Srbija rudarstvo: Dvesta milijardi dolara „zakopano“ pod Srbijom - Serbia Energy\nSerbia Energy Balkan I Energetika|Srbija Energetika|Srbija rudarstvo: Dvesta milijardi dolara „zakopano“ pod Srbijom\nPublished on 26. January 2021. , Srbija Energetika\nOna je ukazala i na to da je zadatak države da stvori uslove za razvoj rudarstva, te da država i građani moraju imati korist od toga – kroz zdravu životnu sredinu, veće prihode, zaposlenost i kvalitetne investicije. Najavila je i povećanje rudne rente, koja je definisana Zakonom o utvrđivanju naknada za korišćenje javnih dobara, za koju je nadležno Ministarstvo finansija, istakavši da se rade detaljne analize, posle kojih će se obratiti tom ministarstvu da bi se pokrenula procedura izmena.\nInače, visina rudne rente u Srbiji već dugo je ista i iznosi od jedan do sedam odsto.\nTa naknada plaća se za korišćenje različitih javnih dobara a najmanja je za eksploataciju soli i sonih voda, kao i za nemetalične sirovine, osim nemetaličnih sirovina za dobijanje građevinskog materijala, i iznosi jedan odsto od prihoda.\nZa korišćenje drugih resursa i rezervi mineralnih sirovina, uglja i uljnih škriljaca, nafte i gasa, radioaktivnih sirovina, metalične sirovina, tehnogenih i nemataličnih sirovine, podzemnih voda iz kojih se dobijaju korisne mineralne sirovine ili gasova koji se s njima javljaju naknada iznosi od tri do sedam odsto prihoda, a za one resurse koji se podvrgavaju piro, hidro ili elektrometalurškom postupku naknada se plaća od neto prihoda. Naknade za korišćenje rudnih bogatstava plaćaju se u svim zemljama, a u Srbiji su među najnižim u Evropi.\nTako je rudna renta u Hrvatskoj deset odsto, Mađarskoj i Rumuniji 12, Sloveniji 18 procenata, a u Ruskoj Federaciji – 22 odsto, navodi Dnevnik.\nNovac koji se ostvari na ime rudne rente uplaćuje se u budžet republike, pokrajine i lokalne samouprave. Najviše novca, odnosno 60 odsto, koji se ostvari od naknade za korišćenje mineralnih sirovina i geotermalnih resursa, prihod je budžeta Srbije, dok 40 odsto pripada budžetu lokalne samouprave na čijoj se teritoriji obavlja eksploatacija. Kada se eksploatacija obavlja u AP Vojvodini, 50 odsto novca od naknade za korišćenje mineralnih sirovina i geotermalnih resursa pripada budžetu Srbije, 40 odsto pripada lokalnoj samouprave na čijoj se teritoriji obavlja eksploatacija, a deset odsto je prihod budžeta Pokrajine.\nOd novca koji se uplati u budžet Srbije, 35 odsto se koristi u skladu s godišnjim programom radi podsticanja razvoja rudarstva i sprečavanja i otklanjanja štetnih posledica nastalih eksploatacijom mineralnih sirovina. Novac od naknade za korišćenje mineralnih sirovina i geotermalnih resursa koji pripada lokalnim samoupravama koristi se za unapređenje uslova života u njima, a pre svega za izgradnju infrastrukturnih objekata i drugih objekata u cilju poboljšavanja uslova života, na koji saglasnost daje Ministarstvo, odnosno nadležni organ autonomne pokrajine.\nPredsednik Udruženja za gas Srbije Vojislav Vuletić kaže da je veoma važno da se novac koji se ostvari od rudne rente usmeri tamo gde je to najpotrebnije i tako korist imaju svi građani Srbije – zdravstvo, školstvo, obrazovanje…\n“Najbolje bi bilo kada bi država eksploatisala sva rudna bogatstva u našoj zemlji, ali mi za to nemamo snage i moramo tu mogućnost ustupamo stranim kompanijama. Rudna renta u Srbiji je niska i trebalo bi da se obezbedi da ona bude viša, ali mislim da do toga neće doći jer bi zbog toga kompanije koje istražuju rude u Srbiji bile demotivisane da ih eksploatišu i otišle bi u neku zemlju koja nudi povoljnije uslove po tom pitanju”, ističe Vuletić.\nDržava treba da razmisli o tome da li u toj oblasti treba isključivo da rade strani investitori, da bi profit koji se ostvari ostao u našoj zemlji, smatra urednica portala „Energija Balkana” Jelica Putniković.\n“Trebalo bi da država, kada se proceni da je eksploatacija isplativa, investira u istraživanje i kasnije eksploataciju i da, ako je potrebno, za to podigne kredite, a pre svega je neophodno da se pametno gazduje u tom sektoru i tim resursima i da odluku o tome donose stručnjaci”, dodaje ona.\nNajviše novca od naknade za ugalj\nPo osnovu naknade za korišćenje mineralnih sirovina, pre četiri godine u Srbiji je naplaćeno ukupno gotovo 5,2 milijrade dinara. Od toga je za njihovu eksploataciju u Vojvodini uplaćena oko 1,2 milijarda, a u centralnoj Srbiji 3,9 milijarde. Te godine najviše novca stiglo je od naplate naknade za ugalj, a potom eksploataciju metala i nafte.


Poziv za Majski likovni salon - JUGPRESS\nPoziv za Majski likovni salon\nLeskovacki kulturni centar (LKC) poyiva likovne umetnike da se prijave za ovogodisnji Majski likovni salon.\nLKC organizuje ovu tradicionalnu izložbu radova akademskih umetnika koj ce biti prikazana u Velikoj galeriji .\n@Pozivamo Vas da se, za ovogodišnji Majski likovni salon, prijavite i da najkasnije do 25. aprila 2018. godine dostavite najviše tri rada uredniku likovnog programa u Kulturnom centru (Bulevar oslobođenja 101).\nU svojoj dugogodišnjoj tradiciji, ova manifestacija već 24 godine prati nova ostvarenja umetnika u oblasti likovnih umetnosti. Salon je otvorenog tipa i predstavlja godišnji presek likovnog stvaralaštva ovog kraja.\nPravo učešća imaju svi akademski autori koji stvaraju na teritoriji grada Leskovca i okoline, kao i oni koji su svojim poreklom i profesionalnim delovanjem vezani za ove prostore, navodi se u pozivu.


Jedan ćirilični SMS kao tri standardna\nKorisnici u Srbiji ukoliko žele da SMS poruku napišu ćiriličnim ili latiničnim pismom sa karakterima ć, č, š, ž i đ imaju na raspolaganju do 70 karaktera u jednoj poruci, umesto standardnih 160. Samim tim, tekstualna poruka standardne dužine napisana ovim slovima zahtevaće slanje čak tri SMS poruke, ističu za Danas u mobilnim operatorima Mobilnoj telefoniji Srbije (MTS), Telenoru i Vip mobajlu.\nKako objašnjavaju, međunarodni standard u ovoj oblasti podrazumeva da se u okviru SMS poruke šalju isključivo slova engleskog alfabeta i njihovi interpunkcijski znakovi, a svaki drugi znak označen je kao „specijalan“. U specijalne znakove svrstavaju se, na primer, dijakritički znakovi ne samo srpskog ćiriličnog i latiničnog pisma, nego i drugih jezika poput nemačkog, francuskog, ruskog, grčkog, kineskog i drugih. Korišćenje bilo kog nestandardnog znaka ili pisma, dodaju u operatorima, može da poveća dužinu tekstualne poruke.\n- Većina mobilnih telefona pri pisanju obaveštava korisnika o količini znakova koje je dosad napisao, koliko mu je znakova preostalo do kraja poruke, a pre slanja same poruke se i dodatno obaveštava koliko poruka šalje, ili dobije posebno upozorenje ako mu količina znakova prelazi jednu, dve, ili više poruka - navode u Vipu. Prema njihovim rečima, zato je preporuka da se pre slanja SMS-a proveri broj karaktera u poruci koju korisnik želi da šalje.\nU MTS-u napominju da „mobilni operatori prenose određenu količinu podataka u SMS poruci ne uzimajući u obzir na koji način je korisnik iskoristio tu količinu podataka, odnosno da li je poruka pisana ćiriličnim, latiničnim ili nekim drugim pismom“.\n- Važno je napomenuti da sve karakteristike mobilnih telefona, pa tako i izbor jezika koji se mogu podesiti za slanje poruka, određuje sam proizvođač. Svaki korisnik, ukoliko njegov mobilni telefon to podržava, može da izabere jezik na kojem će pisati tekstualne poruke. Naime, gotovo svi modeli mobilnih telefona imaju opciju pisanja, a koji su jezici podržani zavisi od proizvođača telefona i dogovora između dobavljača i preoizvođača o određenoj - kažu u MTS-u.\nKako napominju i u Telenoru, svaki tekst poruke koji prelazi 160 karaktera, telefon automatski deli u dve ili nekoliko poruka, iako korisnici vide samo jednu.\n- Kada kucamo tekst sa dijakritičkim znakovima, odnosno takozvanim našim slovima, trošimo na jedno takvo slovo nekoliko karaktera. Savet korisnicima, kako bi se izbegli neplanirani troškovi, jeste da na ekranu svog telefona prate koliko im je ostalo slobodnih karaktera do ispunjenja jedne poruke. Sve više telefona na tržištu podržava ovu opciju, koja je upravo i napravljena da bi se smanjili nepotrebni troškovi - objašnjavaju u Telenor mreži.\nPapović: Treba podsećati korisnike\nPredsednik Nacionalne organizacije potrošača Srbije Goran Papović kaže za Danas da je svaki mobilni operator dužan da obavesti svoje korisnike da upotreba ćiriličnih i latiničnih znakova u SMS porukama zauzima više prostora nego inače, pa da se samim tim jedna ovakva poruka računa kao tri standardne i tako naplaćuje. Prema njegovim rečima, operatori imaju ova obaveštenja na svojim sajtovima, a i NOPS je već apelovao na korisnike na budu oprezni u ovakvim slučajevima. „Svakako treba ponavljati ova obaveštenja zbog novih korisnika mobilne telefonije koji imaju opciju da pišu poruke ćirilicom i da koriste latinične znakove“, naglašava Papović.


"Ako hoćete da pomognete šaljite ozbiljnu pomoć", alepovao je Vučić.\nOn je rekao da se Šabac mora braniti svim sredstvima i svim snagama, ratnim merama.\nVIDEO > Jezivi prizori iz Obrenovca:\n"Šabac ćemo braniti svim sredstvima i svim snagama", rekao je Vučić i dodao da je to praktično primena ratnih mera. U pitanju je desetina hiljada kuća a šteta bi bila biblijskih razmera. O ljudskim životima ne smem ni da govorim", rekao je premijer.\n"Ovakva katastrofa se nikada nije dogodila u Srbiji, a vidim da ni neki u vladi to još nisu razumeli. Sve ovo, dodao je, trajaće još najmanje tri meseca.\nNajveći problem predstavlja TENT Nikola Tesla, gde ista smena radi 26 i 27 sati i jedva smo im dostavili nešto hrane. Još veći problem je stanje elektromreže u Obrenovcu i ako nivo Save poraste jošš 30 centimetara može se dogoditi da dobar deo Srbije ostane bez struje, upozorio je premijer.\n"Da nema hrabrih vojnika i Žandarmije da nije dobrovoljaca žrtve bi bile upetostručene, a nisu male u Obrenovcu", rekao je Vučić zamolivši još jednom građane Srbije da razumeju koliko je situacija u Srbiji teška.


HVALA VAM MAĐARI: Ovo niko nije očekivao | Novosti.RS\nIdealan scenario za izabranike LJubiše Tumbakovića. Naime, Mađari su poveli u 57. minutu duela golom Sigera da bi konačnih 2:0 postavio Varga u sudijskoj nadoknadi drugog poluvremena!\nU "C" diviziju će od naredne sezone Lige Nacija igrati Turska, dok će Srbija, Rusija i Mađarska ostati u "B" diviziji!\nLiga nacija fudbalska reprezentacija Srbije fudbalska reprezentacija Turske Fudbalska reprezentacija Mađarske\nSve cisto i posteno.\nGreska u ovom izvestaju vasem, Madjarska ne ostaje u B diviziji vec ide u A ligu jer je prva u grupi!


Otvoren najmoderniji pogon tehničkih gasova u Evropi, investicija vredna 16 miliona evra - Biznis.rs\n23.9.2021 16:43 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nNajmoderniji pogon tehničkih gasova u Evropi, potpuno automatizovan, otvoren je danas u okviru fabrike Istrabenz plini nadomak Šimanovaca. U pogon tehničkih gasova uloženo je...\nNajmoderniji pogon tehničkih gasova u Evropi, potpuno automatizovan, otvoren je danas u okviru fabrike Istrabenz plini nadomak Šimanovaca.\nU pogon tehničkih gasova uloženo je šesnaest miliona evra, a u bliskoj budućnosti je planirano proširenje kapaciteta na proizvodnju medicinskih gasova, suvog leda i punionicu propan butana. Do 2023. godine planirana su ulaganja u vrednosti od dodatnih četiri miliona evra. Ove vredne investicije omogućiće kompaniji Istrabenz plini punjenje boca u Srbiji i snabdevanje tržišta tehničkim gasovima koji su neophodni u svim oblastima privrede.\nIstrabenz je u vlasništvu SIAD SpA, evropskog proizvođača industrijskog gasa vodećeg po broju proizvodnih pogona, koji posluje na Zapadnom Balkanu i u Austriji, Bugarskoj, Mađarskoj, Poljskoj, Rumuniji, Češkoj i Slovačkoj.\nSvečanosti su prisustvovali ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić, ambasador Italije u Srbiji Karlo Lo Kašo (Carlo Lo Cascio), predsednik opštine Pećinci Siniša Đokić.\n„Italija je prošle godine bila drugi po značaju trgovinski partner Srbije i druga zemlja po izvozu srpske privrede, a u prvih sedam meseci ove godine je robna razmena porasla za značajnih 27 procenata i uveravam vas da će u narednom periodu odnosi Italije i Srbije nastaviti da napreduju u svim oblastima“, izjavila je ministarka Matić.\nOna je navela da saradnju dve zemlje karakteriše veliki obim robne razmene koji su u poslednjih 10 godina kretao između 3,3 i 4,3 milijarde evra godišnje i zavidan obim saradnje u oblasti bankarskih usluga, što je ključno za ulaganje italijanske privrede u Srbiji.\n„Italija zauzima deveto mesto među investitorima u Srbiji“, navela je ministarka Matić.\nOd poslovnih predstavnika prisustvovali su: predsednik Udruženja italijanske privrede u Srbiji – Confindustria Serbia Patricio dei Tos, predsednik Grupacije SIAD Roberto Sestini, predsednik grupacije IstraBenz Plini Aldo Srabotič (Aldo Srabotic), generalni direktor Istrabenz Plini Beograd Srđan Bogojev, kao i predstavnici italijanskih kompanija koje su investirale i posluju u Srbiji.\nU svom poslovanju, beogradska kancelarija se oslanja na mrežu Konfindustrije u Italiji (Konfederacija italijanske Industrije) koja broji više od 150.000 kompanija, koje zajedno imaju pet miliona zaposlenih.\nFABRIKA MINISTARSTVO TURIZMA NOVAC SRBIJA


Tema: 12-mesečni test otkrio najbolju alatku za uklanjanje malware-a na Windowsu\nNovo istraživanje koje je sproveo bezbednosni institut AV-TEST otkrilo je najbolje rešenje za uklanjanje malware na Windowsu 10. Test je trajao 12 meseci i uključivao je 897 individualnih procena za svaki proizvod. AV-TEST je uključio u ovaj test ukupno osam bezbednosih paketa i sedam specijalnih alatki kao i butovanje CD-ova za oporavak u testu, pokrećući istraživanje u dve različite faze: sve alatke su prvo bile instalirane na već zaraženim sistemima, a potom se vršila i procena na sistemima koji su zaštićeni.\nUkupno četiri bezbednosna proizvoda su dobila preporuke od instituta i uspela su da uklone sve malware primerke bez da na bilo koji način utiču: Avira Antivirus Pro, Kaspersky Internet Security 2016/2017, Malwarebytes Anti-Malware i Avast! Free Antivirus 2016.\nBezbednosna organizacija je poručila da se na vrhu nalazi Avira Antivirus Pro jer je uklonio sve malware primerke, očistio registry i postigao najbolje rezultate u svim testovima. Symantec Norton Security, G Data Internet Security i Bitdefender Internet Security 2016/2017 su takođe postigli dobre rezultate ali u jednom ili dva slučaja nisu uspeli da detektuju malware.


U prošloj godini više od 75 odsto odraslih u Srbiji nije pročitalo ni jednu knjigu vezanu za posao i samoobrazovanje, pokazala su istraživanja, a među onima koji povremeno čitaju, 60 odsto je pročitalo samo jedan bestseler.\nIpak, statistika govori da se poslednjih godina primećuje porast interesovanja za beletristiku, dok je još uvek mala potražnja za naučnim knjigama. Čitaoci prednost daju stranim piscima više nego domaćim, popularniji su romani, istorijske knjige, knjige za decu, publicistika, a traženi su i naslovi koji su doživeli ekranizaciju.\nJedno Galupovo istraživanje pokazuje da više 60 posto punoletnih građana u Srbiji retko čita, a 36 posto ne voli da čita.\nIako je u svetu čitanje elektronskih knjiga u porastu, Srbija kasni sa elektronskom knjigom, a postoji i sklonost da se kaže kako je danas knjiga ugrožena novim informacionim tehnologijama. Tako misli i direktor užičke biblioteke Dragiša Stanojčić, koji je ipak zadovoljan brojem čitalaca i članova biblioteke.\n“Knjiga kao deo života svakog čoveka danas je napadnuta sa svih strana nekim novim informacionim tehnologijama.Ipak,ne treba se plašiti za knjigu.Mene ohrabruje podatak da smo mi tokom prošle godine mesečno imala 9.000 posetilaca u našoj biblioteci. Ne kažem da je to mnogo čitalaca, ali nije ni malo”, zaključuje direktor užičke biblioteke.\nGradski deo Užica ima oko 65.000 stanovnika, a biblioteka ima 6.175 članova, što znači da manje od 10 odsto građana uzima knjige na čitanje.To je otprilike i srpski prosek prema statističkim podacima.\nVećina onih koje smo pitali koliko odlaze u biblioteku, kaže - vrlo retko , a o tome šta i koliko čitaju, Užičani su rekli:\nAnketa: Šta i koliko čitaju Užičani


Počelo prijavljivanje za upis na oba Univerziteta u NP\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Počelo prijavljivanje za upis na oba Univerziteta u NP\nNovi Pazar – Na dva novopazarska univerziteta, Internacionalnom i Državnom, u toku je prijavljivanje kandidata za upis u prvu godinu osnovnih akademskih studija. Na Internacionalnom univerzitetu prijavljivanje traje do sutra, dok je na Državnom predaja neophodnih dokumenata počela danas i trajaće do petka.\nPrijavljivanje kandidata za upis na prvu godinu osnovnih studija na Internacionalnom univerzitetu trajaće do sutra. Budući brucoši neophodna dokumenta, svedočanstva sva četiri razreda srednje škole, diplomu o završenom srednjem obrazovanju i izvod iz matične knjige rođenih, mogu predati na pultu ispred zgrade Univerziteta koji radi od 8 do 15 časova. Internacionalni univerzitet upisaće studente na šest Departmana, Departmanu za filološke nauke, za pedagoško-psihološke nauke, pravne, ekonomske, prirodno-tehničke nauke i Departmanu za umjetnost, a prema riječima predstavnika tog Univerziteta ineteresovanje budućih brucoša za studiranje na toj visokoobrazovnoj ustanovi je veliko.\nNa Državnom univerzitetu u Novom Pazaru danas je počelo prijavljivanje kandidata za upis u prvu godinu osnovnih akademskih studija, u koju će na 20 studijskih programa biti upisano 950 studenata od kojih će 605 biti na budžetu a 345 samofinansirajućih.\nPredaja dokumenata na Državnom univerzitetu trajaće do petka. Najviše mesta imaće na Departmanu za tehničke nauke koji će upisati 165 studenata, potom sledi Departman za hemijsko-tehnološke nauke sa 140 mesta, dok će pravo i ekonomiju moći da upiše po 100 brucoša. Prijemni ispit na Internacionalnom univerzitetu biće održan u petak 6. jula, dok su na Državnom , u zavisnosti od Departmana, prijemni ispiti planirani za 2, 3, i 4. jul.


Zvaničnici SAD: Izrael se priprema za rat sa Iranom, izveli su najnoviji napad na Siriju - Vijesti.me\nVAZDUŠNI ATAK NA BAZU\nTri američka zvaničnika izjavila su danas za američku TV mrežu NBC da su izraelski borbeni avioni F-15 izveli napad iz vazduha na bazu, navodno pod iranskom kontrolom, na sjeveru Sirije ove nedjelje, u okviru najnovije eskalacije napetosti u odnosima između Izraela i Irana.\nNeimenovani zvaničnici su rekli da se čini kako se Izrael priprema za aktivni sukob i da traži pomoć SAD, podsjetivši na nedavne posjete toj zemlji izraelskog ministra odbrane Avigdora Libermana i dolaske u Izrael visokih američkih zvaničnika.\nKako navodi NBC, meta napada u nedjelju uveče bila isporuka oružja, uključujući rakete zemlja-vazduh koje su tek stigle iz Irana.\nPodaci o broju žrtava, među kojima je navodno puno Iranaca, u napadu variraju od 16 do 38. Iranci poriču, međutim, da su ubijeni iranski vojnici i da su njihove baze gađane.\nJedan sagovornik te američke mreže je rekao da će se iransko-izraelski konflikt po svoj prilici razviti u otvoreni sukob.\n“Na listi potencijala za navjerovatnije neprijateljstvo u svijetu je je u vrhu bitka između Izraela i Irana u Siriji”, rekao je neimenovani zvaničnik.\nBaza koja je pogođena je južno od grada Hame i pripadala je 47. brigadi sirijske vojske, ali je navodno korišćena kao štab iranskih vojnika nekoliko godina.\nAmerički i izraelski zvaničnici nadgledaju učestale iranske isporuke transportnim avionima sa aerodroma Mehrabad u Teheranu u Siriju.\nI jedni i drugi kažu da su natovareni unaprijeđenom municijom koja bi se potencijlano mogla upotrijebiti protiv Izraela.\nIzraelski zvaničnici odbili su da komentarišu udar, ali su mnogi sirijski i iranski mediji uprli prst na tu zemlju, iako je bilo i izveštaja da su udar izveli SAD ili Velika Britanija.\nIzraelska satelitska kompanija objavila je slike štete na kojima se vidi da je pogođeno najmanje 13 zgrada u toj bazi, prenose izraelski mediji.\nIzraelski ambasador u UN Dani Danon rekao je prošle nedjelje da je Iran poslao oko 80.000 vojnika da podrže sirijskog predsjednika Bašara Asada u građanskom ratu koji traje sedam godina.\nIzrael upozorava da je iransko vojno učvršćivanje neprihvaltjvo za tu zemlju i da će spriječiti da se to desi bez obzira na cijenu.\nToj zemlji su Rusija, Sirija i Iran pripisali jedan raniji napad na bazu T-4 u centrlanoj provinciji Homs Siriji, kada je ubijeno sedam Iranaca. Izrael nije potvrdio ni porekao napad.


Stručne prakse Kina – Obrazovanje.eu\nObrazovanje.eu > Stručne prakse Kina\nProgram stručnih praksi u Kini za cilj ima da omogući mladima usavršavanje kroz praktičan rad u kineskim kompanijama i organizacijama . Učešćem ćete steći neprocenjivo praktično znanje u svojoj struci i dobiti jedinstvenu priliku da premostite raskorak između formalnog obrazovanja i praktičnog radnog iskustva na tržištu sa najbržim razvojem na svetu.\nKina, kao najmnogoljudnija zemlja na svetu, obiluje bogatom istorijom i kulturom koja je obeležena različitošću. Sa ekonomijom koja je u konstantom rastu i kao zemlja sa najvećom stopom izvoza na svetu, Kina vam nudi priliku da se kroz praktičan rad upoznate sa modernim načinima poslovanja kao i samom kineskom kulturom, što vam može biti od izuzetnog značaja za buduću karijeru.\nProgram je u trajanju od 6 meseci u koje je uključen 1 mesec učenja osnova kineskog jezika kao i 5 meseci same stručne prakse.\nUrednik akademskog žurnala na engleskom\nSama praksa je namenjena onima koji žele da svoje znanje upotpunite praktičnim radom u jednom od najvećih i najrazvijenih gradova centralne Kine .\nPraksa je locirana u provinciji Hunan , gradu Wuhan, smeštaj je tokom trajanja prakse besplatan dok plata ,u zavisnosti od vaših kvalifikacija , može iznositi između 200 i 400 €\nUspostavljanje dobrih odnosa i saradnje sa urednicima i autorima akademskih žurnala i publikacija\nPregledanje i ispravka tekstova, pronalazak novih autora I tema za objavljivanje\nPraćenje , učestvovanje i rešavanje mogućih problema tokom samog procesa objavljivanja žurnala\nPromocija žurnala na socijanim mrežama i sličnim platformama\nIzrada i analiza evaluacija tekstova\nAnaliza i evaluacija različitih vrsta tekstova\nStepen obrazovanja: minimum Bachelor diploma, specijalizacija u oblasti nauke ili inženjerstva\nVisok stepen poznavanja engleskog jezika\nTemeljnost u radu , dobre sposobnosti strateškog i analitičkog razmišljanja, pristupačnost i spremnost na timski rad\nPoznavanje MS offica\nPrethodno iskustvo u rad sa uređivanjem i objavom tekstova je prednost\nPraksa u online marketing timu\nLokacija prakse su gradovi Guangzhou i Jingamen u Guangdong povinciji, koji predstavljaju ekonomski centar kako provincije tako i cele južne Kine.\nSmeštaj je tokom trajanja prakse besplatan dok plata, u zavisnosti od kvalifikacija, iznosi od 200 do 400€.\nPlaniranje i sprovođenje online marketing strategija , pozicioniranje i brendiranje proizvoda kompanije\nSaradnja i komunikacija sa ostalim sektorima kompanije , praćenje i dostizanje kriterijuma potražnje, ispunjavanje vebsajt promotivnih aktivnosti u roku\nPlaniranje i sprovođenje strategija za poboljšanje rangiranja i posećenosti vebsajta kompanije\nOdlične operativno-kompjuterske sposobnosti\nPoznavanje društvenih mreža i sličnih platformi\nDobre komunikacione i prezentacione veštine, sklonost ka strateškom razmišljanju\nPrethodno iskustvo ili obrazovanje u oblasti elektronske trgovine ,nauke ili inženjerstva je poželjno\nPraksa Business Development timu\nPraksa u sektoru prodaje i koorporativnih odnosa u kompaniji sa sedištem u gradu Kunshan , u Jiangsu povinciji , pruža vam priliku da, u jednom od ekonomski najuspešnijih i najrazvijenijih gradova Kine, steknete praktično iskustvo u oblasti modernog poslovanja i prodaje.\nNeposredna saradnja sa klijentima\nPronalazak novih i održavanje saradnje sa već postojećim klijentima\nSvakodnevna komunikacija i upoznavanje klijenata i partnera sa novim prilikama\nRad u timu na izradi ciljeva kompanijei razvoj strategija za njihovo ispunjenje\nIstraživanje tržišta , potražnje i konkurencije\nSaradnja sa ostalim sektorima kompanije u cilju poboljšanja kvaliteta usluga.\nPrisustvo i učešće na seminarima, konferencijama i sličnim događajima radi upoznavanja sa novim tendovima i razvojem tržišta\nIzrada nedeljnih izveštaja i ispunjavanje radnih zadataka na vreme\nOdlične komunikacione, prezentacione i pregovaračke veštine\nSklonost ka strateškom razmišljanju i tačnost u ispunjavanju zadatih rokova i zaduženja\nSpremnost za timski rad kao i lični i profesionalni razvoj\nDobar nivo poznavanja engleskog jezika\nPrijavite se za besplatne konsultacije:


Sud u Kini: Vještačka inteligencija kao tužilac?\nPonedjeljak, 27.12.2021., 21:26 Ponedjeljak, 27.12.2021., 19:44\nKineski naučnici kažu da su stvorili prvog “tužioca – vještačku inteligenciju” na svijetu koji može da odluči da li će optužiti ljude za zločine.\nNaučnici tvrde da ova tehnologija može da odluči o optužbama sa više od 97 odsto tačnosti na osnovu usmenog opisa slučaja, prenosi The Telegraph.\nMašinu je dizajnirala i testirala šangajska narodna prokuratura, najprometnija kancelarija okružnog tužioca u Kini.\nDo sada je utvrđeno da ova vještačka inteligencija može da identifikuje i procesuira osam od osam najčešćih zločina u Šangaju, uključujući prevaru sa kreditnim karticama, krađu, opasnu vožnju i svađe, zločin koji se često koristi kao oruđe protiv neistomišljenika.\nTehnologija je “obučena” koristeći više od 17 000 slučajeva od 2015. do 2020. godine.\nMože se koristiti na desktop računaru i odlučuje da li da podigne optužnicu analizirajući stotine “karakteristika” izvedenih iz slučaja koji je opisao čovjek.\nKada optužnica bude podignuta, gotovo je zagarantovano da će završiti osuđujućom presudom jer je stopa oslobađajućih presuda u Kini manja od jedan odsto.\nVodeći naučnik na projektu, Ši Jong, direktor Laboratorije za upravljanje velikim podacima i znanjem Kineske akademije nauka, rekao je da bi mašina mogla rasteretiti tužioce i omogućiti im da se usredsrijede na teže zadatke.\n– Sistem može u određenoj mjeri da zamijeni tužioce u procesu donošenja odluka – kažu Ši i njegove kolege u recenziranom radu objavljenom ovog mjeseca u kineskom časopisu Management Reviev.\nKina već pokušava da uskladi i prilagodi tehnologije poput vještačke inteligencije i velike količine podataka kako bi transformisala način na koji njihov pravni sistem funkcioniše.\nVlasti su 2017. godine pokrenule prvi sajber sud u zemlji, dozvoljavajući strankama u slučajevima u vezi sa “digitalnom tehnologijom”, kao što je e-trgovina, da se pojave putem videokonferencije pred sudijama virtuelne vještačke inteligencije.\nIako je ideja da se ubrzaju saslušanja i pomogne sistemu da se bavi više predmeta, ljudske sudije nastavljaju da prate šta se dešava i donose ključne odluke.\nKineski tužioci su 2016. godine počeli da koriste alate vještačke inteligencije kako bi procijenili dokaze i procijenili nivo opasnosti koju osumnjičeni predstavlja za javnost.\nAli postojeći alati vještačke inteligencije ne igraju ulogu u procesu donošenja odluka o optužnicama i predlaganju kazni, kažu Ši i njegove kolege.\nYouTube uvodi novine\nM D Petak, 27.05.2022., 13:10 Petak, 27.05.2022., 12:55


Nemački stručnjaci upozoravaju da ne sme biti opuštanja pre vakcine ili imuniteta stada | Autonomija\n"Situacija nije stabilna"\nČetiri vodeće naučnoistraživačke organizacije u Nemačkoj saopštile su da će neke mere uvedene radi suzbijanja epidemije korona virusa morati da ostanu na snazi do pronalaska vakcine ili postizanja takozvanog imuniteta stada.\nU zajedničkoj izjavi te organizacije su navele da njihovi matematički modeli pokazuju da je stopa prenošenja virusa u Nemačkoj manja od jedan u aprilu, što znači da je svaka osoba kod koje je potvrdjena bolest kovid-19 zarazila manje od jedne osobe.\nMedjutim, Društvo Fraunhofer, Udruženje Helmholc, Udruženje Lajbnic i Društvo Maks Plank upozorili su da „situacija nije stabilna“ i da bi i mali porast stope prenošenja virusa „vratio zemlju u fazu eksponencijalnog rasta“ zaraze.\nOni su naveli da je pad broja novozaraženih u Nemačkoj usledio zbog uvedenih ograničenja i promene u ponašanju gradjana.\nOcenili su da će „nekoliko godina“ biti potrebno, uz zadržavanje pojedinih ograničenja, za postizanje imuniteta stada, što podrazumeva da je imunitet na virus steklo dovoljno ljudi da se spreči njegovo širenje kroz populaciju.


Još uvek nisu poznati detalji ovih saobraćajnih nesreća...\nSubotica: U sudaru autobusa i kamiona više povređenih\nU sudaru gradskog autobusa i kamiona u centru Subotice povređeno je nekoliko osoba.\nSudar dva kombija u Boljevcima, sedmoro povređenih\nSedam osoba je povređeno u saobraćajnoj nezgodi koja se jutros u pet sati dogodila u Boljevcima.\nLančani sudar na Gazeli, više ljudi povređeno\nPet osoba je povređeno u saobraćajnoj nesreći koja se desila na Gazeli oko 13 sati, a u kojoj su učestovala četiri vozila.\nLančani sudar pet automobila na Ibarskoj, više ljudi povređeno\nNa Ibarskoj magistrali kod skretanja za Rušanj jutros u 08.22 časa došlo je do saobraćajne nesreće, rekao je Tanjugu Mirko Lutovac iz Hitne pomoći.\nU saobraćajnoj nezgodi teže povređen policajac\nPripadnik niškog odreda Žandarmerije Dragi T. star 46 godina teško je povređen u saobraćajnoj nesreći u mestu Blace.


source.ba | U planu nabavka nove opreme radi unapređenja monitoringa kvaliteta zraka u KS-u\nMinistar prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša Kantona Sarajevo Damir Filipović, sa saradnicima, posjetio je danas Zavod za javno zdravstvo Kantona Sarajevo gdje je sa direktoricom Aidom Pilav i uposlenicima Zavoda razgovarao o unapređenju monitoringa kvaliteta zraka u KS-u.\nUpriličen je obilazak laboratorija Zavoda, kao i dvije automatske stanice koje se nalaze u blizini, a najavljena je nabavka nove opreme radi poboljšanja monitoringa kvaliteta zraka.\nPlanirana je i nabavka analizatora za mjerenje azotnih oksida na novopostavljenoj mjernoj stanici na krovu Doma zdravlja ¨Ilidža¨ kao i analizatora za praćenje koncentracije vodik sulfida.\nTime bi se stekli preduslovi za oslobađanje mobilne stanice sa tog lokaliteta, koja bi uz predviđene dodatne analizatore (mirisa, merkaptana), bila na raspolaganju za mjerenja na lokalitetima Vogošće, Smiljevića i Butila.\nZaključeno je da je neophodno i ostvarivanje bolje komunikacije sa javnošću, u smislu brzine i raspoloživosti pristupa informacijama, a to će se poboljšati nabavkom novog servera u Zavodu, saopćeno je iz Press službe KS.


Jasen Petrov novi selektor Bugarske - SPORTSKI ŽURNAL\nBivši reprezentativac Bugarske biće osmi selektor Bugarske u deset godina\nFOTO: EPA/Virdžini Lefur\nFudbalski savez Bugarske imenovao je danas Jasena Petrova za novog selektora reprezentacije Bugarske.\nPetrov će na klupi Bugarske zameniti Georgija Dermendžijeva koji je smenjen zbog razočaravajućeg učinka reprezentacije.\nJasen Petrov (52) će započeti svoj mandat prvim mečom kvalifikacija za naredno Svetsko prvenstvo, u Grupi C, protiv Švajcarske 25. marta.\nBivši reprezentativac Bugarske biće osmi selektor Bugarske u deset godina.\nBugarska je propustila priliku da se plasira na Evropsko prvenstvo u baražu i ispala je iz grupe B u grupu C Lige nacija.\nBivši vezni igrač Petrov je trenirao bugarske klubove, uključujući Levski iz Sofije, sa kojim se plasirao u grupnu fazu Lige Evrope u sezoni 2010/2011, a posle je radio u Kini od 2014. godine kao trener tri različita kluba.


Vrhunska vina u minijaturnom pakovanju\nhladno pivo koncert hala sportova\nPosle četiri godine Mile, Zoki, Suba, Deda i Šoki ponovo otvaraju vrata Hale sportova, gde će svojim fanovima prirediti koncert za pamćenje. Poznati po energičnim nastupima i hitovima “Mojoj majici”, “Ezoterija” , Pitala si me, Nije sve tako sivo, Samo za taj osjecaj, Pjevajte nešto ljubavno”, zagrepčani će predstaviti i pesme sa novog albuma koje su već zauzele značajno mesto u srcima njihovih fanova.\nSvirka u Hali spotova bit nam prilika da dokažemo da Hladno pivo najbolje konzumirati uživo i društvu istomišljenika, kojih u Beogradu nikad nije falilo. Prošetat ćemo se od Džinovkog pa do Zatvorenih vrata, to će trajati preko dva sata, pa svima poručujemo da nauče tekstove i plesne korake. U Beogradu imamo fanatičnu publiku, Hala sportova je odličan prostor, ni prevelik ni premalen, dolazimo usvirani i u pojačanom sastavu zato jedva čekamo taj 26. Februara - poručuje Kekin.\nUlaznice za ovaj koncertni spektakl naći će se u prodaji od ponedeljka 7. decembra na svim biletarnicama Eventima i to po sledećim cenama:\nDo 21. avgusta u Jugoslovenskoj kinoteci (Uzun Mirkova 1) biće otvorena izložba ...\nFilm “50 nijansi” obara rekord “Montevidea”\nFilmska adaptacija erotskog romana “Pedeset nijansi - siva” od 11. februara prik...\nPod sloganom „Džez vizije / Jazz Visions“ od 26. do 30. oktobra biće...\nCenjeni glumac i pevač Rade Šerbedžija održaće besplatan koncert u Hali sportova...


Taci: Sporazum ima težinu reciprocnog priznanja\nTači: Sporazum ima težinu recipročnog priznanja\nPredsednik Kosova Hašim Tači pozvao je političke predstavnike na Kosovu da se ujedine u konačnoj fazi dijaloga Kosova i Srbije, kao što je to bilo u prethodnim međunarodnim procesima u Rambujeu i Beču. Rekao je da će ovo biti veoma težak proces koji nema alternativu.\nNa konferenciji civilnog društva o mogućim scenarijima "velikog finala" Kosova i Srbije, Tači je kazao da je okončanje političkog dijaloga sa zakonski obaveznim sporazumom u državnom interesu Kosova koji ne poznaje podelu između vlasti i opozicije. To će otvoriti put Kosova za članstvo u Ujedinjene nacije, Evropsku uniju i NATO.\nTači je priznao da postoji sve manje strpljenja za nastavak dijaloga bez preciznog vremenskog okvira i jasnog sadržaja konačnog sporazuma, te da je u poslednje dve godine bilo više pogoršanja nego napretka u ovom procesu.\nIpak, naglasio je, došlo je vreme za veliki istorijski sporazum Kosova i Srbije zato što se ne može nastaviti sa statusom kvo ili zamrznutim odnosom ove dve države.\nOčekuje da će, na osnovu Strategije Evropske unije za Zapadni Balkan, ova godina biti godina potpisivanja zakonski obaveznog sporazuma.\n"Za nas na Kosovu, ovaj sporazum ima težinu recipročnog priznanja Kosova i Srbije i potpune normalizacije odnosa. Ovaj sporazum će omogućiti Kosovu da postane član Ujedinjenih nacija, OEBS (Organizacija za evropsku bezbednost i saradnju) i svih međunarodnih organizacija. Sporazum treba da donese i priznanje nezavisnosti pet država Evropske unije koje nisu priznale Kosovo, kao i ubrzanu dinamiku za članstvo Kosova u Evropsku uniju i NATO", kazao je Tači.\nMeđutim, prema rečima Hašima Tačija, fundamentalno je pitanje – da li je Srbija spremna za takav sporazum i šta će tražiti kao kompromis od Kosova?\n"Nekoliko puta sam rekao da je korekcija granica opcija koja nosi mnoge rizike i prema tome ne želim da se upuštam u detalje. Mi smatramo da je Kosovo uradilo mnoge bolne kompromise putem Ahtisarijevog plana", kazao je Tači.\nPredsednik Kosova je kazao da Evropska unija i Sjedinjene Države trebaju da budu garant ne samo za postizanje sporazuma, već i za njegovo sprovođenje. Precizirao je da se dijalog više ne može odlagati.\nPriština- Kosovski premijer Ramuš Haradinaj obrušio se na Brisel nezadovoljan načinom na koji oni vrše ulogu medijatora u dijalogu Beograda i Prištine. Haradinaj je poručio da ako Evropska unija nema kapaciteta da pomogne Kosovu, onda bi trebalo da je zatraži od drugih.\n„Ako nemate kapacitete, zatražite pomočh. Ako ne želite da tražite pomoć, onda nas obavestite i mi ćemo krenuti svojim putem, baš kao i u prošlosti mi ćemo raditi svoj posao”, rekao je Haradinaj, prenela je prištinska GazetaExpreš.\nObjašnjavajući kako Brisel deluje, Haradinaj je kazao: „Dozvoljavaju da se mnoga ilegalna dela dešavaju na severu i drugim delovima Kosova, ali nemaju snage da to kažu Beogradu:'Nemate pravo na takve stvari'“.\nHaradinaj je to rekao na konferenciji „Scenario za velikog finale između Kosova i Srbije”, u organizaciji RIDEA, koji je podržala norveška ambasada.


Evropski desničari traže prekid pregovora Srbije i EU – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ex-Yu/Evropski desničari traže prekid pregovora Srbije i EU\nEvropski desničari traže prekid pregovora Srbije i EU\nRedakcija Send an email 24. juna 2015\nBRISEL – Poslanici Nacionalnog fronta Marin Le Pen podnijeli su prijedlog rezolucije o prekidu pregovora Srbije o članstvu u EU, saznaje „Danas“ u krugovima u Briselu.\nTo su uradili preko svoje novoosnovane Poslaničke grupe u Evropskog parlamentu, jer su, kako ističu izvori „Danasa“, zabrinuti da Srbija „ne prođe loše kao Francuska“.\nPotpisnici ovog dokumenta, u koji je „Danas“ imao uvid, jesu poslanici Stiv Brioa, Dominik Bild, Sofi Montel, Mirej D’Ornano, Emerik Šoprad.\nU tekstu se, između ostalog, ocjenjuje da se kasni kada je riječ o napretku u pregovaračkim poglavljima, „imajući u vidu duboka neslaganja između EU i Srbije u vezi sa statusom Kosova, u vezi s usklađivanjem sa odredbama koje se tiču ljudskih prava, kao i u vezi s diplomatskim i geopolitičkim odnosa sa Rusijom“…\nIstovremeno, konstatuje se da će pridruživanje Srbije Evropskoj uniji „ugroziti odnose između država koje su nekada bile dio Jugoslavije i Rusije“, te se poziva da „pregovori o pristupanju Srbije EU budu bez odlaganja zaustavljeni“, a predsjedniku EP Martinu Šulcu se nalaže da proslijedi dokument Evropskoj komisiji, Evropskom savjetu i državama članicama.\nKako „Danas“ saznaje, sa sadržajem teksta „upoznati su srpski ministri i poslanici“.\nNemanja Todorović Štiplija, glavni odgovorni urednik portala European Western Balkans, kaže za „Danas“ da su se formiranjem novog poslaničkog kluba pod nazivom Evropa nacija i sloboda stvorili uslovi za veće institucionalno djelovanje desnice u Evropskom parlamentu.\n„Oni sada mnogo lakše mogu delovati kroz sistem, odbore parlamenta i ostala tela. Kao i u domaćim parlamentima, tu je i veća minutaža koja se u EP izuzetno strogo poštuje. Klub sada ima i veću mogućnost predlaganja rezolucija i ostalih sličnih akata koje parlament može razmatrati što na radnim telima, što na samoj plenarnoj sednici. Poslanik Šoprad je veoma aktivan. Između ostalog, 30. juna će u EP organizovati okrugli sto ‘Srbija, između Sjedinjenih Država, Evropske unije i Rusije’. Šoprad je jedini autor predloga rezolucije o Srebrenici, iako su domaći mediji preneli da se radi o jednoj lokalnoj partiji iz Novog Sada“, navodi Štiplja.\nŠtiplija objašnjava da je snaga krajnje desnice u EP zaista beznačajna.\n„Domaća javnost često poistovećuje krajnju desnicu i evroskeptike. U samom EP, koji broji 751 poslanika, postoje dva poslanička kluba – evroskeptični klub Evropa slobode i direktne demokratije Najdžela Faraža sa 45 poslanika i novoosnovani desničarski klub Evropa nacija i sloboda Marin le Pen sa oko 36 poslanika, čiji broj nije konačan. Ove dvije grupacije su izuzetno oštro suprotstavljene i njihovo zajedničko djelovanje je prosto rečeno nemoguće. Vladajući klubovi u EP, klub Evropske narodne partije, klub Naprednog saveza socijalista i demokrata, zajedno sa klubom Saveza liberala i demokrata za Evropu ima apsolutnu većinu od 481 poslanika“, ukazuje on.\ndesnica evropska unija pregovori srbija\nSaobraćajna nezgoda u Branjevu, vozač Mercedesa povrijeđen


COVID-19 i LGBTIQ+ zajednica u Srbiji - XXZ Portal\n08.05.2020. - 16:25\nCilj istraživanja, u kojem je učestvovalo rekordnih 1.198 LGBTIQ+ osoba, bio je da se utvrdi uticaj zdravstvene krize koju je uzrokovala pandemija koronavirusa. Pretpostavka da će pandemija izazvati velike potrese u zajednici u Srbiji pokazala se ispravnom, pošto je trećina LGBTIQ+ zajednice pretrpela direktne ekonomske posledice pandemije. Tako kvir zajednicu nakon ove krize muči hronična nezaposlenost (trećina njih traži posao, od čega ogromna većina duže od šest meseci).\nVeliki broj ispitanika (trećina) dobio je otkaz u prethodna dva meseca, ili su završili na neplaćenim odsustvima, te im je smanjen prihod. Vlasnici i preduzetnici u LGBTIQ+ zajednici (polovina njih) morali su da zatvore svoje biznise ili redukuju svoje poslovanje. Posledica toga je da će polovina pripadnika kvir zajednice u narednom periodu biti u potrazi za i novim i/ili dodatnim poslom, kako bi otklonila posledice ozbiljnog materijalnog nazadovanja, jer oko dve trećine pogođenih trenutno nema nikakva primanja. Urgentna podrška je potrebna za više od 20% LGBTI osoba, jedan je od zaključaka istraživanja.\nLGBTIQ+ osobe obolele od hroničnih oboljenja imale su problema u lečenju. Veliki broj kvir osoba (svaka deseta) suočio se sa problemima koji su usledili nakon što su im stanodavci dali rok za selidbu, dok se 5% zajednice i članova i članica njihovih porodica nalaze u riziku od beskućništva. Ističe se da većina onih koji su iseljeni pripada mlađoj kvir populaciji, pa su najčešće u pitanju studenti i studentkinje, što će značajno uticati na njihovu mogućnost da se obrazuju u narednom periodu.\nJedna petina LGBTIQ+ osoba u Srbiji živi u strahu od nasilja ili trpi nasilje na mestu na kojem su izolovani tokom pandemije, a trećina je ocenila vrlo loše osećaj privatnosti na mestu izolacije. Više od polovine ispitanika i ispitanica se tokom pandemije suočava sa izazovima koji su u vezi sa mentalnim zdravljem, gde su neophodne profesionalne i specifične usluge podrške. Posebno ranjivu poziciju zauzimaju trans* osobe koje i dalje nisu potpuno pravno vidljive, što im onemogućava pristup osnovnim i drugim pravima I uslugama.\nTrebalo bi da se ima u vidu opšte stanje zajednice koje je, i pre pojave virusa, karakterisala najveća socijalna distanca, iz koje su sledili mnogi ekonomski i društveni problemi, kao što je siromaštvo.\nZajedničkim radom organizacija civilnog društva i nadležnih državnih organa trebalo bi da se poradi na razvijanju paketa pomoći za najugroženije tokom krize izazvane pandemijom COVID-19, dok će ekspertski tim udruženja Egal i Loud & Queer u narednom periodu pripremiti set preporuka za rešavanje ovih hroničnih problema.


Dodik: Nema restriktivnih mjera Rusiji - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Dodik: Nema restriktivnih mjera Rusiji\nDodik: Nema restriktivnih mjera Rusiji\n“Onda je potrebno znati da u BiH ne postoji odluka nadležnog organa za uvođenje restriktivnih mjera prema Ruskoj Federaciji. Predsjedništvo BiH je po Ustavu nadležno za spoljnu politiku BiH, a ne Savjet ministara, kako pokušava da sugeriše bošnjački član Predsjedništva Šefik Džaferović”, istakao je Dodik upitan da prokomentariše Džaferovićevu izjavu da traži od Savjeta ministara BiH da sprovede restriktivne mjere Moskvi.\n“Mi iz Republike Srpske sasvim sigurno nećemo mijenjati stav po tom pitanju”, poručio je Dodik.\nDžaferović je tokom današnjeg sastanka sa ambasadorima EU i čalnicama grupe G-7 rekao da traži od Savjeta ministara BiH da “sprovede svoje obaveze i implementira restriktivne mjere predviđene aktima EU kojima se BiH zvanično pridružila”.\nPrethodni članakOsumnjičeni za silovanje maloljetnice u Mostaru je probni fudbaler Veleža\nNaredni članakUhapšen muškarac po prijavi za planiranje atentata na Vučića


CoD: Vanguard nije ispunio očekivanja jer se igračima ne dopada Drugi svetski rat - PLAY!\nCall of Duty: Vanguard nije postigao rezultate za Activision, a izdavač smatra da je to delimično zato što neki ljudi jednostavno ne mare za Drugi svetski rat.\nU svom godišnjem finansijskom izveštaju za 2021. (koji je uočio Kotaku), Activision je potvrdio da Vanguard „nije ispunio naša očekivanja, verujemo prvenstveno zbog našeg sopstvenog izvršenja“. Kompanija kaže da nije donela „onoliko inovacija u premium igri koliko bismo želeli“, ali takođe pripisuje mešoviti prijem igre njenom okruženju.\n„Dešavanje igre u Drugom svetskom ratu nije imalo odjeka kod nekih članova naše zajednice“, navodi se u izveštaju. Takođe se tvrdi da će Call of Duty: Modern Warfare 2, sledeći glavni deo serije koji je još uvek zakazan za drugu polovinu 2022. godine, rešiti „oba ova pitanja“.\nIako se uglavnom ne pominje u ovom izveštaju, nekoliko drugih faktora je verovatno doprinelo lošoj prodaji Vanguarda, što je čak izazvalo glasine da bi Activision mogao da produži datum izlaska Modern Warfare 2, da bi to nadoknadio.\nRelated Items:activision, Call of Duty: Vanguard, Vanguard, world war 2, ww2


Zaslepljeni Blind film bioskopi Beograd – online news Srbija\nHome > Film > Zaslepljeni Blind film bioskopi Beograd\nZaslepljeni Blind film bioskopi Beograd\n- 7. 09 2017 7. 09 2017 011\nTri najbrža čitaoca će dobiti besplatne karte za projekciju filma “Zaslepljeni” u četvrtak 7. septembar (danas) od 20 časova u bioskopu Cineplexx Ušće Shopping Center.\nAko želite da osvojite karte za film, pošaljite nam privatnu poruku sa svojim imenom, prezimenom i naznakom “Zaslepljeni” na stranici MONDO Magazin! Dobitnike ćemo odmah obavestiti o načinu preuzimanja nagrada.\nLadies night uz romantičnu dramu “Zaslepljeni” sa Demi Mur, Alekom Boldvinom i Dilanom Mekdermotom u glavnim ulogama, zakazan je za četvrtak 7. septembar od 20 časova u bioskopima Cineplexx BIG Beograd, UŠĆE Shopping Center, Delta City, Kragujevac Plaza i Niš od 20 časova.\nDemi Mur, Alek Boldvin i Dilan Mekdermot su ekipa koja garantuje sjajnu priču na velikom platnu, a sve pod rediteljskom palicom Majkla Mejlera, reditelja filmova “Krv i kost”, “Na ivici” i mnogih drugih.\nS. Koreja: Ako pojačate sankcije, odgovaramo snažno\n“Pre izbora da plate skoče 15 odsto”\nPonovo kod kuće Cineplexx Ušće karte za bioskop\n22. 09 2017 22. 09 2017 05\nFilm o Karićima, Džulija Roberts i Mel Gibson\n3. 08 2017 3. 08 2017 020\nSaudijci kupuju Turk telekom – B92.net\nŠanse da ćemo ikad naći drugu Zemlju su manje nego što se mislilo – Vesti – Život\n1. 08 2017 1. 08 2017 014


Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić odbacila je danas kritike da Srbija ima najmanji privredni rast, da profit od Beograda na vodi ide u džepove privatnog investitora, te navela da se za podršku svom radu oslanja na poslanike većine i predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\n- To su neke paušalne kritike - imamo minimalni privredni rast, Beograd na vodi gura profit samo u džepove privatnih investirota, da je niska cena radne snage\n- rekla je Brnabić tokom skupštinske rasprave, odgovarajući na primedbe samostalnog poslanika Jovana Jovanovića.\nBrnabić je odbacila navode o jeftinoj radnoj snazi u IT sektoru, i rekla da IT usluge rastu zbog kvaliteta, a ne zato što su jeftine.\nPATETIKA, ZIDAN I RONALDO Mali danas postaje ministar; Brnabić: Afera 24 stana je jedna od najzabavnijih za mene (VIDEO)\n- Važno je da govorimo na osnovu podataka i činjenica. Jesam tehnokratski premijer, što nije novina ni u svetu ni u Evropi. Kao osoba koja nije član stranke i nema stranku iza sebe, treba da se oslanja na većinu. Ja se oslanjam na predsednika Aleksandra Vučića i, pre svega, ovih ljudi ovde koji meni i vladi daju podršku. To je demokratija, to nije izgovor - rekla je premijerka.\n"Bila je teška zima, trpelo je rudarstvo"\nTeško joj je zato, kaže, da odgovara na paušalne trvdnje kada neko kaže da imamo najmanji rast i najmanji u regionu.\nOna je rekla da je 2016. godine rast bio 2,8 odsto, iako je to bila godina teških mera fiskalne konsolidacije, jer je teško ostvariti rast, kada imate štednju,\n- Ova vlada i većina ne pribegava lakim, nego hrabrim merama - podvukla je ona.\nKako je rekla, prošle godine je rast bio 1,9 odsto, ali je vlada prva rekla da je to jako loše.\n- Razlog za to je bila jako teška zima, pa je trpelo rudarstvo, a zatim i teško leto sa sušama, zbog čega je trpela poljoprivreda, energetski sektor. Da nije bilo tih vremenskih prilika, rast bi bio u okviru planiranog, od 3 odsto. Tada su rekli da su to gluposti - kazala je premijerka.\nPalma o Malom: Njegov CV stao bi na 50 strana, ali lako je njemu KAD IMA VUČIĆA\nPomenula je da je u prvom kvartalu ove godine rast 4,5 odsto.\n- Odjednom, šta kažu kritičri - kakav je to rast, da nije bilo onako loše, bio bi 3 odsto, znači ovo je rast od 1,5 odsto - rekla je premijerka.\n"Za 90 odsto povećan broj putnika"\nA na kritike Jovanovića da profit od Beograda na vodi odlazi u džepove privatnog investitora, Brnabić je rekla da su projekti stanogradnje svuda značajni jer povlače rast građevinskog sektora, što se desilo i sa Beogradom na vodi.\nStanogradnja znači i porez na imovinu, koji je sopstveni prihod lokalnih samouprava, naznačla je premijerka i rekla da taj porez neće da nosi investitor, već ostaje u Beogradu.\nNa primedbe o stanju u Er Srbiji, Brnabić je rekla da postoji povećanje broja putnika od 90 odsto u 2017. godini u odnosu na 2013. godinu.\n- Kako sad građanima nije dobra Er Srbija, to je paušalna primedba - rekla je Brnabić.


U hotelu ‘’Olimp’’ još jedan bazen i novi velnes centar\nSeptember 11, 2016 September 11, 2016 Administrator 0 Comment hotel olimp, velnes centar, velnes centar zlatibor, zlatibor\nJedan od najposećenijih zlatiborskih turističkih objekata godinama prepoznatljiv po velikom otvorenom bazenu, hotel ‘’Olimp’’ čiji je vlasnik nekad proslavljeni košarkaš Dragan Kićanović, dobio je nedavno novi vredan sadržaj – velnes centar ‘’Hedona’’ u kome je još jedan bazen. Reč je o moderno opremljenom centru za opuštanje, aktivan odmor i oporavak na oko 1.400 kvadrata, smeštenom na donjem nivou hotela s mogućnošću izlaska na otvorenu hotelsku terasu.\n‘’Hedonu’’ čine zatvoreni bazen sa regulisanom temperaturom i đakuzijem, teretana, parno kupatilo, finska sauna, biosanu, kaldarijum sa slanom sobom, vežbaonice, prostori za razne vrste masaža i drugo. Radno vreme je svakog dana od 9 do 21, a petkom i subotom do 23 časa. Celodnevna ulaznica za odrasle košta 2.200 dinara, tročasovna 1.300, a za decu upola jeftinije.\nNovoizgrađeni velnes centar otvorili su predsednik opštine Čajetina Milan Stamatović i direktor hotela ‘’Olimp’’ Miodrag Ilić. Po Stamatovićevim rečima, Dragan Kićanović je uložio svoje ime i novac u ovo zdanje na Zlatiboru i hotel ‘’Olimp’’ je do sada uvek bio pozitivan primer turističke privrede Zlatibora, njen najbolji promoter.\n← Na Zlatiboru se i šampion priprema za ligaške izazove\n‘’Zid slavnih’’ Užičana delo mladih umetnika →


Obuka za porogramere – Radio Televizija Novi Pazar\nObuka za porogramere\nJuly 6, 2018 Galib Gicic 396 Views\nNacionalna služba za zapošljavanje organizuje obuke koje će obezbediti neophodna znanja i veštine za rad u IT sektoru, poput Java programiranja, izrade veb-aplikacija, PHP i Net programiranja. Za ovu obuku u Filijali Novi Pazar može da se prijavi 25 nezaposlenih lica.\nNacionalna služba za zapošljavanje je svoje programe obuka uskladila sa potrebama tržišta rada. U planu je izvođenje specijalističkih informatičkih obuka u 10 gradova širom Srbije, među kojima je i Novi Pazar, a u koje će, u okviru prvog ciklusa koji počinje u septembru, biti uključeno ukupno 775 polaznika.\nZa više informacija, zaintersovana nezaposlena lica mogu se obratiti svom savetniku za zapošljavanje ili pratiti sajt Nacionalne službe za zapošljavanje, gde će redovno dobijati sve informacije o ovom programu.\n← 55. MOSI: Ameli i Teodori titule u Priboju\nEP Đer 2018: Amra Terzić bez finala na 1.500 metara →


Vlada Srbije usvojila revidirani Nacionalni program za usvajanje pravnih tekovina EU - Link plus\nVlada Srbije usvojila revidirani Nacionalni program za usvajanje pravnih tekovina EU\nVlada Srbije je usvojila revidirani Nacionalni program za usvajanje pravnih tekovina Evropske unije (NPAA), koji predstavlja detaljan, višegodišnji plan usklađivanja domaćih propisa sa pravnim tekovinama EU, ali ujedno i plan izgradnje institucija za primenu tako usaglašenog pravnog poretka. Ovaj program realizovaće se u periodu do 2018. godine, koja je rok utvrđen za postizanje potpune unutrašnje spremnosti za pristupanje naše zemlje Evropskoj uniji.\nKako se pravne tekovine Evropske unije stalno razvijaju, očekuje se da će NPAA povremenim revizijama i ubuduće biti prilagođavan promenama prava Evropske unije. Vlada je zadužila Kancelariju za evropske integracije, da kao i do sada, podnosi redovne tromesečne izveštaje o sprovođenju NPAA.\nNacionalni program za usvajanje pravnih tekovina Evropske unije predstavlja nastavak Nacionalnog programa za integraciju (NPI) koji je realizovan u periodu od 2008. do 2012. i obezbeđuje kontituitet procesa usklađivanja domaćeg zakonodavstva sa pravnim tekovinama EU.


Svetska banka odobrila pomoć Ukrajini od 1,49 mlrd dolara\nTanjug 8. juna 2022. 07:14\nVAŠINGTON – Bord izvršnih direktora Svetske banke odobrio je 1,49 milijardi dolara dodatnog finansiranja za Ukrajinu, saopšteno je iz te međunarodne finansijske institucije.\nNova sredstva su deo ukupnog paketa podrške od preko 4,0 milijarde dolara koji mobiliše Svetska banka. Paket uključuje finansijske garancije Ujedinjenog Kraljevstva, Holandije, Litvanije, Letonije i drugih država, prenosi Tas s.\nSvetska banka očekuje da sredstva iz ovog projekta budu iskorišćena „za isplatu plata državnim i socijalnim radnicima“.\nPredsednik Svetske banke Dejvid Malpas je naveo u saopštenju da banka „radi sa zemljama donatorima na mobilizaciji finansijske podrške“ i da preduzima mere „kako bi pomogla da se Ukrajincima omogući pristup zdravstvenim uslugama, obrazovanju i socijalnoj zaštiti“.


Dan online - Regioni: Naplate boravišne takse prioritet - 2019-01-05\nRegioni DIREKTOR TO KOLAŠIN ALEKSANDAR VLAHOVIĆ POZIVA IZDAVAOCE PRIVATNOG SMJEŠTAJA DA REGISTRUJU SVOJE OBJEKTE\nZimska idila u Kolašinu (Foto Duško Raketić) Naplate boravišne takse prioritet Ne može Kolašin praviti imidž turističkog centra sa podatkom da je u 2017. godini od izdavaoca privatnog smještaja naplaćeno 3.500 eura boravišne takse, a u 2018. godini naplaćeno je 3.800 eura - kaže Vlahović\nKOLAŠIN – Problem naplate boravišne takse u Kolašinu je problem koji egzistira već duži vremenski period, kao i izdavanje neregistrovanog smještaja. Novi direktor lokalne Turističke organizacije Aleksandar Vlahović najavljuje novine u radu i poziva one koji nijesu registrovani da to učine. Vlahović ističe da je u protekle četiri godine Kolašin bio jedini turistički centar bez turističkog inspektora i kaže da će se to promijeniti. On naglašava da je neregistrovani smještaj nelojana konkurencija onima koji uredno plaćaju svoje obaveze i da blokira rad LTO.\nVlahović kaže da veliki smještajni kapaciteti poput hotela „Bjanka” i „Šeraton” ispunjavanju obaveza i uredno izmiruju obaveze za boravišnu taksu, ali da ima dosta izdavaoca smještaja koji hoće da reklamiraju svoje kapacitete ali neće da ih prijave.\n– Imamo zvanično 77 registrovanih izdavaoca privatnog smještaja a čak i rutinsim pregledom na Booking.com-u, može se vidjeti da je broj izdavaoca soba i apartmana skoro duplo veći.Reklamira se oko 150 različitih objekata zavisno od perioda godine. Neregistrovani smještaj je nelojalna konkurencija registrovanim i ja ih i ovim putem pozivam da se registruju. Mislim da 80 centi koje po gostu treba platiti i koji u konačnom naplate od gosta, ne bi trebalo da budu problem za vlasnike privatnog smještaja.Sa druge strane, to se dominantno ne čini i na taj način svi koji se bavimo turizmom u Kolašinu gubimo. Nijesu previše u dobitku ni oni koji ne uplate boravišnu taksu a na drugoj strani se blokira rad turističke organizacije - ističe Vlahović i dodaje da je redovno plaćanje boravišne takse jedna od aktivnosti na kojoj će insistirati novo opštinsko rukovodstvo.\n– Moram da podsjetim da je Kolašin bio jedini turistički centar u regionu koji nije imao turističkog inspektora. Sistematizacijom, prethodne vlasti je bilo ukinula radno mjesto turističkog inspektora. Planiramo da sistematizacijom čija je izrada u toku, „vratimo” turističkog inspektora jer je on zaista neophodan sredini u kojoj se toliko ulaže u turizam i toliko očekuje od turizma. Vjerujemo da je ovaj momenat kada nam je turistička energija i turistička motivacija na zavidnom nivou, pravi da počnemo rješavati problem naplate boravišne takse.Ne može Kolašin praviti imidž turističkog centra sa podatkom da je u 2017. godini od izdavaoca privatnog smještaja naplaćeno 3.500 eura boravišne takse, a u 2018. godini naplaćeno je 3.800 eura - kaže Vlahović dodajući da su svi u Kolašinu u obavezi da stvaraju turistički proizvod.\n- Onaj vlasnik privatnog kreveta koji je platio 80 centi dao je doprinos razvoju turizma i obratno, ako nije platio radi i protiv nas i protiv komšije koji je registrovani izdavaoc privatnog smještaja.Ne želimo da prijetimo turističkim inspektorom, već da pozovemo naše sugrađane na parnerstvo. Samo zajednički možemo turistički iskoristiti ono što nam je priroda dala i na taj način povećati kvalitet života u našem gradu - poručio je Vlahović.


Poraz zrenjaninskih rukometaša na gostovanju u Beogradu - Zrenjaninski\nPoraz zrenjaninskih rukometaša na gostovanju u Beogradu\nRK Partizan ( Beograd ) – RK Proleter 32:25 ( poluvreme 18:13 )\nRukometaši zrenjaninskog Proletera poraženi su na gostovanju u Beogradu, od ekipe Partizana rezultatom 32:25, u okviru drugog kola ARKUS Super lige Srbije,\nIzabranici Ljube Obradovića bili su ravnopravan protivnik beogradskim crno-belima sve do 22. minuta utakmice, nakon kojeg je usledio veliki pad u igri rukometaša Proletera. Veliki broj grešaka, nekoliko isključenja na po dva minuta i tri promašena sedmerca zrenjaninskih crveno-belih, razlozi su što je što je domaća ekipa na odmor otišla sa pet golova prednosti.\nPartizan je silovito započeo i drugo poluvreme, tako da je u 38. minutu viđena najveća prednost domaće ekipe, kada je na semaforu bio upisan rezultat 25:16. Pokušavali su Zrenjaninci do kraja meča da se vrate u rezultatski egal, međutim, sjajni golman Partizana, Andrej Trnavac, koji je na kraju i proglašen za igrača utakmice, sprečio je goste da dođu do preokreta.\nNajefikasniji u redovima Proletera bio je Dušan Ilijin sa četiri postignuta pogotka, dok su po tri puta mrežu beogradskog Partizana zatresli Uroš Elezović, Nenad Todorov, Aleksa Gaćinović, Momir Rnić i Saša Terzić.\nTagoviARKUS Super liga RK Partizan RK Proleter rukomet\nRadnički „srušio“ Kulu na gostovanju\nIsključenja sa mreže Elektrodistribucija najavila i za ponedeljak


Mogherini uputila oštre kritike Kremlju zbog aneksije Krima\nVisoka predstavnica Evropske unije za vanjsku politiku i sigurnost uputila je oštre kritike Kremlju uoči pete godišnjice ruskog preuzimanja i "nezakonitog pripajanja" ukrajinskog poluotoka Krim.\nU saopćenju objavljenom 17. marta, dan prije pete godišnjice ilegalne aneksije Krima, Moghreni je istaknula da EU "ostaje čvrsta u svojoj predanosti suverenitetu i teritorijalnom integritetu Ukrajine".\n"Evropska unija ponavlja da ne priznaje i dalje osuđuje ovo kršenje međunarodnog prava", rekla je Mogherini.\n"Toje izravan izazov međunarodnoj sigurnosti, s teškim posljedicama za međunarodni pravni poredak koji štiti teritorijalnu cjelovitost, jedinstvo i suverenitet svih država" istaknila je visoka predstavnica\nU međuvremenu, press služba u Kremlju je objavila kako će ruski predsjednik Vladimir Putin obilježiti godišnjicu posjetom Krimu i lučkom gradu Sevastopolju.\nMogherini je upozorila da su "kršenja međunarodnog prava Rusije dovela do opasnog povećanja napetosti u tjesnacu Kerč i Azovskom moru".\nPonovila je kako je Rusija "neopravdano koristila silu" 25. novembra prošle godine protiv ukrajinske mornarice.\nZatražila je od Rusije da"bezuvjetno i bez daljnjeg odgađanja oslobodi ilegalno uhapšene ukrajinske mornare, brodove i opremu".\nTakođer je osudila rusku izgradnju mosta Kerč, koji povezuje ruski Taman s Krimom, rekavši da izgradnja toga mosta bez suglasnosti Kijeva "predstavlja daljnje kršenje suvereniteta i teritorijalnog integriteta Ukrajine."


May 19, 2020 Samsung, Samsung Galaxy\nKompanija Samsung predstavila je najnovije pametne telefone iz A serije – Galaxy A21s i Galaxy A41, koji oduševljavaju sjajnim dizajnom i odličnim performansama. Oba uređaja dolaze sa unapređenim kamerama, vrhunskim ekranom i dugotrajnim baterijama.\nSamsung Galaxy A41 dolazi sa vrhunskim Super AMOLED Infinity-U ekranom od 6,1 inča, koji pruža izvanredan doživljaj gledanja. Ovaj pametni uređaj opremljen je i izdržljivom baterijom od 3.500 mAh-a, sa mogućnošću brzog punjenja od 15W, pa baterija ovog kapaciteta ne ostavlja korisnike na cedilu.\nOsim toga, trostruka kamera, od kojih je glavna sa 48MP, makro kamera od 5MP i ultraširoka kamera od 8MP omogućavaju stvaranje visokokvalitetnih fotografija. Za zadivljujuće selfije i videopozive je zadužena prednja kamera od 25MP, sa fokusom uživo.\nPored odličnih mogućnosti, ovaj model ima i elegantan dizajn koji se dodatno ističe zaobljenim uglovima, ali i posebnim šarama na pozadini uređaja u novim paletama boja: Prism Crush Black, Prism Crush White i Prism Crush Blue, sa završnim, sjajnim slojem. Telefon će na srpskom tržištu biti dostupan od 22. maja 2020, po ceni od 35.990,00 RSD.\nSamsung Galaxy A21s – vrhunske kamere i odlično video iskustvo\nInfinity-O displej u kombinaciji sa 6,5 inčnim prikazom u rezoluciji visoke definicije svrstava Samsung Galaxy A21s u uređaje koji pružaju jedinstven vizuelni doživljaj. Bez obzira na to da li korisnici igraju igrice ili gledaju video snimke, 20:9 razmera prikazanog sadržaja u kombinaciji sa Dolby Atmos zvukom stvara vrhunsko video iskustvo.\nMogućnosti trostruke kamere biće dovoljne za svačije potrebe. Glavna kamera od 48MP i ultraširoka kamera od 8MP omogućavaju snimanje fotografija na profesionalnom nivou, dok je za fokusiranje zadužena makro kamera od 2MP.\nBaterija od čak 5000 mAh\nI sa ovim telefonom, korisnici mogu da provode vreme bezbrižno igrajući igrice i snimajući video zapise, zahvaljujući dugotrajnoj bateriji od 5000 mAh, a brzo punjenje od 15W omogućava brzu dostupnost uređaja. Dodatno, uz prostor za čuvanje podataka od 64GB interne memorije i do 512GB spoljne memorije korisnici neće morati da brinu o tome da li imaju dovoljno prostora za omiljene sadržaje. Uređaj će u Srbiji biti dostupan u junu, u crnoj, beloj i plavoj boji, po početnoj ceni od 24.990,00 RSD.


Početna/DOŽIVETI STOTU/Humana plesna misija studenta Niša\nSana Life 24. februara 2020.\tDOŽIVETI STOTU, KATEDRA, MANIFESTACIJE, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\n,,Donacije će se prikupljati kupovinom karata za događaj u iznosu od 500 dinara i dobrovoljnim prilogom u kutiji koja će stajati na ulazu. Prikupljena sredstva u punom iznosu biće preusmerena primaocu donacije. Svi zainteresovni karte mogu nabavati u kancelariji Studentskog parlamenta Ekonomskog fakulteta, svakog radnog dana od 10 do 13 časova, kao i na ostalim prodajnim mestima koja možete pronaći u opisu događaja. U cenu karte uračunat je besplatan ketering i besplatno piće po izboru.“ – ističe Anđela Jovanović, predsednik resora za humanitarni rad.\nКao partnere, trebalo bi istaći Studentski parlament Univerziteta u Nišu i veliki deo Studentskih parlamenata niških fakulteta, čiji članovi će se direktno uključiti u realizaciju događaja.\n„Posebno smo ponosni na to što je veliki broj pojedinaca, ali i veliki broj privrednih subjekata i institucija uvideo značaj ovakvih događaja i pružio podršku u organizaciji. Veliku zahvalnost dugujemo restoranu Perla, bendu ” Blackberries”, Studentskom kulturnom centru i Gradu Nišu, koji su podržali ideju studenata i aktivno se uključili u realizaciju iste. To nam govori da humanost i dalje postoji u ljudima, a što je još bitnije, razvija se u mladim generacijama.“ – poručuje Кristina Petrović, predsednik Studentskog parlamenta Ekonomskog fakulteta.\nКodeks oblačenja je elegantan, ali NE podrazumeva obavezno nošenje dugih haljina i smokinga. Organizatori, pored studenata, pozivaju sve ljude dobre volje da uzmu učešće u ovom jedinstvenom događaju!\nViše informacija o balu možete dobiti putem zvaničnog fejsbuk događaja: https://www.facebook.com/events/restoran-perla/studentski-humanitarni-bal/2500424750197797/\nOznakebal Ekonomski Fakultet humanitarni Niš ples studenti Studentska asocijacija Nova studentski parlament Univerzitet\nPrethodni Kako je Vlasotince dobilo Londonsku ulicu\nSledeći Produženi vikend lek je za sve\nMeđunarodni dan žena svake godine služi kao podsetnik da su žene često manje vrednovane za …


Upravljanje projektima po PMI metodi i standardima - trening\nSve vodeće globalne korporacije i vlade većine država već su usvojile primenu PMI metode, uspešno izlazeći na kraj sa mnogobrojnim izazovima sa kojima se susreću na svojim projektima.\nUpravljanje projektima uključuje jedinstvena i specifična znanja, veštine, procese, alate i metode čija pravilna primena omogućava da se projekti uspešno realizuju, kao i da se ostvare svi potrebni ciljevi i rezultati radi kojih su i bili pokrenuti.\nObuka je namenjena sadašnjim i budućim rukovodiocima projekata, menadžmentu privatnih i javnih kompanija kao i malih i srednjih preduzeća, profesionalcima koji žele da napreduju u svojoj karijeri, konsultantima za menadžment i svima onima koji žele da prošire svoje poslovne vidike i otkriju nove mogućnosti, bez obzira iz koje poslovne oblasti dolaze.\nOvaj seminar će vam omogućiti da steknete potrebna znanja za siguran uspeh fokusirajući se na metodu najvećeg i najpriznatijeg svetskog autoriteta iz Upravljanja projektima, PMI sadržanu u njihovom poslednjem izdanju standarda, PMBOK v.5.\nPMI PMBOK v.5 Fundamentals\nPreporuke za uspešnost u Upravljanju projektima\nU trajanju od 35 sati, ovaj seminar predstavlja formalni trening iz Upravljanja projektima što je i jedan od preduslova za PMP sertifikaciju, najpopularniju i najtraženiju globalnu profesionalnu akreditaciju danas. Za one koji već poseduju sertifikate, PMP ili ‘contact hours’ poenI za re-sertifikaciju. Planirana je promena PMBOK programa, a za sve one koji žele da polažu PMP ispit po trenutnom programu, sada je pravo vreme da započnu pripreme.\nOvaj petodnevni trening će biti održan od 8.do 13. juna u sali III Privredne komore Beograda u ulici Kneza Miloša 12.


Završeno snimanje filma "Top je bio vreo" - Klix.ba\nFilm/TV Završeno snimanje filma "Top je bio vreo"\nZavršeno snimanje filma "Top je bio vreo"\n23.2.2011. u 15:27\nU Kozarskoj Dubici je završeno snimanje igranog filma "Top je bio vreo" scenariste i reditelja Slobodana Skerlića, koji je rađen po istoimenom romanu Vladimira Kecmanovića.\nDruženje filmske ekipe sa Dubičanima počelo je 26. decembra prošle godine, kada je u gradskom stambenom naselju "Puhalo" snimljena prva filmska klapa.\n"Druženje filmske ekipe sa Dubičanima počelo krajem decembra prošle godine, kada je snimljena prva filmska klapa. Odlaskom ekipe iz Kozarske Dubice privedena je kraju prva faza snimanja ove filmske priče, a još je ostalo desetak dana snimanja po ostalim lokacijama u BiH", istakao je producent filma Tihomir Stanić.\nOn je najavio da će, ako sve protekne kako treba, premijera filma biti održana na jesen, te precizirao da budžet filma iznosi milion i 6.000 eura.\n"Film ne staje ni na jednu od zaraćenih strana. Djeca su važnija od svih naših političkih i drugih sukoba", naglasio je režiser Bogdan Skerlić i dodao da je najveća snaga filma glumačka ekipa, koju čine neki od najboljih glumaca na ovim prostorima.\nU filmu glumi 48 glumaca, a glavna uloga je povjerena dvanaestogodišnjem dječaku Stanislavu Ručnovu iz Kozarske Dubice, kojem je ovo prvo glumačko iskustvo, a njegovog najboljeg druga Amera u filmu glumi trinaestogodišnji Muhamed Dupovac iz Sarajeva.\nU filmskom ostvarenju "Top je bio vreo" glume još i mnoga poznata imena iz svijeta domaćeg i regionalnog filma i pozorišta kao što su Nikola Đuričko, Anita Mančić, Slavko Štimac, Ivica Vidović, Srđan Todorović, Mira Banjac, Bojana Maljević, Aleksandar Stojković Piksi, Željko Stjepanović, Stefan Bundalo, Sandra Ljubojević, Feđa Štukan, Željko Kasap, Kenan Musić i drugi.\nPriča filma, koji se radi u koprodukciji "Drina filma" iz Beograda, "Balkan filma" iz Kozarske Dubice, "Olimp filma" iz Zagreba i "Se troa" iz Pariza, dešava se u zimskom periodu 1992. i 1993. godine u Sarajevu.


Bolnice bez testova vrijednih skoro 400.000 eura\npetak, 19 april 2019 07:52\nFond za zdravstveno osiguranje poništio je tender za nabavku laboratorijskog medicinskog materijala i sredstva za potrebe zdravstvenih ustanova u vrijednosti od 382.000 eura, piše Dan.\nPrema tenderskoj dokumentaciji, radi se o laboratorijskim sredstvima za oblasti hematološke dijagnostike za rad na analizatoru i testova za hemostazu za rad na analizatoru.\nU odluci komisije navodi se da je postupak javne nabavke započet 31. januara ove godine i da nabavka nije sprovedena.\nIz Fonda za zdravstveno osiguranje Danu je saopšteno da su 12. aprila na portalu javnih nabavki objavili dva nova postupka javnih nabavki iz oblasti laboratorije za potrebe JZU, uz zaključivanje okvirnog sporazuma na period od četiri godine, kojima će se izvršiti nabavka laboratorijskih testova i odgovarajuće laboratori jske opreme.\n“Obustavlja se postupak javne nabavke po tenderskoj dokumentaciji broj 09-440 od 30.januara 2019. godine, za nabavku medicinskih sredstava i potrošnog medicinskog materijala iz oblasti laboratorije, za potrebe JZU Crne Gore (broj postupka javne nabavke: 06/19) iz razloga što je naručilac prije isteka roka za podnošenje ponuda ocijenio da je neophodno bitno izmijeniti tendersku dokumentaciju”, ističu iz Fonda.\nIz Fonda objašnjavaju da je prethodno raspisan postupak nabavke za postojeće aparate za period od jedne godine, koji je obustavljen, jer je procijenjeno da je bolje da se pripremi i objavi postupak javne nabavkeuz zaključivanje novog okvirnog sporazuma za duži period (četiri godine), za nabavku testova i odgovarajuće laboratorijske opreme za potrebe JZU, kojim bi se obezbijedili povoljniji uslovi nabavke, novi aparati i kontinuitet u snabdijevanju za duži vremenski period.\n“S tim u vezi, svim ustanovama je data saglasnost da samostalno izvrše nabavku, ukoliko se ugarorene količine po važećim ugovorima potroše prije okončanja objavljenih postupaka i zaključivanja novog okvirnog sporazuma, a Fond će obezbijediti sredstva za ove nabavke u okviru budžeta Fonda. Očekivanje Fonda je da neće biti poremećaja u snabdijevanju i da pružanje usluga iz oblasti laboratorijske di jagnostike neće biti dovedeno u pitanje”, ističu iz Fonda.\nPacijenti čekali na analize štitne i testiranje insulina\nZbog deficita reagenasa, u Kliničkom centru nekoliko sedmica se nijesu radile analize nekih hormona štitaste, paraštitaste i nadbubrežne žlijezde, te testovi za insulin i vitamini, potvrdila je nedavno direktorka Centra za kliničko-laboratorijsku dijagnosgiku Najdana Gligorović Barhanović.\nOna je kazala kako očekuje da se situacija normalizuje za tri-četiri sedmice.\n“Do tada, uz odgovarajuću potvrdu, pacijenti te analize mogu da urade u privatnim laboratorijama, a novac će im biti refundiran. Do nestašice reagenasa došlo je zbog kasnog raspisivanja tendera za nabavku potrošnog materijala, usled administrativnih poteškoća”, objasnila je Gligorović Barhanović.\nOna je istakla da analize koje se ne rade ne pripadaju hitnim pretragama, tako da ničiji život ne može biti ugrožen.\nViše iz ove kategorije « Fijasko Kneževićevog protesta: Ispred Tužilaštva nije došlo ni 1.000 ljudi Povoljni uslovi za vožnju »


Prokupački film više ne može da broji nagrade, stižu jedna za drugom | Topličke Vesti\nProkupački film više ne može da broji nagrade, stižu jedna za drugom\nJoš dva Festivala i još dve nagrade za film iz Prokuplja\nPROKUPLJE- Halicarnasus Film Festival u Turskoj, tačnije Bodrumu, dodelio je nagradu za najkreativniji film dokumentarnom delu „Pokajnik u pokušaju“. Pored toga, u subotu, 24. jula filmu će na Vrmdža film festivalu biti uručeno i specijalno priznanje za očuvanje religije i kulturnog nasleđa.\n– Mogu samo da kažem bravo za celu ekipu koja je radila na ovom projektu, i to potpuno volonterski, sa željom da kao i uvek promovišemo naš grad i našu crkvu. Uspeli smo u tome, verovatno i više nego što smo očekivali, jer je ovo delo već osvojilo 14 međunarodnih prestižnih svetskih priznanja. – ističe autor filma Žikica Jovanović.\nU Film klubu Prokuplje ujedno pozivaju celu lokalnu zajednicu, a pre svega lokalne vlasti, da im pomognu i priključe se realizaciji novog projekta „Vasilija prekrasna“. Ovo je prvi dugometražni igrani film na ovim prostorima, a njihova želja je da angažuju sve filmske i kulturne radnike iz ovog kraja i budu prvi koji su uspeli da pokažu i potvrde da je moguća decentralizuja filmske umetnosti i kulture.


Još jednom o Srbiji u ili izvan EU - Srđan Milošević - Peščanik\nJoš jednom o Srbiji u ili izvan EU\nNedavno je Vulin, jedna od mnogih manifestacija Vučićevog Mr. Hajda, izjavio da iznova ponavlja svoj poziv svom obožavanom vođi da preispita politiku koju Srbija vodi prema EU. Drugim rečima, da prekine politiku pridruživanja Srbije Uniji. Politika koju Srbija vodi prema EU je, usput govoreći, strateško opredeljenje vlade (kako se tvrdi), pa jedino nedostatak minimuma političkog morala može da učini da pojedinac koji ima sasvim drugačije stanovište o tako važnom pitanju kao što je dugogodišnje strateško opredeljenje zemlje, protivno svom temeljnom uverenju, sedi u „proevropskim“ vladama. Ali pitanje političkog morala tipova koji su uzurpirali ovdašnji politički kontekst doslovce je – bespredmetno.\nA nije bilo tako davno, politički salto koji je načinio deo radikala, preimenujući se u naprednjake, značio je, u suštini, samo jedno: promenu odnosa radikala-otpadnika prema Evropskoj uniji. I to promenu koja je bila strogo taktička. Opravdanje za takvu politiku i uopšte razumevanje odnosa radikala-otpadnika prema EU najbolje simbolizuje Vučićevo objašnjenje: „Moramo misliti o budućnosti jer nećemo da za pet, 10 godina, naša deca budu najgladnija u regionu… Da, naš put jeste ka EU, regionalnoj stabilnosti, ekonomskom prosperitetu“. Ovo objašnjenje, fatalističko, patrijarhalno, paternalističko, duboko potcenjivačko u odnosu na građane kojima se govornik obraća zapravo je samo jedna od ranih manifestacija strategije zastrašivanja ljudi, kakvu Vučić i njegova organizacija sistematično sprovode kao ključni modus operandi na svakom nivou delovanja. Reč je, dakle, o jednoj državi, odista u najmanje razvijenoj evropskoj regiji, u poodmaklom 21. veku, u kojoj je priča o „dečjoj gladi“ još uvek moguća kao politički argument, upravo zato što je bolno stvarna i što postoje politički maroderi spremni da se njome poigravaju.\nA šta je ova naopaka vlast za proteklih šest godina učinila da takvo stanje izmeni i poboljša? Kako je Vulin došao da spoznaje da „dečja glad“ i nije tako strašna perspektiva, ako se tim načinom ostvaruje neka njegova lunetičarska vizija Srbije? Ova i slična pitanja su lažna, jer je režim uspeo da razvije metod antievropske politike pridruživanja EU. Ta politike je beskrajno cinična: „Ako Srbija mora da ide u EU, može to da učini samo sa nama na čelu. Ako neće u EU – tu smo još više na svom terenu“.\nOdnos prema EU i Zapadu uopšte sadržan je od samog početka u političkim porukama nenarodnog režima uspostavljenog 2012. godine, u retorici koja označava neku nuždu, neko moranje, neki pritisak, uopšte – nešto što bismo „mi Srbi“ najradije izbegli, ali se ne može, ne sme, jer će, ako Srbija ne uđe u EU, „naša deca“ biti „najgladnija u regionu“. Nije bez cinizma što režim zagovara članstvo Srbije u EU iz razloga koji su trenutno najmanje uverljivi: ekonomski napredak i kvalitetniji život radnih ljudi su trenutno najslabiji delovi sadržaja u „evropskoj priči“. Antisocijalna evropska politika štednje, kojoj se povinovala vlast u Srbiji, kombinovana sa ovdašnjom patologijom u vidu najneodgovornijeg odnosa prema javnim finansijama i javnom dobru uopšte (posledično – i prema egzistencijalnim pitanjima od kojih zavisi kvalitet života ljudi u Srbiji) proizveli su masovnu bedu i beznađe. U uslovima globalne igre koji su objektivno takvi da su za postizanje minimalnog društvenog progresa potrebni kompetentnost, posvećenost i bravurozni napori benevolentne (u odnosu na narod) vlasti, u Srbiji je na delu najnekompetentniji, najbahatiji i najzloćudniji režim sa kojim se ova zemlja suočila u svojoj novijoj istoriji. Paradoksalno zvuči, ali Srbiji, njenim građanima, potreban je u takvim okolnostima EU okvir da ih koliko-toliko zaštiti od njihove sopstvene „proevropske“ i izabrane vlasti, koju ta ista EU podržava, ali koja istovremeno raspolaže mehanizmima kontrole.\nEvropska unija ostaje za Srbiju najbolja razvojna, ali i više od toga – istorijska šansa, ali samo ako se i sama promeni. Dve neizvesnosti, dakle… Zbog onoga što bi EU trebalo da bude i za šta postoje pretpostavke da postane – ona je zaista najbolji izbor: daleko izglednijom se čini perspektiva (makar i ograničenog) uspeha progresivnih levih ideja u evropskom okviru, koji bi onda „povukao“ sve zemlje članice ili se makar odrazio na sve njih, nego što je to moguće na nacionalnom nivou, u nekoj izolovanoj, antizapadnoj, do kraja šoviniziranoj Srbiji.\nAli, imajući u vidu i trenutne okolnosti, zbog onoga što EU danas jeste i zbog onoga što Srbija danas jeste, proces evropskih integracija (uz sve prigovore koji se mogu istaći sa progresivnog, nenacionalističkog, levog stanovišta) daleko je bolji (ili najmanje loš – retoričke formule ovde zaista nisu od značaja) izbor od svega što predstavlja realnu, ostvarivu alternativu, i to pretežno iz političkih razloga. Naime, jedino što je režimu u Srbiji kakva-takva prepreka ka potpunoj realizaciji svojih destruktivnih potencijala jeste monitoring od strane EU. To je poražavajuća i ponižavajuća, ali korisna spoznaja. Bez obzira na motive iz kojih bi se dogodio prekid integracija Srbije u EU, jedini korisnik toga bio bi šaroliki šovensko-antizapadni blok i doslovce niko drugi.\nOno što u liberalnom evropskom poretku obezbeđuje nekakve garancije da se predatorsko ustrojstvo sadašnje faze razvoja kapitalizma iz eksploatacije ne pretvori u najbrutalniju političku obespravljenost ljudi jeste sistem vladavine prava, zaštite ljudskih prava i političke slobode. To se ne sme napustiti ili bagatelisati. Sasvim konkretno, u kontekstu Srbije: Da li nas od političkih ubistava, brutalizacije režima, hapšenja političkih neistomišljenika i ogoljene diktature zapravo dele samo poglavlja? Da li je pametno i odgovorno dozvoliti da odgovor na to pitanje utvrđujemo eksperimentom odustajanja od evropskih integracija? Da li je baš sasvim beznačajno i prezira dostojno upozorenje da su glavni zagovornici takvog ishoda razni šešelji, vulini, dačići, dverjani? Da li je nevažno što nas od realizacije takvog in vivo eksperimenta deli samo Vučićeva procena je li takav potez – koji bi svim svojim političkim bićem želeo – ipak previše rizičan i to zbog toga što bi ekonomski sunovrat, od kog se pribojava, mogao dovesti do njegovog ubrzanog pada, a ne zbog toga što iz bilo kog drugog razloga drži do ideje ujedinjene Evrope?\nOnome kome je dozlogrdio EU poredak i kome odgovori na ova pitanja nisu nedvosmisleni ili ih smatra nevažnim zaista nije moguće pružiti uverljivije argumente. Ali jedno je ipak sigurno: Srbija je u očajnoj istorijskoj poziciji u koju su je dovele njene političke i intelektualne elite. Ali i njeni građani svojim političkim izborima: izmanipulisani ili ne – odgovornost je i na njima. Ekonomska situacija je, pod datim uslovima, bez svetle perspektive, sa ili bez EU. Politička perspektiva bez i izvan EU sasvim izvesno je nedemokratska i ohlokratska, a unutar EU, vrlo verovatno ista takva, ali bez najekstremnijih manifestacija. U takvim okolnostima nema mnogo mesta prigovoru bezidejnosti i nesposobnosti da se konceptualizuju kreativnije politike od članstva u EU. Činjenica da su forme represije u državama koje se nalaze unutar tog sistema manje brutalne od onih izvan EU ne treba da nas čini zadovoljnima i oduševljenim pristalicama tih manje represivnih oblika vlasti vladajućih klasa, ali je osiono i neodgovorno prezirati tu razliku: ona je ponekad svodiva na pitanje da li će politički protivnik, novinar ili neki drugi neposluh biti blaćen po režimskim medijima ili ubijen.


Foto: Arhiva / Ilustracija | Privrednici RS i FBiH: Bez podrške vlasti teško do dobrih rezultata\nMirsada Lingo Demirović 15.10.2019 17:30\nSARAJEVO - Privreda u BiH teško će doći do dobrih rezultata ne bude li formirana vlast na državnom nivou i ne bude li parlament BiH radio ono za što su ga građani izabrali.\nPoručeno je ovo na sastanku predstavnika privrede iz oba entiteta, te Vanjskotrgovinske komore i Regionalnog udruženja "Biznis plus" sa Mirkom Šarovićem, ministrom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.\nPrivrednici su istakli da veliki broj sporazuma čeka na ratifikaciju, a među njima i onaj koji je veoma bitan za mesnu industriju, a riječ je o sporazumu sa Turskom, koji će omogućiti veći izvoz mesa, posebno nekih njegovih kategorija.\nŠarović je rekao da s privrednicima razgovara o problemima s kojima se susreću i načinima njihovog rješavanja. On je istakao da se nešto duže od godinu dana primjenjuje Pravilnik o oslobađanju od carine opreme koju poljoprivrednici uvoze, a ne proizvodi se u BiH.\nDodaje da je do sada uvezeno opreme u vrijednosti od 81 milion KM, te da su poljoprivrednici dobro koristili ovu priliku.\nSpomenuo je i probleme s kojima su se susretali i susreću vinari kada je u pitanju odnos sa susjednom Hrvatskom, a tiču se izvoza vina u EU.\n"Konačno smo postigli dogovor sa Hrvatskom u onom dijelu koji se odnosi na označavanje geografskog porijekla i kvaliteta našeg vina. EU nam je dala rok od pet godina da uskladimo svoje zakonodavstvo. U ovom roku možemo bez prepreka da izvozimo naše vino na tržište Hrvatske, ali i drugih zemalja", kazao je Šarović.\nNajavio je da će o inicijativi za formiranje "malog Šengena" razgovarati s privrednicima.\n"Upoznaću ih o onome što bi mogla da donese ova inicijativa o kojoj se razgovara posljednje dvije godine. Pored unapređenja slobodne trgovine ona znači i rasterećenje graničnih prelaza ili prolazak bez zaustavljanja", rekao je Šarović, dodajući da "mali Šengen" znači i slobodno kretanje ne samo robe, nego i radne snage i priznavanje profesionalnih kvalifikacija i univerzitetskih diploma.\nIstiče da je u okviru Ministarstva bilo još pomaka, te da je spremna odluka o suspenziji carinskih stopa za repromaterijal koji koriste poljoprivrednici.\n"Pokrenućemo inicijativu da suspenzije budu trajne ukoliko se s tim slože Savjet ministara i parlament BiH", kazao je Šarović.\nPodsjetio je da su u 2019. godini dostignuti standardi EU za izvoz pilećeg mesa i jaja te da je značajan napredak i u stvaranju uslova za izvoz crvenog mesa u EU.\nNemanja Vasić, predsjednik Vanjskotrgovinske komore BiH i vlasnik industrije "Trivas" iz Prnjavora, ocijenio je da je ovaj sastanak bio prilika da privrednici upozore na probleme s kojima se suočavaju, među kojima su i problemi sa izvozom mesa u Tursku, te uvoza mesa u BiH, a sve u cilju zaštite stanovništva i domaće privrede.\nSvetlana Cenić iz Regionalnog udruženja "Biznis plus" zaključila je da je u proteklim mjesecima bilo i suviše politike, te da niko ne priča o ekonomiji.\n"Pominju se reforme, agende, a niko u sve to ne uključuje privrednike. Rijetko je da se privrednici pitaju šta misle o tome, da daju konstruktivne prijedloge i da parlament počne da radi svoj posao, jer toliko sporazuma čeka da bude usvojeno i da se se privrednicima olakša rad", kaže Cenićeva.\nEdin Jabandžić iz industrije "Madi" Tešanj istakao je da je dobro što je konačno organizovan ovakav sastanak.\n"Privreda i privrednici umorni su od političkih previranja i ovo je posljednji trenutak da se počne s radom. Ukoliko to ne učine, naši političari treba da znaju da neće imati ko da radi, a ni da glasa za njih jer sve više građana mijenja adresu stanovanja", poručio je Jabandžić.


Srpskom šahu spas stiže od - Kineza | Novosti.RS\nnedelja, 07. 04. 2019. u 10:30\nDušan Cogoljević, predsednik Šahovskog saveza Srbije - Foto V. Danilov\nZašto je kod nas zapostavljena intelektualna igra na 64 crno-bela polja u kojoj smo nekad bili druga svetska sila. ŠSS, posle potpisanog protokola o saradnji, vuče prvi potez, međunarodni turnir\nKOJI će nam biti sledeći potez? Ovo se ne pitaju samo igrači gledajući u figure i 64 crno-bela polja, već cela šahovska Srbija. Zbog teške finansijske situacije i haotičnih odnosa između područnih saveza, nedostatka velikih zvezda, poput Svetozara Gligorića, Nikole Karaklajića, Borislava Ivkova, Ljubomira Ljubojevića, ili Vere Nedeljković, Milunke Lazarević i Alise Marić, koje bi svojim uspesima vratile šah u centar pažnje države i medija, stiče se utisak da je ovaj intelektualni sport gotovo zaboravljen u Srbiji. Ipak, naši sagovornici ističu da među svim generacijama i dalje vlada veliko interesovanje za šah, te da se partije sada sve češće igraju na internetu.\nIdeju da u šah vredi ulagati i pokušati da se vrati slava kakvu je imala ondašnja Jugoslavija kao druga svetska sila u ovom sportu (iza SSSR-a), prepoznali su Kinezi, koji su sa Šahovskim savezom Srbije krajem marta potpisali protokol o saradnji. Prema rečima Dušana Cogoljevića, predsednika ŠSS, krajem godine trebalo bi da bude organizovan veliki međunarodni turnir u Srbiji.\n- Suština tog ugovora je u poslovno-tehničkoj saradnji - ističe Cogoljević. - Planiramo da krajem ove ili početkom sledeće godine napravimo veliki turnir koji godinama nedostaje Srbiji, za šta bi bilo izdvojeno između 20.000 ili 30.000 evra.\nPročitajte još: Igrajte šah, bićete pravedniji\nTAKOĐE, u okviru saradnje sa kineskim šahovskim savezom, dogovoreno je da njihovi treneri dolaze kod nas i rade sa našom decom, da organizuju kampuse i pripreme i uče našu omladinu velemajstorskim veštinama. Ista takva saradnja nas očekuje i sa Rusima, i to već od juna. Ova pomoć, ističe Cogoljević, mogla bi donekle da reši nezavidnu situaciju u kojoj se nalazi Šahovski savez Srbije koji, prema njegovim rečima, već godinama muči muku sa dugovima i nesređenim savezima unutar države.\nVedete svetskog šaha Anatolij Karpov i Boris Spaski u 2006. Novom Sadu - Foto D. Dozet\n- Stanje u domaćem šahu je, u poslednjih dvadesetak godina, veoma loše, pre svega jer je način organizovanja konfederalan, a to znači da su savezi Vojvodine, Kosova i Metohije, Centralne Srbije i Beograda glavni činioci u ŠSS, a ne ŠSS u odnosu na svoje područne jedinice. Ta decentralizacija se odslikava u finansijama, načinu poslovanja i u međuljudskim odnosima. Kada sam prošle godine došao na čelo ŠSS, moj prvi cilj bio je objedinjenje, kako bi ŠSS bio stožer šaha u našoj zemlji. Međutim, za skoro godinu dana nisam uspeo u tome zbog ličnih interesa pojedinaca i područnih saveza. Ti koji se kunu o šah, a koji ne žive za ovaj sport, već isključivo od njega, zadržavaju novac od turnira u svojim područnim savezima umesto da ga uplaćuju u ŠSS i tako nas dovode u lošu poziciju - objašnjava prvi čovek ŠSS.\nSvetozar Gligorić - Fotka Arhiva Borbe\nSrećom, naglašava Cogoljević, interesovanja za šah ne manjka. Prošle godine pokrenuli su Šahovsku akademiju za decu od 10 do 18 godina koje će obučavati treneri iz Rusije.\nŠAH se danas igra svuda, postao je masovan sport i to je pokazatelj da se situacija menja nabolje, smatra jedna od naših najpoznatijih i najuspešnijih šahistkinja Alisa Marić.\n- Nekada su velike šahovske sile bile Jugoslavija, SSSR i Mađarska, a raspadom tih zemalja dobili smo mnogo više država, a samim tim i veću konkurenciju - naglašava, za "Novosti", Alisa Marić. - U Rusiji postoji tradicija koja će uvek dati vrhunske rezultate. Takođe, i Kinezi su se veoma ozbiljno posvetili ovom sportu i ostvarili su značajne rezultate na poslednjoj Šahovskoj olimpijadi, i u muškoj i u ženskoj konkurenciji. Sada je sve lakše uz pomoć kompjutera, imamo besplatne aplikacije.\nŠah nije televizičan sport, kaže naša sagovornica, zato ga nema na ekranima.\nPročitajte još: Karpov igrao protiv Šekularca: Bivši svetski šampion uveličao obeležavanje 138 godina šaha u Valjevu\n- Mislim da nam nedostaje velika zvezda čiji bi rezultati zavredeli pažljivije i redovno praćenje ovog sporta putem elektronskih i štampanih medija. Ali, situacija je potpuno drugačija na internetu, gde gledamo direktne prenose partija. To je ta "nevidljiva" masovnost ovog sporta. Na turnirima postoje elektronske table i kada igrač povuče neki potez, oni koji prate to vide na ekranu - kaže Alisa Marić, uz objašnjenje da na sajtovima koji prate domaće i svetske turnire postoje komentatori, a virtuelna publika u svakom trenutku može da pita velemajstora sve što zanima i odmah dobije odgovor.\nAlisa Marić, naša najpopularnija šahistkinja - Foto N. Paraušić\nŽENSKI internacionalni majstor Lena Miladinović kaže da će šah uvek naći svoje mesto u Srbiji, i pored toga što ulaganja u ovaj sport nisu velika.\nLena Miladinović, internacionalni majstor - Foto Privatna arhiva\n- Ne možemo reći da dajemo maksimum za šah, ali nismo ni najgori. Trudimo se da, koliko možemo, idemo stopama Rusije, Kine i Indije, koje imaju najrazvijenije šahovske škole. Potrebno je mnogo više ulaganja, želje, jedinstva i sloge funkcionera svih domaćih šahovskih saveza, kako bismo ovom sportu vratili nekadašnju slavu, dostojanstvo i popularnost. Treba početi iz korena, od samog ophođenja prema šahu, pa tek onda raditi na popularnosti i vidljivosti ovog sporta u medijima.\nLjubomir Ljubojević - Fotka N. Paraušić\nMiladinovićeva, inače višestruka prvakinja Beograda i Srbije, sertifikovani FIDA instruktor, kaže da se mnogo dece opredeljuje za šah, iako je on statična igra, koja zahteva koncentraciju i razmišljanje.\n- Neverovatan broj dece je zainteresovan za ovu drevnu igru. To me oduševljava, jer je za razliku od ostalih sportova, šah statičan i traži smirenost, fokus, razmišljanje, odnosno sve ono što je kod dece teže ostvariti nego kod starih zaljubljenika u ovaj sport. Sve je više primera "čuda od dece" i tu treba da tražimo inspiraciju i motiv za vraćanje starog sjaja srpskom šahu.\nVUČIĆ VOLI "INTELEKTUALNU GIMNASTIKU"\nPREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić važi za velikog ljubitelja šaha, pa u svom kabinetu na Andrićevom vencu u trenucima pauze ponekad odigra partiju sa saradnicima. Govoreći o ovoj "intelektualnoj gimnastici", Vučić je istakao da je Srbiji potrebno više šahista koji planiraju, predviđaju, anticipiraju jer šah brže uči životu od bilo koje druge igre. Kada je prošle godine ugostio male šahiste iz cele zemlje, otkrio im je da od drugih državnika često na poklon dobija šahovske table i figure.\n- Danas imamo nešto manje poznatih, ali izvanrednih šahista moramo da imamo više. Neki misle da u šahu postoji doza agresivnosti za pobedom, ali ja sam bliže tezi da je ovo intelektualna gimnastika.\nVučić igra partiju na Medicinskom fakultetu u Kosovskoj Mitrovici - Foto Tanjug\nAKTIVNO 413 KLUBOVA\nPREMA podacima Šahovskog saveza Srbije, u Srbiji je trenutno aktivno 413 klubova. Najviše ih je na prostoru Centralne Srbije - 175, zatim u Vojvodini 160, u Beogradu 70, a na Kosovu i Metohiji 8.\nMilunka Lazarević - Fotka Arhiva Borbe\nУвести ову дивну игру као предмет у школе.


Brajović: Hapšenja se nastavljaju\nCrnogorski ministar unutrašnjih poslova Ivan Brajović potvrdio je da je na teritoriji Crne Gore uhapšeno šest osoba na osnovu Sporazuma o izručenju sa Srbijom i najavio da će akcija hapšenja biti nastavljena.\n"Akcija hapšenja se nastavlja, a cilj nam je da sve osobe koje Srbija potražuje, a koje se nalaze u Crnoj Gori budu uhapšene i za njih bude pokrenut ekstradicioni postuak", rekao je Brajović crnogorskim elektonskim medijima.\nBrajović nije pominjao imena uhapšenih.\nRadio-televizija Srbije (RTS) saznaje da je u Crnoj Gori uhapšeno šest osoba od kojih se najmanje četvoro dovodi u vezu sa organizovanim kriminalom, a riječ je o Bogdanu Markoviću iz Pljevalja, Borisu Labanu, Samiru Musiću iz Berana i Alenu Sijeriću.\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Ivica Dačić potvrdio je ranije da je na teritoriji Srbije uhapšeno sedam osoba na osnovu Sporazuma o ekstardiciji ministarstava pravde Srbije i Crne Gore, koji je potpisan sinoć.\nOn je rekao da su na osnovu potjernice Interpola Podgorice za počinjeno krivično djelo ratni zločin protiv civilnog stanovništva uhapšeni Radoje Radunović, Milisav Marković, Predrag Strugar, Milorad Ivanović i Boško Bojović.


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić saopštio je da će generala Ljubišu Dikovića na čelu Generalštaba zameniti general-potpukovnik Milan Mojsilović, koji je do sada obavljao funkciju pomoćnika ministra odbrane za politiku odbrane.\nFoto: Vojska Srbije - Promo\nU Generalšabu je održan sastanak predsednika Aleksandra Vučića sa ministrom odbrane Aleksandrom Vulinom i čelnim ljudima Vojske Srbije.\nVučić je nakon sastanka saopštio da je prihvatio zahtev generala Ljubiše Dikovića za penzionisanjem i da je imenovao general-potpukovnika Milana Mojsilovića za novog načelnika Generalštaba.\nGeneral-potpukovnik Mojsilović postavljen je na mesto pomoćnika ministra odbrane za politiku odbrane rešenjem Vlade u junu ove godine.\nPre toga je od 2013. do 2017. godine obavljao dužnost šefa Vojnog predstavništva u Misiji Republike Srbije pri NATO-u u Briselu.\nU periodu od godinu dana od oktobra 2013. godine, pored dužnosti šefa vojnog predstavnika u Misiji Republike Srbije pri NATO-u, obavljao je dužnost predsedavajućeg međunarodne savetodavne grupe u centru za bezbednosnu saradnju RACVIAC.\nRođen je 3. avgusta 1967. godine u Kosovskoj Mitrovici.\nProkuplje obeležava sto godina od oslobođenja\nVulin: Vojska za slobodnu Srbiju\nVučić "penzioniše Dikovića"


Južnokorejski Samsung je saopštio da je u trećem tromesečju imao rekordan profit zahvaljući procvatu u proizvodnji memorijskih čipova, što dolazi kao olakšenje za kompaniju koja se bori da svog šefa izvuče iz zatvora.\nPorast u koriščćenju mobilnog prenosa podataka i rast u clou računarstvu su pomogli Samsungu, najvećem svetskom proizvođaču pametnih telefona, da zabeleži rekordan profit iako je njegov de fakto šef i potpredsednik kompanije Li Dže Jong osuđen na pet godina zatvora zbog podmićivanja.\nProfit Samsunga u periodu jul-septembar je porastao 150 odsto na 11 hiljada milijardi vona (9,8 milijardi dolara) u odnosu na 4,4 hiljade miljarde vona prethodne godine. Prodaja je porasla 30 odsto na 62 hiljade milijardi vona (55,1 milijardu dolara) dok je operativni profit skoro utrosturčen u odnosu na prethodnu godinu na 14,5 hiljada milijardi vona (12,9 milijardi dolara).\nDok globalni tehnološki giganti poput Amazona, Gugla (Google), Majkrosofta (Microsoft), Fejsbuka (Facebook) i Epla (Apple) šire svoje centre za podatke i investiraju u nove tehnologije u automobilima, veštačku inteligenciju i klaud računarstvo, Samsungovo odeljenje za poluprovodnike beleži odlične rezultate - ostvarilo je 10 hiljada milijardi vona (8,9 milijardi dolara) operativnog profita što je 70 odsto ukupnog operativnog profita kompanije.\nSamsung planira 46,2 hiljade milijardi vona (41,1 milijardi dolara) u kapitalnim troškovima ove godine, uključujući 29,5 hiljade milijardi vona za povećanje u proizvodnji čipova.\nKompanija je saopštila da očekuje snažan rast zahvaljujući razvoju tehnologija za podatke i mašinsko učenje, kao i porastu prodaje mobilnih telefona s dualnom kamerom, 3D senzorima i veštačkom inteligencijom.\nKako možete proveriti da li Vam je mobilni hakovan i kako se zaštititi?\n"Samsung" u krizi - Direktor podneo ostavku\nMIT radi na konstruisanju kamere za mobilni koja "gleda" kroz zidove\nProdaja iPhone X do sada nije bila legalna


Koordinatorka Upravljačkog tima ZSO vraćena sa Jarinja - Zajednica srpskih opština\nNaslovna / Politika / Koordinatorka Upravljačkog tima ZSO vraćena sa Jarinja\n11. avgusta 2018.\tPolitika 465 Pregleda\nKosovska policija nije dozovolila koordinatorki Upravljačkog tima za ZSO Vinki Radosavljević da pređe administrativni prelaz Jarinje i da nastavi put ka Raškoj, gde je imala sastanak sa raseljenim Srbima sa KiM.\nRadosavljevićevoj je, kako prenosi TV Most, albanski predstavnik Kosovskih policijskih snaga zabranio prelazak službenim automobilom i vratio je nazad u Kosovsku Mitrovicu.\n“Na Jarinje sam došla oko 12 časova kolima, ali mi je jedan član KPS odmah prišao i izdvojio iz kolone vozila. Iako sam imala i putni nalog i ovlašćenje za automobil rekao je da ne mogu vikendom da prelazim”, rekla je Radosavljevićeva.\nNavela je da joj je tražio da napiše izjavu i rekao da će slučaj da preda javnom tužiocu, iako, kako je istakla, nikakav prekršaj nije napravljen.\n“Išla sam na sastanak u Rašku sa ljudima koji treba da se vrate na Kosovo i Metohiju i imala sve potrebne papire”, rekla je Radosavljevićeva za TV Most.\nU prilog tome navodi da je poslednjih meseci često nastupala na svim medijima na Kosovu i Metohiji, te veruje da je to izazvalo “nervozu kod nekih” zbog posla koji treba da se završi u vezi sa formiranjem ZSO.\nKaže i da je o ovom slučaju obavestila i zamenika ministra kosovske policije Milana Radojevića i upitala ga da li ima pravo da normalno radi svoj posao.\n“Odazvaću se pozivu javnog tužioca ali ću sigurno da tužim policajca koji mi je zabranio slobodno kretanje”, zaključila je Radosavljevićeva.\nTagoviZAJEDNICA SRPSKIH OPŠTINA ZSO KOSOVO Srbija\nPrthodna Bili smo prinuđeni da se branimo od tračeva\nSledeća Na Gazivodama se najbolje vidi težina problema sa kojima se suočavamo


Bogdan i Hoksi na pobedu od polufinala, Srbin sa četiri trojke dotukao nejake Nikse – BGD Novine\nBogdan i Hoksi…\n30/05/21 | 21:32 ≫ 22:21\nAtlenta slavila u četvrtoj utakmici serije 113:96 i povela sa 3:1 – još jedna trijumf je deli od plasmana u polufinale i megdan sa Filadelfijom\nKošarkaši Atlante Hoks nalaze se na trojumf od velikog ostvarenja, proboja u polufinale plej-ofa Istočne konferencije posle najubedljvije predstave u seriji sa Niksima – 113:96.\nEkipa Nejta Mekmilana je nadvisila goste u svim elementima igre, doduše nije se ovakav epilog ni nazirao posle prvog dela igre završenim rezultatom četiri poena u korist domaćeg tima. Ipak, nastavak je doneo dominaciju ekipe iz Džordžije, simultanku lidera tima Treja Janga i pečatiranje trijumfa “rafalom” Bogdana Bogdanovića.\nSrpski košarkaš je ovaj meč zavrsšio sa 12 poena, ubacio je četiri trojke iz devet pokušaja, tri je dao u 3/4, gotovo da je flertovao sa “tripl-dablom” pošto je u statističke kolone uneo i 7 skokova i 6 asistencija.\nBila je ovo definitivno najbolja “ol-raund” partija našeg igrača, koji je do poluvremena ubacio tek tri poena, da bi se razgoropadio u trećoj deonici i zajedno sa ostatkom tima sjajnom partijom zaokružio fantastični utakmicu.\nPonovo je, kao i u prva tri meča serije, lider Hoksa Trej Jang prednjačio napadački, ovog puta sa 27 poena i 9 asistencija, istina uz vrlo loš šut iz igre – 4/14 za tri, te 5/7 za dva poena.\nMožda i najbolji dokaz zbog čega Niksi trenutno gube 3:1 je i ova fotografija odbrane Atlante na najboljem igraču Njujorka Džulijusu Rendlu, zvanično igraču koji je najviše napredovao – kroz ovaj buket igrača nije mogao da prođe, ni on ni lopta.\nInače, Rendl je meč završio sa 23 poena, bi oje najefikansiji u ekipi, Beret ga je pratio sa 21, dok je Rouz dodao 18.\nAtlanta je, osim Janga, imala još dvojicu igrača sa 20+ poena – Galinarija (21) i Kolinsa (22).