednu dinamiku u zemlji?\nPokazalo se da su mjere ekonomske politike crnogorske Vlade u proteklih godinu dale veoma dobre rezultate na ekonomskom i razvojnom planu. Očekivani realni rast crnogorske ekonomije je znatno iznad planiranog, odnosno za prvih šest mjeseci zabilježili smo rast od 4,2 odsto, a planirani je bio 2,7 odsto. Samo u drugom kvartalu rast je bio impozantnih 5,1 odsto, što je jedna od najvećih stopa u Evropi.\nOno što je veoma značajno je da smo i u vremenu zahtjevne fiskalne konsolidacije, koja je podrazumijevala povećanje određenih poreza, uspjeli da održimo naš poreski sistem konkurentnim i učinimo da se preduzete mjere ni na koji način ne odraze loše na poslovanje privrednika. Takođe, na osnovu onoga što imamo priliku vrlo često da čujemo od privrednika, a odnosi se na poresku politiku, prema resornom Ministarstvu finansija ćemo ići sa sugestijama da se razmotri eventualno smanjenje određenih poreskih stopa. Dakle, poreska reforma ne donosi nova opterećenja za privredu, već naprotiv, razmatramo mogućnosti smanjenja poreskog opterećenja zarada. Cilj nam je da realizacijom fiskalnih reformi smanjimo budžetski deficit i uđemo u budžetski suficit već u 2020. godini.\n7.\tDa li će po Vašem mišljenju Crna Gora biti u stanju da održi relativno visoke stope rasta BDP uprkos politici štednje i koliko veliki infrastrukturni projekti koje sprovodite, doprinose toj dinamici?\nOstvareni realni rast BDP-a od 4,2 odsto u prvoj polovini godine, koji je, kao što sam kazala, premašio naša očekivanja, itekako je podstaknut intenzivnijom realizacijom radova na izgradnji velikih infrastrukturnih projekata, a tu prije svega mislim na izgradnju autoputa, lokalne infrastrukture i turističkih kapaciteta. Dodatno, rekordna turistička sezona, odnosno značajan rast prometa u turizmu imali su veliki uticaj na realni rast crnogorske ekonomije. Na bazi ostvarenih rezultata i trenutnih procjena, očekujemo da će realni rast BDP-a na kraju ove godine iznositi četiri odsto, dok u narednoj očekujemo realni rast BDP-a od tri odsto. Kao i do sada, rast će se zasnivati na velikim investicionim projektima u strateškim sektorima naše ekonomije.\n8.\tPosle dužeg vremena neizvesnosti sada je jasno da se Italijanska kompanija A2A, koja je posle države najveći akcionar Elektroprivrede Crne Gore (EPCG), povlači iz vlasništva u ovom preduzeću. Šta to konkretno znači za ovo preduzeće i za energetski sektor Crne Gore?\nPromjena vlasničke strukture u Elektroprivredi Crne Gore (EPCG) nikako ne mijenja činjenicu da je ta komapnija bila i ostala stub crnogorskog elektro-energetskog sistema i da u svojoj strukturi ima dovoljno stručnih kapaciteta da vodi razvojnu politiku u oblasti energetike. Ne umanjujući činjenicu da je ulazak italijanske kompanije A2A u vlasničku strukturu EPCG 2009. imala pozitivne efekte za Crnu Goru, odnosno i za energetski, i ekonomski sektor, smatram da je EPCG danas preduzeće koje može samostalno, ili u nekom novom partnerstvu, ukoliko tako bude odlučeno, uspješno sprovoditi strateške politike iz oblasti energetike. Trenutno smo u fazi odlučivanja na koji način će akcije italijanske kompanije biti preuzete – podsjetiću da Put opcija daje nekoliko mogućnosti za njenu realizaciju i mi ćemo konačnu odluku po tom pitaju donijeti tokom sljedeće godine. Ono što sada mogu reći jeste da odluka po pitanju vlasničke strukture ni na koji način neće poremetiti razvojne potencijale EPCG.\n9.\tDokle se stiglo sa realizacijom projekta izgradnje drugog bloka Termoelektrane u Pljevljima?\nPregovori za realizaciju ovog projekta još traju i ono što očekujemo u narednom periodu jeste da se Upravljački komitet za izradu Projekta odredi prema ponuđenim tehničko-finansijsko-pravnim aspekte Škode Praha i General Electric-a i u skladu sa tim definiše dalje aktivnosti i alternative. Bez obzira na trenutne pregovore, postojeće stanje elektro-energetskog sektora nedvosmisleno se može razvijati kroz ekonomski-ekološku opravdanu upotrebu uglja i proizvodnju električne energije u pljevaljskom području, a to ćemo omogućiti ne samo izgradnjom novog proizvodnog objekta, već i određena ulaganja u postojeći blok. Blok I nema potrebe za kapaitalnim ulaganjima i složenijim rekonstrukcijama, osim za ekološkom sanacijom koja je planirana u naredne tri godine, a procijenjena vrijednost ove investicije je oko 40 miliona eura. Cilj je usklađivanje rada sa direktivama EU iz oblasti zaštite životne sredine i stvaranje uslova za izvođenje projekta toplifikacije Pljevlja, tj. izrade toplotnog izvora u cilju rješavanja ekoloških problema grada.\n10.\tNedavno je otvoreno i pitanje da li pristupanje Pariskom sporazumu o klimatskim promenama dovodi u pitanje rekonstrukciju postojećeg i izgradnju novog bloka Termoelektrane. Šta pokazuju Vaši podaci?\nPariski sporazum ne isključuje, niti zabranjuje potpisnicama, koje su mahom članice EU, valorizaciju termo potencijala, već samo zahtijeva upotrebu takvih tehnologija koje će negativne uticaje TE svesti na minimum. Realizacija novog proizvodnog objekta u Pljevljima će dati svoj konkretan doprinos u zajedničkoj borbi protiv negativnog uticaja klimatskih promjena time što će postepeno eliminisati negativan uticaj postojećeg načina valorizacije uglja i raditi po najvišim evropskim standardima kada je u pitanju zaštita životne sredine. Samim, tim, usvajanje Zakona o potvrđivanju Pariskog sporazuma iskaz je odgovornog odnosa naše države prema životnoj sredini i pokušaj, makar i skromnog doprinosa globalnim naporima za očuvanje životne sredine.\nOriginalni intervju, kao i cjelokupno izdanje Montenegro Business Sector 2018 možete pogledati na ovom linku.


Kuća poslednje nade - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Film » Kuća poslednje nade\nU utorak, 11. oktobra od 20.30, u Studentskom kulturnom centru (Kralja Milana 48) biće prikazan film „Kuća poslednje nade“ i upriličen razgovor sa autorkom Anitom Panić.\nScenaristikinja i rediteljka Anita Panić polazi od statistike od pre nekoliko godina da u Srbiji živi više od 800.000 izrazito siromašnih ljudi. To znači da svaki deseti stanovnik Srbije živi u teškom siromaštvu. Neki od njih koji su imali porodice, domove, posao… danas su stanovnici\nprihvatilišta za beskućnike. To je njihova jedina adresa, i to privremena. To su mesta gde ih država zbrinjava, gde dobijaju smeštaj i topli obrok. Da li siromašni imaju lice, ime, prezime, adresu? Kako im pomoći? Na ta pitanja pokušaće da odgovori autorka dokumentarcem iz serijala „Naličje velegrada“.\nPrihvatilište u Beogradu je mesto snimanja i centar priče o sudbinama ljudi koji to više nisu. Zapravo, oni su sada samo broj na evidenciji beskućnika koji su na teretu države, dok su nekada, verovatno, bili ljudi sa identitetom, sopstvenim životima, egzistencijom. Šta je ostalo od svega toga, saznajemo istražujući ljudske sudbine, stanovnika velegrada koji zapravo više ne postoje. (dub)\nTagovidokumentarac film skc\nPrethodni Iračka nedelja kulture\nSledeći Humanitarna akcija za decu „Svratišta“ u „Parobrodu“


By GLASRAZUMA.RS , in SPORT , at 09/08/2019\nEkipa Čelzija može biti u ozbiljnom problemu ove sezone, imajući u vidu da nemaju pravo da dovode igrače zbog zabrane od strane Fife, a da je klub napustio najbolji fudbaler Eden Azar – najskuplje plaćen igrač ovog leta iz Engleske.\nAktuelni šampion se standardno pojačava pred svaku sezonu, pa su i ove potrošili najviše novca. Siti je već nekoliko sezona dominantan u Premijer ligi, ali nikako ne uspevaju da ostvare veći uspeh u Ligi šampiona. Klub je napustio dugogodišnji kapiten i čovek koji je postigao prelep pogodak pred kraj prošle sezone, koji je imao i veliki uticaj na osvajanje titule, Vensan Kompani. Slično kao i Liverpul, Siti je zadržao ceo tim iz prošle sezone i sigurno će i ove godine biti favorit za titulu


Italija: Sve više protesta protiv zatvaranja\nTanjug 12. aprila 2021. 11:03\nRIM – Oko stotinu autobusa iz svih delova Italije krenulo je jutros prema Rimu, sa nezadovoljnim građanima koji imaju nameru da protestuju u glavnom gradu zbog produženog zatvaranja i nemogućnosti da rade, piše agencija Ansa.\nRimska policija je saopštila da skup nije odobren i nije jasno kako će se sve završiti, niti kako će autobusi sa demonstrantima preći regionale granice budući da je još saobraćaj između regija zabranjen kao jedna od anti-kovid mera.\nČlanovi koalicione vlade iz stranke “Liga” insistiraju da se dozvoli otvaranje proizvodnih aktivnosti, a predsednik partije Mateo Salvini zahteva da “do 2. juna, praznika Republike, sve bude otvoreno”.\nIz iste stranke je i ministar za turizam Masimo Garavalja koji za list “La Stampa” najavljuje pripremu turištičke sezone, najkasnije u maju i otvaranje plaža uz poštovanje svih anti-kovid mera.\n“Svake sedmice zbog zatvaranja proizvodnih aktivnosti gubimo deo nacionalnog dohotka. To postaje neizdržljivo”, rekao je ministar Garavalja.\nMeđutim, ministar za zdravstvo Roberto Speranca za novinu “La Republika” nije potvrdio skoro otvaranje proizvodnih aktivnosti i poziva na oprez da se ne bi upropastili rezultati u borbi protiv širenja virusa koji su postignuti dosadašnjim merama.\nOd danas najveći deo italijanskih regija je prešao na režim takozvane “naranđaste zone”, što znači da je mogućnost od zaraze srednje teška a i mere zabrane su sa tim usklađene.\nMeđu četiri regije koje i dalje ostaju u zoni visokog rizika, “crvenoj”, nalazi se i Sardnija koja je jedina bila u režimu “belom” to jest normalnog stanja, ali se u poslednje dve sedmice virus kovid-19 toliko raširio, da je sada na ostrvu sve zatvoreno.


Suđenje za nokaut: Ulična prodavačica negira krivicu za udarac milicajke | 013 info\nSuđenje za nokaut: Ulična prodavačica negira krivicu za udarac milicajke\nTanjug\tSre, 04/03/2020 - 22:44\nUlična prodavačica Sadija Durmiši, optužena za napad na komunalnu milicijaku Alisu Memetović 12. januara na Vidikovačkoj pijaci, negirala je krivicu na početku suđenja u Drugom osnovnom sudu u Beogradu.\nOna je, međutim, u svojoj odbrani navela da nije kriva za krivično delo za koje se tereti (napad na službeno lice u vršenju službene dužnosti) jer je samo pokušavala samo da "zaštiti svoju egzistenciju".\nDurmiši je nakon rasprave oko prodaje stvari udarila milicajku i oborila je na zemlju, a snimak incidenta kasnije je objavljen na društvenim mrežama.\nDanas je saslušana i Memetovićeva, u svojstvu oštećene, koja je navela da je ona tom prilikom samo radila svoj posao.\nNa današnjem pretresu naloženo je da se obavi psihijatrijsko veštačenje okrivljene jer je njena odbrana tvrdila da je trenutno psihički veoma loše, a u samom trenutku incidenta je bila u razdražljivom stanju.\nNaredno suđenje zakazano je za 18 mart.\nBeograd komunalna milicija sud\nDve osobe povređene nožem na Pančevačkom putu - jedna hitno operisana na VMA


Novi izgled Online Privrednog Imenika Srbije : privredni-imenik.com\nNovi izgled Online Privrednog Imenika Srbije\nKampanja Privrednog Imenika Srbije za 2010 godinu završena slanjem štampanog i elektronskog izdanja naručiocima u pretplati i oglašivačima. Veći deo sadržaja namenjenih internet izdanju Privrednog Imenika Srbije pripremljen je i postavljen još u toku 2009. godine i imaće svoje mesto u toku cele 2010. godine i na novim stranicama koje će biti redizajnirane i postavljene u toku narednih dana.\nNovi sadržaji na sajtu Privrednog Imenika Srbije biće pre svega u vezi sa Pretraživačem baze podataka i novim stranicama Klasifikacije delatnosti. U skladu sa B2B konceptom ovog izdanja i ciljem da sve informacije budu dostupne što širem auditorijumu, nova organizacija ovih stranica biće i u funkciji povećanja frekvencije oglasa za sve oglašivače u svim izdanjima Privrednog Imenika Srbije. S tim u vezi u pripremi je i novi cenovnik oglasa na ovim stranama koji će biti prilagođen potrebama oglašivača, kako po pitanju vremena trajanja oglasa, tako i u pogledu objave na određenoj stranici, odnosno oglasnom segmentu.\nI dalje nećemo uvoditi bilo kakve restrikcije u pogledu pristupa informacijama na sajtu Privrednog Imenika Srbije, ali se zato uvodi korporativna stranica za naše pretplatnike i oglašivače, na kojoj će oni moći detaljno da predstave svoj proizvodni program, paletu usluga, istaknu svoju poziciju na tržištu Srbije, predstave svoja dostignuća, planove itd.\nJoš jednom pozivamo sve posetioce sajta da provere podatke u bazi Privrednog Imenika Srbije i ukoliko ima promena dostave ih preko obrasca za ažuriranje. Sve promene i podaci o novim firmama biće potpuno BESPLATNO ažurirani i prikazani na internet stranama Privrednog Imenika Srbije u toku redovnog 30-to dnevnog ažuriranja sajta, a kasnije i u elektronskom i štampanom izdanju Privrednog Imenika Srbije.


ŠEF DIPLOMATIJE ODGOVORIO NA PRITISKE IZ BRISELA: Možemo mi i sa Rusima, oberučke bi nas prihvatili! | Skandalozno\nŠEF DIPLOMATIJE ODGOVORIO NA PRITISKE IZ BRISELA: Možemo mi i sa Rusima, oberučke bi nas prihvatili!\nKomentarišući najnovije ucene, Dačić kaže da ima samo jednu poruku: “Malo morgen Evropa može da nas ucenjuje! Ako nas ne žele, ima sa kim možemo!”\nPredsednik Vučić poručio u Sofiji: Ne možete da očekujete da Srbija da sve, a da ne dobije ništa!\nBudite prvi sa komentarom na članku "ŠEF DIPLOMATIJE ODGOVORIO NA PRITISKE IZ BRISELA: Možemo mi i sa Rusima, oberučke bi nas prihvatili!"


Pretnjama anatemom iz Eparhije bačke odložena pihtijada u Rumenci - Novi Sad\nPretnjama anatemom iz Eparhije bačke odložena pihtijada u Rumenci\n13:03:00 05.03.2017, Komentara: 0\nNovi Sad - Organizatori Pihtijade u Rumenci tvrde da im je episkop bački Irinej Bulović zapretio da će biti anatemisani iz crkve uz zvonjavu mrtvačkih zvona ako ovu "pagansku manifestaciju" organizuju u vreme posta.\nPihtijada je trebalo da bude održana ovaj petak, ali je zbog upozorenja odložena. Organizator Branislav Popović kaže da je možda na kraju neće ni održati jer će biti pretoplo za pihtije.\n"Prvo se pobunio crkveni odbor u Rumenci, a posle i sam Irinej. Trebalo je da dođe stotinu izlagača iz svih krajeva Srbije i regiona, nisam hteo da ljudi dožive neprijatnosti i da se mi Rumenčani svađamo. Pritisak je bio ogroman i odustali smo", rekao je Popović za Blic.\nOn dodaje da ih je prvo upozorio crkveni odbor, na šta se nisu obazirali, a onda je stiglo pismo od Irineja, koje ih je šokiralo.\nInače, zbog posta odložena je još jedna "ijada" - Kulenijada u Baču, koja će biti održana posle Uskrsa. Organizatori su rekli da sa crkvom nisu imali problema, niti im je ko pisao, već su tako sami odlučili.


Dr.Hauschka dnevni fluid za lice - balansirajući 50ml\nBalansirajući dnevni losion vraća ravnotežu mešovitoj koži, sklonoj mašćenju u T-zoni i isušivanju u području obraza. Svilenkasta tekstura reguliše probleme nečiste kože i pruža joj dugotrajnu vlažnost.\nNamenjen mešovioj koži sklonoj mašćenju u T - zoni.\nUjutru naneti ravnomerno na kožu lica, vrata i dekoltea, idealna je podloga za šminku\nEkstrakt zečje deteline, rastavića i dragoljuba.\n*PRIRODNA KOZMETIKA, Masna koža sklona aknama*\nDr. Hauschka, Kreme za lice, fluid\nDr.Hauschka dveni fluid za lice umirujući 50ml *PRIRODNA KOZMETIKA\nUmirujući dnevni losion smiruje osetljivu kožu sklonu crvenilu. Svilenkasta tekstura štiti kožu...\nDr. Hauschka Tonik za lice specijal 100 ml Masna koža sklona aknama*\nDr.Hauschka tonik za lice specijal (Clarifying Toner) namenjen je masnoj i nečistoj koži sklonoj...


Bokserska međunarodna revija ,,Bjelopoljski zlatni ring”, koji organizuje bokserski klub ,,Fenix” i Bali boxing kamp, održaće se 21. maja u etno selu Bali, saopšteno je na današnjoj konferenciji za medije.\nVlasnik etno sela i kampa ,,Bali", Duško Rovčanin, na današnjoj konferenciji je kazao da će bokserska revija biti kvalitetna, i zahvalio se prisutnima na podršci.\n,,Drago mi je što ste danas sa nama, i što nam pomažete da održimo ovaj sport. Vjerujem da ćemo uspjeti u našoj misiji", jasan je Rovčanin.\nU ime bokserskog saveza Crne Gore danas je govorio Boško Drašković, koji je kazao da ga raduje inicijativa klubova ,,Fenix" i ,,Bali".\n,,Bokseri koji će se predstaviti na reviji u narednom periodu će predstavljati našu zemlju na međunarodnim turnirima. Sada su u procesu priprema i za Evropska prvenstva, i ovo im je uvod. Uvjeren sam da će se predstaviti u najboljem svjetlu, i da će bjelopoljska publika imati priliku da vidi kvalitetan boks. Entuzijazam organizatora je svakako za primjer svima", dodao je Drašković.\nUčestvovaće crnogorski reprezentativci Sekulović, Marković, Alkovi, Lijesević, Savković, Vlaović, Kolić, braća Mekić, Smakić, Tamara Radunović, koji će snage odmjeriti sa borcima iz Srbije, Bosne i Hercegovine i Francuske.\nO mečevima, pripremi i turniru govorio je vlasnik kluba ,,Fenix", Mevludin Mulić, koji je kazao da će učestvovati najbolji bokseri iz okruženja.\n,,Posjetioci će odgledati 14 amaterskih borbi, Bosnu i Hercegovinu će predstavljati oni najbolji, iz Srbije dolaze profi bokseri, isto tako i iz naše zemlje. Nekim zaista dobrim bokserima nijesmo uspjeli da nađemo protivnika, i ovim putem im se izvinjavamo. Posebno bih istakao meč Alkovića i Šljiva, koji su trenutno najbolji seniori u regionu, a možda i šire. Dobro smo se pripremili i nadam se da će Crna Gora u ovim mečevima imati prednost nad ostalima. Nastupiće i francuski bokser koji će se boriti sa našim reprezentativcem Krasnićijem, i sigurno će ovo biti jedna od boljh revija koje su održane u Crnoj Gori", naglasio je Mulić.\nModerator današnje konferencije bio je Vladan Čampar.


DA LI JE ZVEZDA OŠTEĆENA ZA PENAL? Dve sporne situacije u šesnaestercu Rada u 30 sekundi? (VIDEO) | Novosti.RS\nIgrao se 24. minut meča između Crvene zvezde i Rada, domaćin je već vodio sa 1:0 spornim golom Milana Pavkova, koga je lopta pogodila u ruku kada je glavni sudija Andrija Stojanović u dva navrata propustio da svira penal za crveno-bele!\nViđene su dve sporne situacije, ako je i postojala neka dilema kod prve sporne situacije, kada je defanzivac Rada udario Željka Gavrića po nogama i oborio ga u kaznenom prostoru, onda je 30 sekundi kasnije situacija bila jasnija.\nU prodoru je bio Srđan Spiridonović, rival ga je praktično odneo na nekih 14-15 metara, ali se pištaljka Stojanovića ni ovoga puta nije čula.\nKako je to sve izgledalo na najvećem srpskom stadionu, možete pogledati u video snimku na početku meča.\nDa li je bilo penala, procenite sami:\nfudbal FK Crvena zvezda FK Rad Sport Superliga Srbije\nA dali je bilo rukometa!\n@Uroš - Ipak Maradona je neprevaziđen majstor.


Aleksandar Vučić i Sergej Lavrov tokom susreta u Beogradu 2018.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je u nedelju, 6. septembra telefonom sa ministrom inostranih poslova Rusije Sergejem Lavrovom i upoznao ga sa razgovorima koje je delegacija Srbije imala u Vašingtonu i Briselu, saopšteno je iz Službe za saradnju s medijima predsednika Srbije.\n"Dvojica sagovornika su konstatovala da su odnosi Srbije i Rusije iskreno prijateljski. Oni su takođe potvrdili odlučnost da se nastavi rad na ostvarenju svih zajedničkih projekata, kao i međusobna podrška na međunarodnoj političkoj pozornici", navodi se u saopštenju.\nKako se dodaje, Lavrov je rekao Vučiću da će Rusija uvek podržavati prijateljsku Srbiju, dok je predsednik Vučić izrazio uverenje da će dolazak predsednika Rusije Vladimira Putina u Srbiju biti od istorijskog značaja i doprineti unapređenju odnosa i saradnje dveju zemalja.\nVučić je ranije izjavio da će Putin posetiti u Srbiju u oktobru.\nSrbija i Kosovo postigli su 4. septembra u Washingtonu dogovor o normalizaciji ekonomskih odnosa. Ceremonija poptisivanja je održana u Beloj Kući, a prisustvovao joj je i predsednik SAD Donald Trump (Tramp).\nPredsednik Srbije sastao se u nedelju, 6. septembra u Briselu sa specijalnim izaslanikom držvanog sekretara SAD Metju Palmerom (Mathew Palmer) i specijalnim predstavnikom Evropske unije (EU) za dijalog između Srbije i Kosova Miroslavom Lajčakom.\nVučić je posle sastanka rekao da EU insistira da ona treba da vodi politički dijalog Kosova i Srbije.\nSutra, 7. septembra će se u sedištu EU održati nova runda dijaloga na najvišem političkom nivou.


Joksimović: Srbiji je potrebna EU - European Western Balkans\nBEOGRAD – Dobijanje okvirnog datuma za članstvo Srbije u Evropskoj uniji je legitimno pitanje sa naše strane, izjavila je ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović.\nMi imamo naše planove, kao i obaveze prema onome što smo obećali građanima. Mnoge prethodne vlade su članstvo obećavale 2004, 2007, 2009, 2011, a mi smo zvanične pregovore započeli u januaru 2014, podsetila je Joksimovićev u intervjuu za list Alo.\nDakle, naglasila je ona, potreban je neki precizniji vremenski okvir, kakav god bio, da bismo mi u odnosu na potrebe pregovaranja prelaznih perioda za promenu standarda u određenim oblastima, na primer u poljoprivredi, zaštiti životne sredine, bezbednosti hrane mogli da planiramo ne samo aktivnosti, već i budžet.\n“Zato nas zanima kakav je plan EU, ukoliko mi budemo u potpunosti spremni. Mislim da je predsednik Evropskog saveta Donald Tusk legitimno odgovorio – kada budete spremni, vrata EU neće biti zatvorena. Ili biće otvorena, možda tako bolje zvuči, suština je ista”, rekla je Joksimovićeva.\nPrema njenim rečima, realno je da će proces dijaloga sa Prištinom i implementacija dogovorenog pratiti uporedo sa ukupnim procesom pregovora po ostalim reformskim poglavljima.\n“Tako piše i u pregovaračkom okviru za Srbiju. Po našem poslednjem istraživanju, naši građani smatraju u procentu od 49 odsto da dijalog treba da se nastavi, nezavisno od naših pregovora sa EU, jer su svesni da zamrznuti konflikti opterećuju celo društvo”, navela je ona.\nProblem je što EU želi da posmatra dijalog kao idealno tipski model pregovora, gde će sve ići kao po loju, gde ništa ne može da remeti dogovoreno, a pogledajte gde smo u pogledu ZSO skoro dve godine nakon dogovora, rekla je ministarka za evropske integracije.\nOna kaže da su poruke koje dobija od evropskih zvaničnika, poruke razumevanje o značaju Srbije za zaokruživanje geopolitičkog, geoekonomskog, pa i bezbednosnog koncepta EU.\n“Istovremeno, poruke o neophodnosti sprovođenja svih neophodnih reformi, što je u redu, jer ja uvek naglašavam to mi radimo zbog sebe, naših građana i države, zbog bolje sadašnjosti i budućnosti. Mi smo pokazali ozbiljnost kao država kandidat, imamo dobre rezultate u brojnim oblastima, ali i jasnu političku volju za partnerstvom sa EU zemljama. Imamo i važnu, i ne uvek zahvalnu i ne tako ulogu u promociji i održanju regionalne stabilnosti, što je i te kako važno za zemlje EU”, rekla je Joksimovićeva.\nNa pitanje kada će Srbija biti potpuno spremna za članstvo, ona ističe da “mi znamo šta je naš posao u odnosu na ono što smo obećali građanima, a to su reforme, koje se ogledaju i kroz dostizanje kriterijuma za otvaranje poglavlja”.\nNaš plan je da do kraja 2020-21, što ne znači da su to godine prijema, budemo u potpunosti pripremljeni, odnosno da usvojimo sve standarde i pravne tekovine Unije, navela je ministarka za evropske integracije.\nTada će se kreirati i nova finansijska i budžetska sedmogodišnja perspektiva EU, i zbog toga je važno da budemo spremni. Jer, kada zatvorite sva ta poglavlja, onda države članice u svojim parlamentima moraju da ratifikuju sporazum o članstvu. Neke čak održavaju i referendum o tom pitanju. I mi možemo tada da održimo referendum suština je da mi evropske standarde i EU dovedemo u Srbiju, kazale je Joksimovićeva.\nJoksimovićeva je istakla da postoje realne potrebe za promenom Ustava u nekim segmentima.\n“Posebno u pogledu načina izbora sudija i tužilaca, što je deo i akcionog plana za poglavlje 23 (u pregovorima sa EU). To je konkretna stvar povezana sa unapređenjem efikasnosti i nezavisnosti pravosuđa, mislim da je to neosporna stvar i interes svakog građanina Srbije”, rekla je Joksimovićeva za list Alo, odgovarajući na pitanje da li ćemo pre prijema u EU morati da promenimo Ustav i iz njega izbrišemo preambulu.\nNe znam, kaže ona, zašto se svuda umeće preambula kao “skriveni razlog” promene Ustava.\n“Naravno, kada idete u našem sistemu na promenu Ustava u nekim delovima uvek se otvara i šira javna debata o drugim važnim pitanjima, jer je Ustav najviši pravni, ali i politički dokument jedne zemlje”, kazale je ministarka.\nNa pitanje kako komentarišete podeljenost u društvu, vladi i skoro svim nivoima po pitanju – Rusija ili EU, Joksimovićeva ističe duboko uverenje da su u Srbiji ljudi zainteresovani za bolji život, za stabilnost i mir, prosperitet.\n“Tu ne bi trebao da bude podela. Poslednje istraživanje kaže da 49 odsto građana Srbije apsolutno vidi EU kao najbolji način da se to postigne, 24 odsto nema do kraja jasan stav, a 27 odsto je protiv. Mislim da to pokazuje jasnu orijentaciju građana prema evropskim integracijama. Možete da gajite naklonost prema narodima i državama, iz ovih ili onih razloga, ali mi treba da gledamo naše interese kao što svi drugi gledaju samo i isključivo svoje. To rade uspešna društva”, kazala je ona.\nDijalog Beograda i PrištineDonald TuskEvropska unijaJadranka JoksimovićPoglavlje 23Ustav