"Novonastali konsenzus je pozitivan prvi korak" - Klix.ba\nMiroslav Lajčák "Novonastali konsenzus je pozitivan prvi korak"\n"Novonastali konsenzus je pozitivan prvi korak"\n21.11.2008. u 16:48\nVijeće za implementaciju mira (PIC) ima jednoglasan stav u pogledu daljnjeg puta Bosne i Hercegovine, izjavio je danas visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU Miroslav Lajčák u razgovorima s visokim zvaničnicima Evropske unije.\nVisoki predstavnik i specijalni predstavnik EU izvijestio je danas u Bruxellesu Odbor za politička i sigurnosna pitanja, ključno tijelo EU-a za vanjsku politiku, o ukupnim pomacima koje je ostvarila BiH i o zaključcima koje je ove sedmice donio Upravni odbor PIC-a.\nOn je rekao da je Vijeće za implementaciju mira prepoznalo da je konsenzus koji su postigli lideri SDA, SNSD-a i HDZ-a 8. novembra “pozitivan prvi korak” koji “nudi potencijal, ako bude političke volje, da se brzo realiziraju ciljevi i uslovi” koji su postavljeni za tranziciju OHR-a prema budućem uredu EUSR-a.\nVisoki predstavnik i specijalni predstavnik EU je rekao da “tek treba da vidimo kakva će biti detaljna zakonska rješenja”, ali je pozdravio kako je rekao “novonastali konsenzus” između političkih lidera BiH.\nOn je također skrenuo pažnju na obaveze koje su ranije u toku mjeseca preuzela trojica premijera u vezi sa efikasnijim koordiniranjem pitanja koja se odnose na pristup Evropskoj uniji. On je izjavio da ovo “treba da doprinese unapređenju političke klime u zemlji”.\nLajčak je dao iskrenu procjenu štete koju je destruktivna retorika i retorika podjele nanijela izgledima BiH za evropsku integraciju i poslijeratni oporavak.\n“Ukupna politička situacija i dalje je krhka”, rekao je on, “i nekoliko pozitivnih poteza koji su načinjeni u posljednjih nekoliko sedmica mogu se lako poništiti negativnom retorikom i jednostranim radnjama od strane bilo kojeg političkog lidera”.\nKonstatirajući zaključak Vijeća za implementaciju mira da još nije postignut dovoljan napredak u pogledu realizacije pet ciljeva i dva uslova da bi se moglo razmatrati zatvaranje OHR-a, visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU je rekao da je Vijeće za implementaciju mira podvuklo značaj rješavanja pitanja koja se odnose na državnu i vojnu imovinu i budući status Distrikta Brčko.\n“Vijeće se složilo da će se snažno angažirati na oba ova pitanja u narednim sedmicama i mjesecima u cilju pružanja podrške OHR-u kako bi se došlo do rješenja do proljeća”, rekao je on, dodavši da je ovo “preduslov koji su prihvatili svi članovi Upravnog odbora Vijeća za implementaciju mira”.\nLajčak je rekao da će OHR nastaviti provoditi svoj mandat i u 2009. godini i da će se o budućnosti ove organizacije razgovarati u okviru Vijeća za implementaciju mira na sastanku 25. i 26. marta naredne godine.\n“Sada je jasno to da će biti potrebni daljnji konkretni pomaci prije nego Vijeće za implementaciju mira bude moglo odlučiti o tranziciji OHR-a u EUSR. Ovo je posebno stav zemalja članica Vijeća za implementaciju mira koje nisu članice EU”, rekao je on.\nLajčak je pozdravio činjenicu da je međunarodna zajednica ponovo posvetila pažnju BiH i pozvao je EU da ubrza pripreme za prihvatanje većeg raspona odgovornosti nakon zatvaranja OHR-a i početka rada EUSR-a. On je pozdravio spremnost EU-a da zadrži vojno prisustvo u BiH i nedavne zaključke Vijeća za opće poslove da se prilikom svake promjene mandata EUFOR-a mora “uzeti u obzir politička situacija na terenu”.\n“Zatvaranje OHR-a je pitanje koje je bilo aktuelno u posljednje dvije godine, ali sada je postalo stvarno i aktuelnije nego ikad”, rekao je visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU.\n“Važno je da počnemo konkretno planirati i utvrđivati bez odlaganja kako će ojačan angažman EU biti implementiran i kako će izgledati ojačan ured EUSR-a”, saopćeno je iz OHR-a.\nprije 15h 13m 0\nprije 17h 5m 84\nprije 12h 58m 32\nprije 23h 34m 94\nprije 21h 29m 51


Za 103 nova radna mesta Uprava za agrarna plaćanja traži iskustvo - IPARD\nUprava za agrarna plaćanja krenula je pre par dana s procedurom raspisivanja prvog konkursa za zapošljavanje 103 službenika, saznaje "Agrosmart" u Ministarstvu poljoprivrede.\nTo je uslov za akreditovanje ove institucije za sprovođenje IPARD programa iz kojeg bi poljoprivrednici u Srbiji trebalo da dobiju 175 miliona evra, što znači da zapošljavanje neće biti prepreka za raspisivanje prvog poziva, međutim, akreditaciju ne treba očekivati u prvoj polovini godine.\nU Upravi za agrarna plaćanja na neodređeno vreme biće zaposleno 97 izvršilaca (43 radna mesta) sa visokom stručnom spremom, dva sa višom i četiri sa srednjom stručnom spremom.\nU Ministarstvu poljoprivrede nam je rečeno da je za sva radna mesta potrebno radno iskustvo u struci od jedne do sedam godina. Za radna mesta sa visokom ili višom stručnom spremom traži se obrazovanje iz oblasti prirodno-matematičkih, tehničko-tehnoloških ili društveno-humanističkih nauka, a za radna mesta sa srednjom stručnom spremom traži se srednja stručna škola u četvorogodišnjem trajanju društvenog, prirodnog ili tehničkog smera ili gimnazija društvenog ili prirodnog smera.\n- Kako je u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine u toku postupak izrade novog Pravilnika o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta, javni konkurs trebalo bi u narednom periodu da se raspiše za radna mesta koja neće biti predmet izmene. U delu koji bude izmenjen, mora se ponovo tražiti saglasnost Komisije. Očekujemo da će se jedan broj radnih mesta popuniti preuzimanjem državnih službenika iz drugih državnih organa – kazali su nam sagovornici u Ministarstvu.\nUprava za agrarna plaćanja planirala je raspisivanje konkursa za radna mesta koja će biti noseća za prve aktivnosti u pozivu, odnosno odobravanje projekata i kontrolu. Poziv neće kasniti, s obzirom na to da je Uprava ušla u proceduru za konkurs. Ali kako je eksterna revizija najavljena za maj 2016. godine, akreditacija i ne može biti pre sredine godine. Prva faza konkursa kojom će se primiti zaposleni, koji rade prve korake procesa, biće okončana a ljudi zaposleni, kažu u Ministarstvu.\nIako se sa početkom realizacije IPARD programa u Srbiji dobrano kasni, kako sada stvari stoje, naši poljoprivrednici ne bi trebalo da ostanu bez 35 miliona evra (15 miliona za prošlu i 20 miliona za ovu godinu), mada je postojala bojazan da će se to dogoditi.\nDa evropski milioni neće propasti ukazuje i Uredba o raspodeli podsticaja u poljoprivredi i ruralnom razvoju u 2016. godini, objavljena pre par dana. Srbija je, kako se može videti u ovom dokumentu, uz pomoć Evropske unije, obezbedila za 2016. godinu 600 miliona dinara za nacionalno učešće u realizaciji IPRARD programa. U Uredbi se navodi da će finansijska pomoć EU za finansiranje IPARD mera u iznosu od tih 600 miliona biti raspodeljena konkursom, u skladu sa IPARD programom.\nPomenimo, iz evropske kase za poljoprivredu i ruralni razvoj Srbije za 2015. godinu izdvojeno je 15 miliona evra, za ovu godinu 20, za 2017. godinu 25 miliona, 2018. – 30 miliona, 2019. – 40 miliona evra, da bi u poslednjoj, 2020. godini iz IPARD-a stiglo 45 miliona evra.\nU Ministarstvu poljoprivrede objašnjavaju da se planirani iznosi troše po pravilu n+3 gde je n godina alokacije, što znači da sredstva određena za 2015. mogu da se utroše do 2018. godine i isti princip važi i za svaku narednu godinu. Dinamika utroška sredstava je napravljena u skladu sa pretpostavljenim stepenom pripremljenosti naših korisnika i svih ostalih učesnika u procesu.\nUkratko, pravilo koje važi u vezi s rokom za potrošnju novca je N+3, s tim što je N godina u kojoj je novac odobren. Novac se može potrošiti u roku od tri godine nakon odobrenja.\nPodsetimo, Ministarstvo finansija (Nacionalni službenik za odobravanje) je, u saradnji sa Upravom za agrarna plaćanja i Sektorom za ruralni razvoj (Upravljačko telo), 14. decembra 2015. godine Evropskoj komisiji dostavilo zahtev za poveravanje poslova sprovođenja budžeta za IPARD II program uz prateću dokumentaciju. Podnošenje zahteva za poveravanje poslova sprovođenja budžeta za IPARD II istovremeno predstavlja i uslov za finalizaciju akreditacije IPARD II operatvine strukture i za povlačenje IPARD II sredstava koje je Evropska komisija opredelila Srbiji.\nPoslednja izmena 08 Feb, 2016 22:11\nTagovi: miliona ipard mesta radna ministarstvu godinu godine biti plaćanja agrarna poljoprivrede neće stručnom uprava kako


Kad nema za Nemačku, nema ni za Srbiju\nM. D. 17. novembra 2016. 21:00\nDok Brisel i Vašington i dalje čvrsto stoje na poziciji da treba smanjiti zavisnost Evrope od uvoza ruskog gasa, ne nudeći neku drugu ozbiljniju alternativu, iz Moskve stiže upozorenje da bi Ukrajina narednih dana mogla da uzima gas namenjen evropskim zemljama i čuva ga za sebe.\nUpravo je Vladimir Putin, predsednik Rusije, juče u telefonskom razgovoru na to upozorio nemačku kancelarku Angelu Merkel, ističući da postoji opasnost od ukrajinskog „nedozvoljenog uzimanja” ruskog gasa kojim se snabdevaju evropski potrošači preko tranzitnog gasovoda”, saopštio je Kremlj, dodajući da će EU i Rusija nastaviti pregovore o tom pitanju.\nUpitan da li se ovo upozorenje Merkelovoj odnosi i na Srbiju, Vojislav Vuletić, predsednik Udruženja za gas Srbije, potvrdno odgovara.\n– Jedna je cev koja prolazi preko Ukrajine i kojom gas iz Rusije ide za zemlje Evropske unije, za Balkan pa i za Srbiju. Ukoliko Ukrajina počne za sebe da zadržava ruski gas, to znači da će ga zaustaviti i za našu zemlju. Jer, ako „Gasprom” pošalje milijardu kubika, a Ukrajina uzme pola od toga, upola manje količine će stizati do krajnjeg potrošača, pa i u Srbiju, kaže Vuletić.\nUkoliko se to stvarno dogodi, Srbija nema alternativu, objašnjava on.\n– Podzemno skladište „Banatski Dvor” ne može biti dugoročno spas u slučaju prekida isporuke gasa preko Ukrajine, sve i da je rezervoar napunjen do vrha. Dnevno se iz „Banatskog Dvora” može povući četiri do pet miliona kubika, a Srbiji je u hladnim danima potrebno dva do tri put više – kaže naš sagovornik.\nProblem bi mogao da bude rešen, dodaje, ukoliko bi toplane prešle na grejanje mazutom, ali neće.\n– Mazut mora da se plati unapred, a gas može i da se ne plati, što je više puta viđeno, zbog čega „Srbijagas” ne može da pokrije stare dugove – objašnjava Vuletić.\nŠto se tiče „Srbijagasa”, u skladištu „Banatski Dvor” ima 430 miliona kubika, što je dovoljno da se hitno reaguje i pomogne prioritetnim potrošačima: bolnicama, školama, obdaništima. Poslednjih meseci ozbiljno se razgovara o proširenju ovog skladišta gde bi se utisnulo milijardu kubika gasa.\nUpitan kako dugoročno rešiti problem sigurnog snabdevanja naše zemlje, kako ne bismo zavisili od dobre volje Ukrajine, analitičar s portala „Senerges” za „Politiku” kaže da brzih efikasnih rešenja nema.\nKoličine tečnog prirodnog gasa LNG nisu zanemarljive, ali još uvek ne učestvuju značajno u ekstremnoj zimskoj potrošnji. Zanimljivo je da je Ukrajina pre dve do tri nedelje objavila da je započela novu tehnologiju eksploatacije prirodnog gasa, po čijim je rezervama inače četvrta u Evropi. Ali, to nisu efikasna kratkoročna rešenja, jer je prošle godine Ukrajina proizvela najmanje gasa za poslednjih nekoliko godina.\nUpozorenje Putina Merkelovoj, analitičarima „Senergesa” na prvi pogled liči na čobanina i vuka, jer se takva upozorenja plasiraju pred svaku zimu. S druge strane, „Gasprom” svakog dana objavljuje dostizanje nove rekordne dnevne isporuke gasa zapadnoj Evropi, sada je to već 600 miliona kubika na dan.\nIpak, priznaju da bi se ove zime mogao pojaviti vuk, jer je prognozirana najhladnija zima za poslednjih pet godina, a nalazišta gasa u Holandiji daju sve manje gasa. Na vršnom nalazištu u Velikoj Britaniji imaju tehničke probleme. U Norveškoj se već mesecima događaju velike nevolje na najvećem nalazištu.\nUkoliko sistem gasovoda u Ukrajini bude tehnički ispravan, ruska kompanija će pokriti sva vršna opterećenja u Evropi i lepo zaraditi. Dok su rezerve gasa u podzemnim skladištima Ukrajine najmanje za poslednjih nekoliko godina, rezerve u zapadnoj Evropi su najveće u poslednjih pet godina, ali se za njih gas i dalje uredno kupuje.\nAko nedovoljne rezerve gasa u Ukrajini izazovu probleme sa pritiskom gasa za zapadnu Evropu, „Gasprom” će sigurno, sa zadovoljstvom, ponuditi Ukrajini dodatne količine.\nAko ih Ukrajina ne kupi – znaće se ko je kriv. Ali, razumno je očekivati da će svi potrebni dogovori biti postignuti i da će gas teći ka onome, ko ga plaća.\nU svetlu tog očekivanja, čini se da je Putinovo upozorenje dobar trgovački savet kupi sad – tebi je jeftinije, a meni trebaju pare, poručuju iz „Senergesa”.\nOvome treba dodati i odluku Evropske komisije od prošlog meseca da se „Gaspromu” dozvoli povećanje isporuke gasa zaobilaženjem Ukrajine preko „Opala” – sistema, koji objedinjuje Severni tok i gasnu infrastrukturu zapadne i centralne Evrope, što je svakako znak da su u EU razmišljali o narednoj zimi i pre Putinovog upozorenja, jer znaju oni Ukrajinu. A kada je reč o Srbiji, analitičari veruju da će dogovor za sve, pokriti i srpske potrebe.


Fantastične cene - samo u četvrtak, 18. februara! - Aviokarta.net\nVesti » Fantastične cene – samo u četvrtak, 18. februara!\nFantastične cene – samo u četvrtak, 18. februara!\nAviokarte sa cenama prikazanim na mapi u prodaji su samo u četvrtak, 18. februara!\nAir France i KLM su danas objavili promociju za tri grada u Severnoj Americi – Toronto u Kanadi, kao i Vašington i San Francisko u Sjedinjenim Državama.\nCene su prikazane sa svim taksama za povratnu kartu. Ukoliko nemate vizu možete da kupite kartu sada a vizu izvadite kasnije. Ako budete odbijeni za vizu vraća vam se novac za kupljenu kartu. Ovo su cene ako započnete putovanje između 25. februara i 22. marta, a putovanje može trajati najduže jedan mesec. Air France & KLM u saradnji sa Air Serbijom i američkom Deltom.\nIskoristite ovu lepu, verovatno poslednju ovakvu priliku, ako ste planirali da putujete u neki od tri grada koji su na promociji.\nOve cene su ukupne cene, sve je uključeno u cenu, pored same karte tu je i prtljag (1 kofer do 23 kg) i posluženje na letovima, sve takse, kao i naknada za izdavanje karte.


Nemci besni, Kinezi preuzeli deo „Mercedesa“ - 27.02.2018, Sputnik Srbija\nNemci besni, Kinezi preuzeli deo „Mercedesa“\nKineska automobilska kompanija „Gili“ preuzela je 9,7 odsto udela u nemačkom „Dajmleru“, proizvođaču „mercedesa“, što je izazvalo oštru reakciju vlade u... 27.02.2018, Sputnik Srbija\n© Foto : PixabayZnak Mercedesa\nKineska automobilska kompanija „Gili“ preuzela je 9,7 odsto udela u nemačkom „Dajmleru“, proizvođaču „mercedesa“, što je izazvalo oštru reakciju vlade u Berlinu.\n„Nemačka mora da osigura da ne bude eksploatisana od strane drugih država“, izjavila je nemačka ministarka ekonomije Brigite Ciprijes, a prenosi agencija Rojters.\n„Gilijevo“ preuzimanje udela u „Dajmleru“ za devet milijardi dolara je, kako ocenjuje britanska agencija, iznenadilo tržište, jer kineska kompanija prethodno nije alarmirala nemačkog tržišnog regulatora da je prešla granicu vlasničkog udela od 3,0 i 5,0 odsto u kompaniji.\nCiprijesova je, u intervjuu za listove „Štutgarter cajtung“ i „Handelsblat“, istakla da investitori moraju da poštuju tržišna pravila.\n„Nemačka otvorenost ne sme da bude korišćena kao kapija za industrijsko-političke interese drugih zemalja“, rekla je ona za „Handelsblat“.\nNemački finansijski i tržišni regulator Bafin je saopštio da nije spreman da komentariše potez „Gilija“, koji je u petak objavio da želi da formira alijansu sa „Dajmlerom“ koja će raditi na razvoju električnih i samoupravljajućih vozila.\nDajmler je u kratkom saopštenju pozdravio novog akcionara, sa kojim će, kako je saopšteno, moći da „konstruktivno razgovara o promenama u industriji“.


Rast privrede u eurozoni | Ekonomist\nRast privrede u eurozoni\nLondon — Poslovna aktivnost u eurozoni ubrzala je u martu najbržim tempom u gotovo godinu dana, a nove narudžbe porasle su tempom nezabelježenim od sredine 2011.\nRezultat predstavlja dobru vijest za Evropsku centralnu banku svega nekoliko nedjelja nakon što je pokrenula bilion eura vrijedan program kupovine obveznica zemalja eurozone u pokušaju da podstakne privredni rast i inflaciju, pokazala je anketa istraživačke firme Markit, prenosi Rojters.\nKonačni martovski indeks upravljanja nabavkom (PMI), pouzdan pokazatelj privrednog rasta, porastao je na 54 sa 53,3 poena iz februara, pri čemu svaki rezultat iznad 50 poena ukazuje na rast, a ispod 50 poena na pad sektorske aktivnosti.\n“Ovogodišnji PMI indeksi pokazuju da je bruto domaći proizvod u prvom kvartalu po svoj prilici napredovao slabim tempom od 0,3 odsto, ali ukazuju i na to da tempo rasta ubrzava”, rekao je glavni ekonomista Markita Kris Vilijamson.\nPodindeks koji mjeri nove narudžbe skočio je na 54,1 sa 52,5 poena, što je najviši nivo od maja 2011. PMI je u uslužnom sektoru porastao na 54,2 sa 53,7 poena iz februara.\nPodaci Markita su takođe pokazali da je PMI u britanskom uslužnom sektoru prošlog mjeseca oštro porastao, ukazujući na ubrzanje privredne aktivnosti u prvom tromjesečju 2015. Britanski PMI je u martu skočio na 58,9 sa 56,7 poena iz februara.\nPoslovne aktivnosti u eurozoni nastavljaju da rastu…\nPrivreda eurozone bilježi najveći rast u posljednjih…\nOznake eurozona PMI Privreda Velika Britanija\nUsporila inflacija u Rusiji


Kod Krita pronađeni mogući ostaci aviona (foto, video)\nEgipatski avion koji učestvuje u potrazi za ostacima aviona kompanije “Idžipter”, kasno noćas nestalog sa radara iznad Sredozemlja, uočio je u moru dva narandžasta predmeta za koje se veruje da pripadaju nestaloj letelici, rekao je neimenovani zvaničnik grčke vojske.\nOn je naveo da su predmeti uočeni 230 milja južno-jugoistočno od grčkog ostrva Krita, na području pod nadležnošću egipatske kontrole leta, prenela je agencija AP.\nJedan od pronađenih predmeta je duguljast, rekao je zvaničnik, koji je želeo da ostane anoniman pošto nije ovlašćen da daje komentare.\nNešto ranije su izvori iz grčkog Ministarstva odbrane objavili da je grčka fregata koja učestvuje u potrazi za ostacima aviona kompanije “Idžipter” pronašla dva velika plastična plutajuća objekta u moru 230 milja južno od Krita.\nČini se da se radi o dva komada plastike bele i crvene boje, naveli su grčki izvori, a preneo je Rojters.\nPHOTOS: First images coming of the debrie spotted of the crashed #EgyptAir #MS804 plane – @SHAWSHANK5pic.twitter.com/1tdN8An1CP\nPredmeti su uočeni u blizini područja gde je ranije zabeležen signal transpondera, elektronskog uređaja aviona koji emituje signale pomoću kojeg može da se otkrije lokacija letelice.\nAvion egipatske kompanije “Idžipter” sa 66 putnika i članova posade je leteo na liniji Pariz-Kairo kad je kasno noćas nestao sa radara u Sredozemlju.\nPojavio se snimak gorućeg aviona?\nNa internetu se pojavio video snimak na kojem se navodno vidi trenutak kad se zapalio avion “Idžiptera”, koji je prošle noći nestao sa radara iznad Mediterana.\nSvedoci navode kako su u trenutku nesreće videli “veliku vatrenu loptu na nebu”, navodi britanski “Telegraf”.\nVideo snimak je objavio sajt “Seven Njuz Sidnej”, a “Telegraf”, koji je preneo tu informaciju, zasad nema potvrdu da je snimak autentičan.\nFrancuski predsednik potvrdio: Avion se srušio, uzrok nepoznat\nFrancuski predsednik Fransoa Oland potvrdio je danas da se “srušio” avion egipatske kompanije Idžipter koji je nestao sa radara noćas iznad Mediterana, preneo je AFP.\n“Informacije koje smo prikupili – ministri, članovi vlade i naravno egipatske vlasti – potvrđuju, nažalost, da se avion srušio i da je izgubljen”, rekao je Oland.\n“Moramo da osiguramo da znamo sve o uzrocima onoga što se desilo. Nijedna hipoteza nije isključena ili favorizovana”, rekao je francuski predsednik u televizijskom obraćanju.\nAvion “naglo propao”, nestao sa radara nakon vertikalnog pada\nAvion na letu MS804 izgubio je naglo na visini i nestao je sa radara tek nakon oštrog, skoro vertikalnog pada sa 11.000m na 2.700m, javljaju grčki mediji.\nKako navodi “Lifo”, avion se najverovatnije srušio u blizini ostrva Karpatos u Egejskom moru, iako dosad niko to zvanično nije potvrdio.\nNovi podaci su objavljeni zahvaljujući radarima SAD, koji su zabeležili “oštar pad, koji je ličio na to kao da je neko naglo povukao avion na dole”. Signal je potpuno nestao sa radara nekoliko sekundi kasnije.\nInformacija o uzrocima naglog pada zasad nema, a kompanija “Erbas” je objavila samo da je “let izgubljen iznad Mediterana”, što je konstrukcija koja se koristila i u prethodnim slučajevima avionskih nesreća kada nije bilo poznato šta se tačno dogodilo sa letelicom.\nEgipatski premijer: Ništa nije isključeno, čak ni terorizam\nEgipatski premijer Šerif Ismail izjavio je danas da je u toku potraga za putničkim avionom kompanije Idžipter sa 66 putnika i članova posade koji je noćas nestao iznad Mediterana te da je još uvek rano isključiti mogućnost bilo kog uzroka, uključujući i terorizam.\n“U toku je operacija potrage za avionom u oblasti gde se veruje da je izgubljen kontakt”, rekao je on novinarima u Kairu, prenosi Rojters.\n“U ovom trenutku ne možemo ni da isključimo, ni da potvrdimo ništa. Potraga mora da se završi da bismo mogli da znamo uzrok”.\nMeđu 10 članova posade bila su tri bezbednosna agenta, prenosi britanski “Gardijan” navodeći da je to uobičajena praksa.\n#EgyptAir plane's disappearance 'almost certainly an attack' says expert. https://t.co/u0k4qa50q3 pic.twitter.com/vGvcW7IRs5\n“Nijedna teorija ne moze biti isključena kao uzrok nestanka”, rekao je Vals, preneo je AFP.\nNema problema – reči pilota pri poslednjem kontaktu\n“Kontrolori leta su kontaktirali pilota dok je avion bio na visini od 11.00 metara (u blizini Atine)…ali nije pomenuo problem”, rekao je šef grčke civilne avijacije Konstantinos Licerakos za televiziju Antena, preneo je AFP.\n“Dosad apsolutno ništa nije pronađeno”, rekao je Rojtersu zvaničnik obalske straže.\nBREAKING: An #EgyptAir flight heading from Paris to Cairo has disappeared from radar, the airline tweeted https://t.co/ocma6VqbnC\nČlanovi porodica putnika nestalnog egipatskog aviona okupili su se danas na aerodromu Šarl de Gol u Parizu, a sa njima je razgovarao francuski ministar spoljnih poslova Žan Mark Ero, koji im je preneo da “ništa još nije potvrđeno”.\nEro je nakon sastanka rekao da je prioritet “solidarnost” sa njima i da upućuje “poruku saosećanja i podrške”.\nEgipatski list “Ahram” preneo je, pozivajući se na izjavu neimenovanog zvaničnika, da pilot nije poslao poziv u pomoć pre nestanka aviona. Poslednji kontakt kontrole leta sa avionom bio je 10 minuta pre nestanka.\nGrčka je poslala dva aviona i fregatu u oblast južnog Mediterana gde je nestao avion, a na ostrvu Karpatos u pripravnosti su helikopteri kako bi eventualno krenuli u spasilačku akciju.\nIzvor iz ministarstva odbrane navodi da vlasti istražuju i izjavu kapetana jednog trgovačkog broda koji je naveo da je video “vatru na nebu” nekih 130 nautičkih milja južno od ostrva Karpatos, prenosi Rojters.\nZa avionom tragaju egipatske i grčke snage\nMornarica, obalska straža i vazduhoplovne snage Egipta i Grčke pokrenule su danas potragu za avionom kompanije Idžipter, koji je nestao sa 66 putnika i članova posade iznad Mediteranskog mora. Za avionom se traga u oblasti 280 kilometara severno od egipatske obale u Mediteranu. Grčke oružane snage su angažovale dva aviona aviona “C-130” i fregatu, prenela je agencija ANA.\nGrčka agencija dodaje da su i helikopteri u priprvanosti u slučaju da bude bila potrebna akcija spasavanja. Istovremeno, francuske vlasti su otvorile telefonsku liniju za informacije o nestalom avionu.\nNejasno da li je avion uputio poziv u pomoć\nInformacije o tome da li je avion egipatske aviokompanije Edžipter poslao poziv u pomoć još uvek su kontradiktorne. Egipatski list “Ahram” preneo je, najpre pozivajući se na izjavu neimenovanog zvaničnika, da pilot nije poslao poziv u pomoć pre nestanka aviona. Poslednji kontakt kontrole leta sa avionom bio je 10 minuta pre nestanka. Kompanija je ranije saopštila da ju je vojska obavestila da je registrovala poziv iz Erbasa A320.\nEgipatska vojska negirala je da je registrovala bilo kakav “poziv u pomoć” iz aviona Edžipter, potvrdio je portparol vojske brigadni general Mohamed Samir. Egipatska novinska državna agencija navodi reči premijera Šerifa Ismaila koji je rekao da nije bilo “poziva u pomoć”, već da je “signal” primljen iz aviona, preneo je AP.\nVremenski uslovi bili povoljni u oblasti nestanka aviona\nU blizini oblasti nestanka aviona nisu registrovani nepovoljni vremenski uslovi, saopštila je danas evropska agencija za kontrolu aviosaobracaja Evrokontrol, javio je Rojters.\nErbas: Nestali avion imao 48.000 sati leta\nKompanija Erbas saopštila je da je avion A320 koji je nestao sa 66 putnika i članova posade isporučen egipatskoj kompaniji Idžipter 2003. godine i da je u vazduhu proveo 48.000 sati. Erbas u saopštenju navodi da je motore za avion proizveo konzorcijum IAE sa sedištem u Švajcarskoj i da je avion nosio serijski broj 2088, prenosi AP.\nAvion tipa A320 jedan je od najčešće korišćenih Erbasovih aviona. Reč je o uskotrupnom avionu koji obično može da primi 150 ljudi i koristi se za letove na kratkim i srednjim deonicama širom sveta. Prema informacijama na sajtu Erbasa, danas su u upotrebi skoro 4.000 aviona tog tipa.\nKairo i Pariz razmenili izraze saučešća zbog “pada” aviona\nEgipatsko ministarstvo spoljnih poslova razmenilo je danas izraze saučešća sa Francuskom povodom, kako je saopštilo, “pada” aviona Idžiptera sa 66 putnika i članova posade koji je leteo na liniji Pariz Kairo. Ovo saopštenje je prvo zvanično priznanje da su ljudi koji su bili u avionu verovatno umrli, primećuje Rojters.\nOd 66 osoba u avionu, 30 su bili Egipćani a 15 državljani Francuske. Među putnicima je bilo i troje dece. Kairo i Pariz su dogovorili tesnu saradnju u istrazi uzroka ovog incidenta, navodi se u saopštenju.


Kompanija Tetrabyte nova članica Klastera – IKT Klaster Centralne Srbije\nKompanija Tetrabyte nova članica Klastera\nKompanija Tetrabyte iz Kragujevca pristupila je IKT klasteru Centralne Srbije sa ciljem dalje promocije i razvoja svog proizvoda\nČlanstvo IKT klastera Centralne Srbije konstantno raste. Sve više kompanija shvata značaj udruživanja i zajedničkog rada i deljenja informacija i resursa. Ovog puta našoj grupi se pridružuje i kompanija Tetrabyte iz Kragujevca čija oblast delovanja su poslovni informacioni sistemi za spregnuto robno i finansijsko poslovanje preduzeća. Kompanija poseduje svoj proizvod Pezar Secunda čije korišćenje garantuje pokrivenost celokupnog poslovanja preduzeća, uz visok nivo efikasnosti u radu, bezbednosti i sigurnosti podataka. Upotrebom PezNAR internet prodavnice se značajno ubrzava proces naručivanja, odnosno prodaje robe, a samim tim i celokupno poslovanje.\nTetrabyte DOO čini skup mladih i obrazovanih ljudi, stručnjaka u oblasti izrade poslovnih informacionih sistema. U radu se rukovode idejom korišćenja modernih open source tehnologija, koje se permanentno razvijaju pružajući stalne mogućnosti za unapređenja.\nMetodologija rada Tetrabyte-a\nTetrabyte DOO se u radu rukovodi sa nekoliko osnovnih načela koja treba da obezbede visok nivo konkurentnosti:\nKorišćenje modernih open source tehnologija koje su u stalnom razvoju i koje, samim tim, obezbeđuju stalnu nadogradnju i unapređenje njihovih proizvoda.\nTežnja ka saradnji na dužoj staze. Izlazeći u susret korisniku u najvećoj mogućoj meri vek dobiju zadovoljnog klijenta, koji raste, a zajedno sa njim razvija se i proizvod kompanije stalnim usavršavanjem, pa je korist obostrana.\nTehnička podrška u kojoj se vodi računa o potrebama svih korisnika, poslovi se delegiraju i izvršavaju shodno prioritetima.\nCenovnik softvera i usluga koji predstavlja optimalan odnos cene i kvaliteta, zamišljen tako da odgovara i maloprodajama i firmama sa desetinama korisnika.\nProces uvođenja sistema Pezar Secunda se sastoji iz nekoliko jasno definisanih faza.\nNajpre, na osnovu potreba kupca, sastavlja se ponuda koja sadrži broj licenci sistema Pezar Secunda, cenu Sistema kao i rokove za isporuku, obuku korisnika i završetak procesa uvođenja. Takođe, Ponuda sadrži i osnovne informacije o održavanju i nadogradnji Sistema, kao i tehničke zahteve Sistema.\nNakon usaglašavanja stavova oko ponude, potpisuje se Ugovor o isporuci sistema i započinje uvođenje Sistema koje traje najviše 3 meseca (od dana potpisivanja Ugovora o isporuci sistema),\nPotom, kada je potpisan Zapisnik o primopredaji sistema, ulazi se u period održavanja i nadogradnje (potpisivanjem Ugovora o održavanju i nadogradnji).\nTetrabyte DOO čini skup mladih ljudi, obrazovanih i specijalizovanih za izradu poslovnih informacionih sistema. Pored informatičara, članovi tima su i ljudi iz ekonomske branše čija je uloga nadziranje izrade softvera sa tog aspekta, uređenje odnosa unutar firme, kao i briga o imidžu i marketingu firme.


PKS: Carina na kikiriki smanjena sa pet na dva odsto\nTanjug 6. oktobra 2021. 11:41\nBEOGRAD – Carinska stopa na uvoz kikirikija sa dosadašnjih pet procenata smanjena je na dva odsto, što će konditorskoj industriji Srbije i proizvođačima proizvoda od kikirikija omogućiti godišnje uštede do 300.000 evra, ali i konkurentniju poziciju na međunarodnom tržištu, saipštioa je danas PKS.\nTo je rezultat uspešno realizovane inicijative koju su Privredna komora Srbije i njene članice iz konditorske industrije uputili nadležnim ministarstvima poljoprivrede i finansija.\nCarina na kikiriki u Srbiji bila je pet odsto dok je u EU uvoz oslobođen ove dažbine. Kompanije najviše uvoze kikiriki iz Argentine i Indije, zemalja sa kojima Srbija nema potpisane sporazume o slobodnoj trgovini, tako da nema nikakvih uvoznih povlastica za naše konditore i proizvođače proizvoda od kikirikija.\nPredstavnici kompanija Pepsiko Zapadni Balkan i Atlantik Štark, koje najviše uvoze sirovog kikirikija ističu da je dobrodošla svaka olakšica u nabavci sirovina.\n„Smanjenje carine na uvoz kikirikija sjajna je vest jer će nama konditorima pomoći da se malo lakše nosimo sa povećanjem cena ostalih sirovina. Nema rasta bez veće konkurentnosti i osvajanja novih tržišta, a u toj tržišnoj utakmici treba ispuniti kompleksne standarde uz maksimalnu efikasnost i fleksibilnost, tako da je svaka olakšica u nabavci sirovina dobrodošla“, ističe Marko Njavro, generalni direktor Atlantik Štark.\nDodaje da je važno da se prati i kretanje cena osnovnih sirovina, kao što su brašno, šećer, biljna ulja kako bi se usled nekih nepredviđenih poremećaja preduzele adekvatne mere u slučaju monopolskih tendencija i otkupnih cena.\n„Domaći proizvođači očekuju da im svojim merama država samo izjednači uslove poslovanja u odnosu na prisutnu konkurenciju, što bi se automatski odrazilo i na unapređenje konkurentnosti i izvoza“, rekao je Njavro.\n„Kompanija Pepsiko Zapadni Balkan podržava sve pozitivne podsticaje domaćoj privredi koji doprinose konkurentnosti kako na domaćem, tako i na izvoznim tržištima. Pozitivan odgovor u vezi olakšica na uvoz kikirikija daje značajan stimulans dugoročnim investicijama naše kompanije. Naš cilj je da ostvarene uštede preusmerimo na strateško plasiranje naših proizvoda kako na lokalno i regionalno tržište, tako i na tržišta u zemljama Evropske Unije na kojima smo prisutni i gde očekujemo potencijalni rast izvoza u predstojećem periodu“, rekao je Nuno Pinto Leite, generalni direktor Pepsiko Zapadni Balkan.\nSmanjenjem carinske stope na uvoz kikirikija, po njegovim rečima, svi koji koriste ovu sirovinu dobiće veću konkurentnost u poređenju sa uvoznicima gotovih proizvoda iz Evropske unije i drugih zemalja, a koji ne zavise od carinskih troškova izvoza.\nCarina od pet odsto uvećava cenu gotovog proizvoda za oko četiri procenta, a smanjenem na dva procenta stvoreni su uslovi da kompanije iz Srbije, na ravnopravnoj osnovi sa drugim konditorima pronađu svoje mesto i učvrste pozicije u međunarodnoj trgovini, objašnjava Saška Biorčević iz Udruženja za biljnu proizvodnju i prehrambenu industriju Privredne komore Srbije.\nPodseća da se u Srbiju godišnje se ukupno uveze oko 9.500 tona u vrednosti između 12 i 13 miliona evra, navedeno je u saopštenju.\nDejan Milijanović: „Još nisu svesni sta se dobilo otvaranjem rudnika“


U novom budžetu Lučana više novca za poljoprivredu i objekte javne namene, 100.000 za svaku novorođenu bebu - LUČANI INFO | Najnovije vesti\nU novom budžetu Lučana više novca za poljoprivredu i objekte javne namene, 100.000 za svaku novorođenu bebu\nBudžet za narednu godinu je opredeljen ka značajnim investicijama i subvencijama za građane, naveo je predsednik opštine Milivoje Dolović. On je istakao da jedini cilj naše društvene zajednice mora biti unapređenje života i rada naših građana, posebno mladih ljudi koji imaju ambicije da ostanu u našoj opštini i ovde zasnuju svoje porodice.\nTako su ove godine budžetom predviđene brojne investicije i to: 65 miliona za sistemsku zamenu javne rasvete, najpre u Lučanima i Guči od čega se očekuje ušteda od 17 miliona, a zatim sledi zamena rasvete i po mesnim zajednicama. Za završetak sportske hale i parternog uređenja u Lučanima opredeljeno je 40 miliona.\nBudžetom je predviđeno i 20 miliona za novorođenčad, pa će svaka novorođena beba biti darivana sa sto hiljada dinara. Za razvoj sporta je opredeljeno 15 miliona, za izradu primarnih projekata unapređenja lokalne samouprave 14,5 miliona, sedam miliona za narodnu kuhinju Crvenog krsta, sedam miliona dinara za izgradnju MZ Đerać, šest miliona za završetak vodovoda u MZ Lisicama, sedam miliona za završetak zgrade u Lučanima za raseljena i izbegla lica, pet miliona za obnovu i unapređenje crkvenih zajednica na teritoriji opštine Lučani.\nZa predškolsko obrazovanje budžetom je predviđeno 93 miliona, za osnovno obrazovanje 70 miliona, za srednje obrazovanje 20 miliona, za početak izgradnje zelene pijace 15 miliona. Budžetom je planirano 42 miliona za javno preduzeće „Dragačevo putevi“, 46 miliona za JKP „Komunalac“, 24 miliona za razvoj turizama, 31 milion za kulturu.\nZnačajna sredstva subvencije su budžetom opredeljena za unapređenje uslova života i rada naših građana na selu.\nTako, za podsticaj poljoprivredi biće usmereno 55 miliona, što je za deset miliona više nego prošle godine, za ugradnju solarnih panela 50 odsto iznosa od ukupno tri miliona koliko je budžetom opredeljeno, za alternativne izvore vode i za akumulatore za domaćinstva. Do sada najveći iznos od 82 miliona, opredeljen je za asvaltiranje zaseočkih puteva uz učešće građana, ovaj put po modelu tri prema jedan. Tako će opština u narednoj godini finansirati tri četvrtine, dok će građani učestvovati sa jednom četvrtinom potrebnog iznosa za asvaltiranje.\nPredsednik podseća da je pri izradi predloga budžeta njegov osnovni motiv bio usmeravanje sredstava ka svim funkcionalnim segmentima kvalitetnijeg života građana. „Uz republičke investicije koje se prvenstveno odnose na auto put i industrijsku zonu, verujem da će naša opština sve više biti poželjno mesto za život mladih ljudi, navodi predsednik Dolović.\nDragačevci već mesecima na prvom mestu po visini plata u Moravičkom okrugu\nPostavljanjem ekoloških tabli, Udruženje građana “Lučani u srcu”, završilo je realizaciju projekata “Eko kamp”


Raskol u koaliciji? SP razmatra povlačenje podrške kandidaturi Igora Radojičića | BL Portal\n31. Avgusta 2020. 19:53\nPredsjedništvo Socijalističke partije (SP) naložilo je banjalučkoj gradskoj organizaciji da na svojim organima razmotri povlačenje potpisa podrške kandidaturi Igora Radojičića za gradonačelnika Banjaluke.\nPredsjedništvo SP održalo je danas u Banjaluci sjednicu na kojoj je razmatrana aktuelna politička situacija u Republici Srpskoj sa posebnim osvrtom na Banjaluku, navodi se u saopštenju ove stranke.\nBanjaluka: Potpisan koalicioni sporazum SNSD-a sa devet partija\n“Pored javnih obećanja da neće biti kadrovskih promjena do lokalnih izbora, rješenjem gradonačelnika Igora Radojičića sa mjesta direktorke Centra za predškolsko vaspitanje i obrazovanje je smijenjena Jelena Kurtinović, a imenovana Andrea Dorić”, rečeno je na sjednici Predsjedništva SP.\nDorićeva je kadar Socijalističke partije Srpske (SPS), a imenovana je nakon što je nedavno istekao mandat bivšoj direktorki Jeleni Kurtinović, članu Socijalističke partije.\nTags: Igor Radojičić, koalicija, Socijalistička partija, SP


Željko i Haris u Užicu – Bajkerski lom\nBeogradski dnevni list „KURIR“ izvjestava o nastupu Harisa Dzinovica i Zeljka Joksimovica\nHiljade Uzicana, a medju njima i nekoliko stotina motorista, uzivalo na koncertu Zeljka Joksimovica i Harisa Dzinovica\nTesko je zamisliti dugokose „buntovne“ bajkere u crnim rokerkama i teksas jaknama kako pokraj svojih „harlija dejvidsona“ zagrljeni pevuse „Lane moje“ ili „Ostaricu, necu znati“, ali u Srbiji je sve moguce! Na zajednickom koncertu Zeljka Joksimovica i Harisa Dzinovica u organizaciji „Melos estrade“ odrzanom u petak na Gradskom stadionu u Uzicu, nekoliko stotina „cuvara prasnjavih puteva“ na dvotockasima, koji se u ovo vreme svake godine okupljaju podno Zlatibora, pojavili su se u masi na terenu i tako dokazali da za dobru pesmu ne postoje granice.\nA da je za dobru pesmu na stadionu potrebno imati i dobar zvuk, pobrinuo se Zeljko, koga nije mrzelo da od ranog jutra, po velikoj vrucini stoji na bini i „stimuje“ miksetu kako bi Uzicani imali vrhunski dozivljaj. Za razliku od njega, Harisa smo primetili tek pred sam koncert, i to posle kuliranja sa viskijem u ruci u prostorijama fudbalskog kluba Sloboda.\nOko deset hiljada gledalaca ovacijama je ispratilo otvarajucu Zeljkovu „Devojku“, nakon koje se nizalo mnostvo njegovih hitova, uz duet sa Jelenom Tomasevic u pesmi „Lepa moja“. Drugim delom spektakla komandovao je Haris, a vrhunac istog odigrao se uz vatromet, uz duet sa Zeljkom u pesmi „Sta ce meni vise od toga“ i nakon nje uz „Dajte vina, hocu lom“.


SAD: Let u svemir kćerke prvog američkog astronauta\nTanjug 11. decembra 2021. 07:37\nVAN HORN – Najstarija kćerka pionirskog američkog astronauta Alana Šeparda, pionira svemirskih letova, priprema se za današnji let do ivice svemira komercijalnom raketom Džefa Bezosa „Blu Oridžin“, 60 godina nakon istorijskog suborbitalnog leta njenog pokojnog oca, na samom početku epohe svimirskih istraživanja.\nLaura Šepard Čerčli (74) bila je dete kada je njen otac prvi put krenuo u svemir i jedna je od šest osoba koje bi trebalo da polete u 8:45 ujutro po centralnom američkom vremenu sa lansirnog mesta nadomak ruralnog grada Van Horn u zapadnom Teksasu, prenosi Rojters.\nŠestočlana posada će leteti u kapsuli potpuno autonomne svemirske letelice nazvane Nju Šepard, dizajnirane da se vine na visinu od oko 106 kilometara i potom se vrati na Zemlju.\nOčekuje se da će ceo let, od lansiranja do ateriranja trajati nešto više od 10 minuta, a posada čhe doživeti nekoliko minuta bestežinskog stanja u piku suborbitalnog leta.\nLetelica je nazvana po Alanu Šepardu, koji je 1961. godine ušao u istoriju kao druga osoba na svetu i prvi Amerikanac koji je otputovao u svemir na jednom od prvih vasionskih brodova, originalnom NASA-inom Merkjuriju 7.


Prevodilac srpsko hindi onlajn\nBesplatan onlajn prevod sa srpskog na hindi\nPrevodilac srpsko hindi\nBesplatan srpsko-hindi prevodilac za prevođenje pojedinačnih reči, fraza i kratkih tekstova. Za prevođenje sa srpskog na hindi, unesite tekst u polje iznad. Vaš tekst će biti kopiran u polje ispod, nakon čega treba da pritisnete dugme „Prevedi” i tekst će biti preveden.\nPrevodilac Hindi Srpski\nAlternativni onlajn prevodilac sa srpskog na hindi\nSrpsko-hindi onlajn prevodilac pomoći će vam da prevedete pojedinačne reči, fraze, rečenice i kratke tekstove. Ovaj prevodilac sa srpskog na hindi ne prevodi više od 1.000 znakova po prevodu.


Art magazin - Slika Paje Jovanovića procenjena na više od 100.000 evra\nLONDON. Ulje na platnu jednog od najvećih srpskih slikara Paje Jovanovića nastalo krajem 19. veka, naći će se na aukciji u londonskom "Sotbiju". Sliku "Bashi-bazouks Before a Gateway" (Bašibozuci pred beg) renomirana aukcijska kuća uvrstila je u predstojeću aukciju "Orijentalističke umetnosti", koja je zakazana za 24. april 2018. u Londonu.\nDelo Paje Jovanovića među najskupljima je u čitavom katalogu, koji broji šezdesetak dela, jer se početna cena kreće u rasponu od 113.420 do 170.130 evra! Od Jovanovićeve slike na veću cifru procenjena su, između ostalog, dela Žana-Leona Žiroma, Edvina Lorda Viksa ili Andersa Zorna.\nJovanovićeva slika se do sada nalazila u privatnom posedu istaknutog kolekcionara koji ju je kupio takođe u Londonu 2004. godine, stoji na sajtu "Sotbija".\nSlika, nastala 1887. ili 1888. godine, obima 46 sa 35 centimetara, rađena je u tehnici ulje na platnu, a potpis slikara je u samom donjem desnom uglu dela. Jovanović (1859– 1957) se na ovoj slici pozabavio takozvanim bašibozucima, odnosno neregularnim vojnicima turske vojske koji su bili prisutni diljem Otomanskog carstva – od Egipta do Balkana. Iako podržavani od strane imperije, nisu imali regularna vojna obeležja i bili su poznati po svom odmetništvu, pljačkama i brutalnostima. Otuda i naziv bašibozuk koji u slobodnom prevodu sa turskog glasi: obezglavljeni. Srpski slikar na pomenutom delu dočarava dva bašibozuka, u svojim regalijama, koje smešta u egipatsko okruženje... I jedan i drugi "vojnik" naoružani su puškama kremenjačama... I dok prvi bašibozuk puši čibuk, drugi odmara, a sve to uoči bega...\nPaja Jovanović, rođen 1859. godine u Vršcu, i danas važi za jednog od najistaknutijih predstavnika akademskog realizma. Bio je i član SANU, a na sajtu "Sotbija" podseća se da je studirao na Umetničkoj akademiji u Beču, u klasi Karla Leopolda Mulera. Izlagao je u Beču, Minhenu i Berlinu, i bio vrsni portretista koji je jedno vreme radio na dvoru kralja Aleksandra Karađorđevića, podsećaju u ovoj kući pred aprilsku aukciju. Takođe, ističe se da su Jovanovićeve slike odavno stekle značajnu međunarodnu reputaciju i da se neka od njegovih dela nalaze u kolekcijama bogatih Engleza ili Amerikanaca.\nJovanović, u čija se najznačajnija dela ubrajaju slike "Mačevanje", "Seoba Srba", "Krunisanje cara Dušana", "Bitka u Teutoburškoj šumi", preminuo je 1957. godine u Beču.\nGodišnjica smrti čuvenog slikara Paje Jovanovića\nPaja Jovanović, slike Balkana


ZAKON O OZAKONJENJU OBJEKATA: ZA PRIVATNE NELEGALNE OBJEKTE POTREBNO JE SAčINITI IZVEšTAJ O ZATEčENOM STANJU OBJEKTA SA ELABORATOM GEODETSKIH RADOVA, DOSTAVITI DOKAZ O ODGOVARAJUćEM PRAVU NA OBJEKTU ILI ZEMLJIšTU I PLATITI TAKSU ZA OZAKONJENJE, DOK JE ZA OZAKONJENJE NEKOG OBJEKTA JAVNE NAMENE ILI ZA PROIZVODNI OBJEKAT POTREBNO IZRADITI PROJEKAT ZA IZVOđENJE I PRIBAVITI SAGLASNOST MUP-A NA TAJ PROJEKAT SA ASPEKTA ZAšTITE OD POżARA\nU prethodnih 18 godina u Srbiji je doneto pet zakona o legalizaciji. U Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture očekuju da šesti, prošlogodišnji Zakon o ozakonjenju objekata ("Sl. glasnik RS", br. 96/2015 - dalje: Zakon), bude i poslednji i da okonča "punoletstvo" pokušaja da se konačno reši pitanje bespravne gradnje u Srbiji.\nPodsetimo, 27. novembra 2015. godine stupio je na snagu Zakon čiji je cilj da omogući jeftiniju i jednostavniju legalizaciju nelegalno izgrađenih objekata. A njih, prema preliminarnim procenama, ima oko 1,5 miliona.\nOsnovne ideje na kojima zakonodavac bazira visoka očekivanja od ovog propisa jesu neuporedivo povoljniji finansijski uslovi i pojednostavljen proces legalizacije u odnosu na ranije propise.\nTako je, na primer, za porodičnu kuću do 400m2 dovoljno sačiniti izveštaj o zatečenom stanju objekta sa elaboratom geodetskih radova, dostaviti dokaz o odgovarajućem pravu na objektu ili zemljištu i platiti taksu za ozakonjenje, dok je za ozakonjenje nekog objekta javne namene ili za proizvodni objekat potrebno izraditi projekat za izvođenje i pribaviti saglasnost MUP-a na taj projekat sa aspekta zaštite od požara.\nVisina troškova, objašnjavaju u Ministarstvu, zavisi od klase i namene objekta i kreće se od oko 12.000 dinara, pa i do nekoliko miliona.\nU jednom projektnom birou ovako raščlanjuju troškove izrade tehničke dokumentacije - geodetski snimak sa elaboratom košta oko 150 EUR, a izveštaj, koji je u stvari vrsta projekta, za stambene objekte do 100 m2 košta 150 EUR uz troškove poreza. Za objekte do 400 m2 cena izveštaja je 1,5 EUR po kvadratu, a za objekte veće kvadrature ide i do 2 EUR.\nUz to, potreban je i atest o ispravnosti elektroinstalacija za koji treba izdvojiti oko 0,25 EUR po kvadratu, dok je za komercijalne objekte potrebno raditi i požarstvo.\nInteresovanje je, kažu ovom projektnom birou, najveće za privatne kuće i nelegalne stanove u zgradama.\n- Podaci još pristižu ali je do sada, bez grada Beograda i još oko 50 opština iz kojih se očekuju rezultati, u martu na teritoriji Republike Srbije doneto 1.862 rešenja o ozakonjenju, a popisan je 14.941 objekat – kažu u Ministarstvu građevine i dodaju da je "Zakon jasan, precizan, povoljan, i sa njim možete brzo, lako i jeftino postati vlasnik svojih kvadrata".\nSekretar Udruženja za građevinarstvo, industriju građevinskog materijala i stambenu privredu Privredne komore Srbije (PKS) Viktor Kobjerski ne deli optimizam zakonodavca u pogledu rešavanja problema bespravne gradnje.\n- Nelegalna gradnja je i dalje aktuelna. Na ovaj način se nije zaustavila - kratko komentariše on.\nDa li je neki objekat nelegalno izgrađen nakon donošenja Zakona trebalo bi, barem u teoriji, da bude lako dokazati na osnovu satelitskog snimka za koji je država iz kredita Svetske banke obezbedila više od milion evra.\nPojednostavljeno rečeno, sve što se nalazi na terenu, a ne postoji na snimku i građeno je nelegalno nakon novembra 2015. trebalo bi da bude srušeno. Ipak, iako je prvobitni plan bio da bude objavljen najkasnije u januaru, snimak još uvek nije na raspolaganju inspektorima koji i dalje "pešice" moraju da utvrđuju činjenično stanje.\nA ako je suditi po medijskim napisima, stanje je takvo da investitori ne prestaju da zidaju čak i na lokacijama poput priobalja reka koje potpada pod prvu zonu zaštite i na kom nema nikakve mogućnosti za legalizaciju.\nU Ministarstvu tvrde da će svi objekti koji ne ispunjavaju kriterijume legalizacije i za koje bude pravosnažno okončan postupak ozakonjenja donošenjem rešenja kojim se zahtev odbija biti porušeni. Dodaju, takođe, da imaju rešenje i za objekte koji ne budu legalizovani, a koje nije moguće srušiti.\nU takvim situacijama građevinski inspektor doneće rešenje o rušenju, ali i konstatovati da ga nije moguće izvršiti. Primerak tog rešenja biće dostavljen organu nadležnom za poslove državnog premera i katastra i nadležnom organu lokalne poreske administracije.\nNakon toga, obaveza službe za katastar nepokretnosti je da upiše zabeležbu zabrane otuđenja takvog objekta do ozakonjenja, dok lokalna poreska administracija treba da takav objekat uvede u sistem poreza na imovinu.\nKada su u pitanju problemi u dosadašnjoj primeni Zakona, u Ministarstvu kažu da su u više navrata vršili nadzor nad primenom Zakona i da se uočeni problemi tiču uglavnom utvrđivanja odgovarajućeg prava i vrste dokaza koji se u postupku dostavljaju.\nJedno od problematičnijih rešenja koja je predvideo Zakon i za koje je nadležno Ministarstvo već ponudilo odgovor tiče se ozakonjenja objekata u kojima svoju delatnost obavljaju zanatlije i mali preduzetnici. Zakonom je, naime, propisano da svi oni koji žele da ozakone nekoliko nelegalno dograđenih kvadrata radnje moraju da plate istu taksu kao i oni koji su gradili stotine kvadrata hala, magacina ili poslovnih prostora.\nDa ne bi, kako su mediji pisali, "obućar iz Kraljeva morao da plati 250.000 dinara za ozakonjenje tri kvadrata" Ministarstvo je odlučilo da lokali zanatlija i malih privatnika budu tretirani kao proizvodni, a ne komercijalni objekti. To znači i da će oni za ozakonjenje radnji do 100 kvadrata plaćati neuporedivo nižu taksu - 5.000 dinara.\nU Ministarstvu objašnjavaju da su time ispravili nepravdu prema malim privrednicima koji će biti u jednakom položaju kao i drugi vlasnici proizvodnih objekata, ali i dodaju da očekuju da će "sa ovom cenom veliki broj takvih objekata biti ozakonjen".\nIako iz Ministarstva tvrde da drugi veći problemi nisu uočeni, stručnjaci kažu da u praksi ima mnogo nedorečenih i nejasnih pitanja. Tako, arhitekta Danijela Pecović kaže da je najveći problem to što se neće rešiti pitanje stambenih zgrada.\nOna, naime, objašnjava da se traži da se svi stanari uključe u proces legalizacije i da se rade zgrade u celosti, što je u praksi izuzetno teško izvesti.\n- Niti svi hoće da se uključe, niti se do svih vlasnika može doći, i onda su ljudi koji žele da završe legalizaciju u problemu – kaže Danijela Pecović.\nPecović smatra da je trebalo uvesti mehanizam po kom bi se, onog trenutka kad se prijavi zgrada od strane bilo kog stanara, ostali zvaničnim putem obavestili da izvrše legalizaciju ili da se barem dozvoli da se stanovi rešavaju i upisuju zasebno.\nGde bi još u praktičnoj primeni Zakona moglo biti problema, slikovito objašnjava sekretar Udruženja za građevinarstvo, industriju građevinskog materijala i stambenu privredu PKS Viktor Kobjerski.\nDa bi se pregledala dokumentacija koja je sada u procesu legalizacije potrebno je vreme, kaže Kobjerski. Ako u proseku treba tri sata za pregled i isto toliko za pisanje rešenja, računica pokazuje da za legalizaciju 1,5 miliona objekata minimalno treba 9.000.000 radnih sati. Čak i kada bi 500 ljudi svakog dana radno vreme provelo obrađujući predmete za završetak posla bilo bi im potrebno više od osam godina. Stoga, kaže on, neophodno je povećati broj izvršilaca ili će proces ozakonjenja potrajati.\nSa druge strane, u Ministarstvu očekuju da "postupak ozakonjenja, ako opštine i gradovi budu radili u skladu sa Zakonom, može da bude završen vrlo brzo". Ograđuju se, ipak, da precizan rok nije moguće odrediti s obzirom na to da postoji i veliki broj predmeta u kojima vlasnik mora da dostavi dokaz o svojini ili drugom odgovarajućem pravu na objektu ili zemljištu.\nU Ministarstvu očekuju i da evidentiranje sve nelegalne gradnje bude gotovo do 27. novembra 2016. godine, kada i ističe rok koji je za to dat lokalnim upravama i građevinskim inspekcijama. Za kašnjenje nema mesta jer se uglavnom radi o objektima koji su građeni do stupanja Zakona na snagu, pa je u najvećem broju slučajeva građevinska inspekcija već izlazila na lice mesta i donosila određene akte ze te objekte.\nJedna od kritika koja se može čuti na račun ovog zakonskog rešenja jeste i to da ozakonjenje šalje lošu poruku svima koji su potrošili puno vremena i novca da sve obave po propisima time što se onima koji su gradili nelegalno i kršili zakone omogućava da za relativno malo novca legalizuju svoje objekte.\nViktor Kobjerski smatra da je propuštena mogućnost za sankcionisanje onih koji su gradili stotine i hiljade nelegalnih kvadrata još u vreme kada je, po tada važećim propisima, bespravna gradnja bila krivični prekršaj.\n- Sigurno je da ovo nije pozitivna poruka za one koji su legalno gradili i imali legalne troškove kod gradnje poštujući pravila i normative struke - kaže on i dodaje da je "na ovaj način poruku dobila i siva ekonomija".\nMinistarstvo građevine ima drugačiji pogled na stvari.\n- Kada se uporede načelo pravednosti i načelo upisa u katastar objekata, dakle vraćanje oko 1,5 miliona nezakonito izgrađenih objekata u legalne tokove – svakako je da "preteže" model koji uvodi zakonitost i omogućava Republici Srbiji svojinsku evidenciju svih izgrađenih objekata na svojoj teritoriji - objašnjavaju u Ministarstvu uz zaključak da je to "pitanje koje se mora rešiti jer je divlja gradnja više nedopustiva".\nIzvor: Vebsajt eKapija, Miloš Vlahović, 11.05.2016.


Home Featured Tradicija stara više od 700 godina u BiH donosi veću zaradu od rada u Njemačkoj\nNaime oni u Oćeviji kod Vareša proizvode alatke za poljoprivredu snagom vode i vatre što je sigurno jedinstveno u Evropi a možda i u svijetu.\nSnaga vode pokreće samokov težak nekoliko stotina kilograma koji otkiva užareno željezo a vrijedne ruke Tonija i Alojzija oblikuju ga u sjekire, motike, potkovice za konje, peke, tave, tepsije, raonike, plugove. Toni je imao poziv da radi u Njemačku ali je odbio ponudu.\nRadi kod svoje kuće, u svojoj kovačnici, sa svojom je obitelji i više zaradi u Oćeviji nego da je u Njemačkoj.\nStoji li iza jednog ratnog zločinca – milion Srba?


Fiskalno vijeće BiH: Osniva se stalna komisija za fiskalnu stabilnost - Akta.ba\nFiskalno vijeće BiH: Osniva se stalna komisija za fiskalnu stabilnost\n19.10.2009. 15:43 / Izvor: Fena\nNa sjednici Fiskalnog vijeća, održanoj 19. oktobra 2009. godine u Banjoj Luci, dogovoreno je osnivanje stalne komisije za finansijsku stabilnost radi izvršavanja obaveza iz 23. Pisma namjere BiH s međunarodnim monetarnim fondom.\n"Zaključkom je osnovana i grupa za koordinaciju fiskalnih statističkih podataka za praćenje realizacije stand- by aranžmana shodno obavezi iz tačke 27. Pisma namjere", saopćio je predsjedavajući Vijeća ministara i Fiskalnog vijeća Nikola Špirić i ukazao na važnost tog pitanja koje je bilo obaveza Fiskalnog vijeća.\nŠpirić je kazao da na Fiskalnom vijeću BiH niko od njegovih članova nije upozorio da će doći do ugrožavanja stand-by aranžmana s MMF-om.\n"Nemamo od federalnog premijera i ministra finansija upozoravajuće signale da bi zaključci Federalnog parlamenta mogli ugroziti aranžman s MMF-om", precizirao je Špirić.\nRazmatrana su pitanja koja se odnose na obaveze donošenja izmjena i dopuna Zakona o dugu i garancijama BiH, a bilo je riječi o inicijativi za zaduženje Agencije za osiguranje depozita kod Evropske banke za obnovu i razvoj.\n"Stavovi još nisu identični, a radimo na njihovom približavanju", precizirao je Špirić.\nDogovoreno je da u roku od sedam dana državni i entitetski ministri finansija pokušaju doći do saglasnosti vezano za izmjene i dopune Zakona o dugu i garancijama.\nOn je mišljenja da je moguć dogovor o tom pitanju čime bi se osiguralo pojačano kreditiranje od Evropske banke za obnovu i razvoj za projekte u BiH.\nNa sjednici Fiskalnog vijeća BiH bilo je riječi i o sredstvima od 229 miliona KM kod Centralne banke BiH, a mogu se koristiti kao pojačana rezerva ili za servisiranje vanjskog duga.\n"Ministrima finansija je dat nalog da razmotre kako će ona biti upotrebljavana, ali je sigurno da ne mogu biti korištena za servisiranje javne potrošnje na bilo kojem nivou", naglasio je Špirić.\nRazgovarano je i o makroekonomskim i fiskalnim projekcijama za budžete u periodu 2009./2010.godina i prijedlog korekcije tog dokumenta, a zaduženo je savjetodavno tijelo Fiskalnog vijeća da pripremi podatke na bazi analiza i izvještaja koje dostave entitetska i državno ministarstvo finansija.\n"Podaci o ubiranju prihoda od indirektnih poreza na koji nas upućuje Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje koji govore o rastu od oko sedam posto u 2010.godini su sa stanovišta ove godine nerealni", rekao je Špirić i naglasio je da je neophodna realna projekcija za narednu godinu.\nPrecizirao je i da je razmatrana odluka visokog predstavnika u BiH Valentina Inzka o donošenju Zakona o raspodjeli sredstava dobijenih od sukcesije te naglasio da je jedinstvena ocjena članova Fiskalnog vijeća BiH da se radi o neprovodivom zakonu, jer u nametnutom aktu postoji materijalna greška.\n"Ne radi se o 170 miliona na koji se poziva visoki predstavnik, već se radi o neznatno manjem iznosu, ali se radi o materijalnoj grešci", rekao je Špirić.\nPostoji mogućnost, dodao je, da se ide amandmanima na taj zakon, a Fiskalno vijeće naložilo je ministrima finansija da pokušaju sagledati na koji se način to odražava na izvršenje budžeta entiteta i BiH.\n"Jedina mogućnost promjene je amandmanska faza, a vidjet ćemo na koji način će OHR i Inzko ispraviti ovu materijalnu grešku koja je navedena u tom zakonu", rekao je predsjedavajući Fiskalnog vijeća BiH.\nPismo namjere BiH s međunarodnim monetarnim fondom\nUnitic Towers A, 9-1 71000 Sarajevo


Za neto plate poslanicima isplaćeno 1,8 miliona € » Javni Servis\n5 Januara, 2022 6 Januara, 2022 madmin108Leave a Comment on Za neto plate poslanicima isplaćeno 1,8 miliona €\nSkupština Crne Gore je u prvih 11 mjeseci prošle godine za neto plate poslanicima isplatila 1,8 miliona €, odnosno 2,95 miliona u bruto iznosu.\nIz Skupštine su agenciji MINA kazali da je poslanička plata u prošloj godini bila 1.355 €, bez minulog staža.\n„Na dan 30. novembar 2021. godine, država je za plate poslanika izdvojila 1,8 miliona neto, odnosno 2,95 miliona za bruto“, kazali su iz parlamenta.\nKako su naveli, za period decembar 2020-oktobar 2021. godine na ime dnevnica i putnih troškova za dolazak na plenume i śednice radnih tijela isplaćeno je skoro 110 hiljada €.\nNa pitanje koliko je u prošloj godini isplaćeno za troškove goriva, iz Skupštine su kazali da je, zaključno sa novembrom, utrošeno oko 32 hiljade €.\nPravo na upotrebu službenog vozila imaju potpredśednici Skupštine, predśednici radnih tijela, zavisno od toga da li Skupština raspolaže dovoljnim brojem vozila, predśednici poslaničkih klubova, odnosno osobe koje oni ovlaste, kao i zapošljeni u Službi Skupštine.\nU izuzetnim slučajevima, po nalogu generalnog sekretara, službeno vozilo mogu koristiti drugi poslanici i zapošljeni koji imaju položen vozački ispit odgovarajuće kategorije.\nU skladu sa Internim pravilom o utvrđivanju novčanog iznosa namijenjenog za troškove goriva za službena vozila, korisnicima službenih automobila određuju se novčani iznosi dozvoljene mjesečne potrošnje goriva u rasponu od 120 do 200 €.\nIz Skupštine su kazali da je u 2021. godini plaćeni smještaj u Podgorici koristilo devet poslanika, a za tu namjenu je do kraja novembra utrošeno preko 12 hiljada €.\nPoslanici koji su koristili pravo na hotelski smještaj su Danijela Đurović, Suada Zoronjić, Bogdan Fatić, Danijel Živković, Milosava Paunović, Jovanka Bogavac, Luiđ Škrelja, Genci Nimanbegu i Vesna Pavićević.\nPravo na naknadu na ime zakupa stana u istom periodu koristilo je takođe devet poslanika, a Skupština je u tu svrhu isplatila oko 25 hiljada € neto, odnosno 27,7 hiljada bruto.\nKako su kazali iz Skupštine, to pravo su u prošloj godini koristili Dragan Vukić, Maja Vukićević, Tamara Vujović, Marta Šćepanović, Dragan Krapović, Albin Ćeman, Branko Čavor, Suada Zoronjić i Momo Koprivica.\nPoslanicima je, do kraja novembra prošle godine, za službena putovanja u inostranstvo isplatila 53,7 hiljada €.\nNajviše novca na službena putovanja potrošio je poslanik Predrag Sekulić, preko 7,3 hiljade, Maja Vukićević skoro 6,4 hiljade, Dragan Krapović oko 4,4 hiljade, Slaven Radunović oko četiri hiljade, a preko tri hiljade € potrošili su i Danilo Šaranović i Ervin Ibrahimović.\nPredśednik Skupštine Aleksa Bečić je na službena putovanja u prošloj godini, odnosno za hotelski smještaj i avio karte, potrošio oko 2,7 hiljada €.\nBečić se, od stupanja na funkciju, odrekao svih dnevnica za službena putovanja u zemlji i inostranstvu.\nIzvor naslovne fotografije: Skupština Crne Gore\nTagged Aleksa Bečić MINA Poslanici Skupština Crne Gore Službena putovanja


Putin: Omogućiti rad međunarodnih stručnjaka – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Svijet/Putin: Omogućiti rad međunarodnih stručnjaka\nMOSKVA – Ruski predsjednik Vladimir Putin izjavio je danas da pad malezijskog putničkog aviona u Ukrajini ne smije da se koristi u političke svrhe i pozvao sve strane da omoguće međunarodnim stručnjacima bezbjedan pristup mjestu tragedije.\n„Mora se učiniti sve da se garantuje bezbjednost međunarodnih stručnjaka na mjestu tragedije“, rekao je Putin u televizijskim komentarima, prenio je Rojters.\nOn je ponovio da se ovaj incident ne bi desio da ukrajinske snage nisu prekinule primirje i da nisu nastavile vojnu operaciju protiv proruskih snaga na istoku zemlje.\n„U svakom slučaju, niko nema pravo da koristi ovu tragediju za ostvarivanje sebičnih političkih ciljeva. Ovakvi događaji ne treba da izazivaju podjele među ljudima, nego da ih ujedinjuju“, rekao je ruski predsjednik.\nOn je dodao da „svi ljudi odgovorni za situaciju u tom regionu treba da preuzmu odgovornost pred svojim narodom i narodima zemalja čiji su građani žrtve ove katastrofe“, prenio je Itar-tas.\n„Predstavnici Donbasa, Donjecka, predstavnici ukrajinskog Ministarstva za vanredne situacije i malezijski stručnjaci danas tamo već rade. Ali to nije dovoljno“, rekao je Putin.\nRuski lider naglasio je da će Moskva sa svoje strane učiniti sve da „konflikt na istoku Ukrajine pređe iz današnje vojne faze u fazu diskusije za pregovaračkim stolom, mirnim i isključivo diplomatskim sredstvima“.


Lavrov: Kijev zeli da izazove sukob između NATO i Rusije\nTanjug 5. marta 2022. 13:22\nMOSKVA – Predsednik Ukrajine Volodimir Zelenski želi da izazove sukob Rusije i NATO, ocenio je danas ministar inostranih poslova Rusije Sergej Lavrov.\n„Malo je bio grub prema svojim mentorima, optuživao ih za nedelovanje. A ja se pitam: ako se toliko iznervirao što se NATO nije založio za njega kao što se nadao, znači da se ipak nadao da će sukob biti rešen uvlačenjem NATO u celu ovu priču, a ne pregovorima“, rekao je Lavrov, preneo je Sputnjik.\nPrema njegovim rečima, ispada da on ipak teži tome da izazove sukob.\nLavrov je ocenio da stalne ogorčene izjave predsednika Ukrajine ne ulivaju optimizam.\nŠef ruske diplomatije je kazao da militaristički žar Zelenskog govori o tome da mu nisu potrebni pregovori s Rusijom i dodao da se nada da će se to promeniti.\nPrema rečima Lavrova, delegacija Ukrajine stalno izmišlja izgovore za odlaganje svake sledeće runde pregovora s Rusijom.\n„Ruski pregovarači čekaju makar nekakvu informaciju s ukrajinske strane, kao i tokom prve dve runde“, kazao je on.\nSituacija izgleda prilično čudno, kao da su svi zainteresovani za postizanje što bržeg mogućeg dogovora o tome kako da se sve potpuno reguliše, a s druge strane, trebalo bi da je najviše zainteresovana ukrajinska strana, koja stalno izmišlja izgovore da odloži početak novog sastanka, rekao je Lavrov i dodao da Moskva još nije dobila rokove za novu rundu pregovora s Kijevom.\nPrema njegovijm rečima, Rusija proverava informacije o tome da vlasti Hersona odbijaju da prime humanitarnu pomoć.\n„Postoje informacije iz grada Hersona – kada se otvorio humanitarni koridor naši predstavnici Ministarstva za vanredne situacije, koji su otputovali tamo da pomognu civilima da se evakuišu, hteli su da dostave humanitarnu pomoć. Sada proveravamo informaciju o tome da su vlasti Hersona, navodno, odbile da prime tu humanitarnu pomoć“, rekao je Lavrov.\nOn je dodao da je to saopštenje neophodno proveriti, jer ono veoma podseća na manir kijevskog režima koji se rukovodi isključivo idejama jačanja sukoba i napetosti u „ključu rusofobije“ i kojem je sudbina civila, uključujući inostrane studente, na poslednjem mestu.\n„Rusija je od samog početka operacije dala do znanja da je spremna da omogući humanitarne koridore, kako za civile iz određenih naselja, tako i za strance koji su se u to vreme našli na teritoriji Ukrajine“, rekao je Lavrov nakon razgovora s ministrom inostranih poslova Kirgizije Ruslanom Kazbakajevom.\nFinska i Svedska podnele zahtev za clanstvo u NATO\nTadzikistan pokrenuo „antiteroristicku…\nFinska i Švedska zvanično podnele zahtev za pristup NATO-u\nBrod sa krijumcarenim gorivom zaplenjen u Iranu\n08:15: Tadzikistan pokrenuo „antiteroristicku operaciju“\n08:12: Finska i Švedska zvanično podnele zahtev za pristup NATO-u\n08:11: BDP Japana pao za 1,0% u prvom kvartalu na godisnjem nivou\n08:10: Naslovne strane za sredu, 18. maja 2022. godine\n07:50: Brod sa krijumcarenim gorivom zaplenjen u Iranu\n07:19: Ukrajina: Rusi nastavljaju raketne napade širom zemlje


To je izjavio Dimitar Beèev, istraživaè na Univerzitetu Severna Karolina i autor nedavno objavljene knjige "Rivalska sila: Ruski uticaj u jugoistoènoj Evropi" (Rival Power: Russia's Influence in Southeast Europe).\nBeèev je za Radio Slobodna Evropa (RSE) rekao da je Rusija daleko iza Zapada u ekonomskom i vojnom prisustvu na Balkanu, ali ima uticaj na oblikovanje narativa, pre svega u Srbiji, što ne košta mnogo.\n"Dakle, sa ogranièenim materijalnim resursima može se maksimalizovati uèinak, odnosno da se dobro odigra sa slabom kartom. Ako pogledamo Srbiju, kao najbližu rusku saveznicu na Balkanu, kakva æe ona biti èlanica EU? Da li æe biti antiruski, hladnoratovski, borbeno nastrojena poput Estonije i Poljske? Ili æe biti mnogo bliža zemljama èlanicama kao što su Grèka, Kipar, Bugarska i druge saveznice Rusije?", kazao je Beèev.\nNa pitanje šta Rusija želi da postigne na Balkanu i koliko je stanju da ostvari svoje ciljeve Beèev je rekao da je Rusija spešna u ostvarivanju ogranièenih ciljeva.\n"Ona ne želi da u potpunosti zameni Zapad u regionu, jer nema finansijska sredstva niti politièku volju da to uradi. No, ona stvara probleme i destabilizuje region èime otežava nastojanja Zapada da ga stabilizuje i integriše", dodao je.\nBeèev je ocenio i da sadašnja retorika Kremlja protiv EU nije nužno njegova dugoroèna politika.\n"Na kraju krajeva, Rusija malo šta može da uèini da bi spreèila proširenje Evropske unije na Balkan. Stoga æe i ona možda nastojati da, zapravo, od toga profitira. Kao èlanica evropskog bloka, Srbija æe biti kao Grèka, Maðarska ili Kipar – prijateljski nastrojena prema Moskvi", dodao je.\nOn je rekao da Beograd pokušava da sedi na dve stolice, jer saraðuje sa NATO, ali o tome æuti dok je u domaæim medijima mnogo više storija o saradnji sa Rusijom nego sa Severnoatlantskom alijansom.\n"Moskva služi kao pokriæe i za druga pitanja, kao što su evropske integracije, razgovori o normalizaciji odnosa sa Kosovom. Preterujuæi u medijima o vezama sa Rusijom, vlasti nastoje da ojaèaju svoju patriotsku poziciju. Stoga se razlikuju medijska realnost i ona – stvarna. Naime, veze Srbije sa Zapadom su veoma jake, èak i u bezbednosti, a naroèito u ekonomiji", dodao je.\nSrpske vlasti, prema reèima Beèeva, koriste Rusiju kao "adut kojim se, istovremeno, skreæe pažnja sa važnih domaæih pitanja kao što su funkcionisanje demokratskih institucija, vladavina prava" a "veze koje Srbija ima sa Rusijom daju joj izvestan manevarski prostor u Briselu, ali i drugim velikim evropskim prestolnicama", kazao je.\nBeèev je izrazio uverenje da æe Srbija koliko god je moguæe odugovlaèiti sa odlukom o statusu Ruskog centra u Nišu jer je jasno da je teško zadovoljiti obe strane, i Zapad i Moskvu, ali da mu se èini da æe "barem što se tièe Vuèiæa, na kraju odbiti zahtev Rusije".\n"No, pitanje je kako æe onda to iskoristiti u trgovini sa Briselom. Da li æe to biti direktna trgovina po sistemu - usluga za uslugu", rekao je dodajuæi da ne veruje da æe Moskva iæi tako daleko da zbog toga povuèe podršku Srbiji u Savetu bezbednosti UN oko Kosova.\nBeèev je rekao da ne veruje da je EU izgubila poluge uticaja na Balkanu jer se proces proširenja nastavlja i nema promene u ciljevima zemalja regiona da se prikljuèe evropskom bloku.\n"Nekako se podrazumeva da Evropska unija treba da nam donese ekonomski prosperitet i vladavinu prava i stoga su zahtevi prema njoj veoma visoki. Istovremeno, mnogo su manja oèekivanja od Rusije, koja je uglavnom prisutna u medijima, u srcima i mislima ljudi – i to se raèuna kao uticaj", rekao je.\nBeèev je kazao i da su SAD postale prisutnije u regionu poslednje vreme, da su odigrale znaèajnu ulogu u formiranju Vlade Makedonije nakon višemeseène krize kao i da je jasan signal poslat i posetom potpredsednika SAD Pensa Crnoj Gori, ali da æe i dalje Evropska unija imati glavnu reè u regionu.


Marić: Problem teslićke "Destilacije" biće riješen u roku od 15 dana\nFoto: Jelena Đurđević | Marić: Problem teslićke "Destilacije" biće riješen u roku od 15 dana\nBojana Živanić 06.03.2018 14:01\nBANJALUKA - Problem snabdijevanja sirovinom "Destilacije" iz Teslića biće riješen već u roku od 15 dana, obećao je danas Risto Marić, direktor "Šuma Republike Srpske".\n"Trudićemo se da u narednim danima pokrenemo dinamiku u gazdinstvima i da pokušamo obezbijediti pet do deset vozila dnevno za 'Destilaciju', a oni su obećali da u tih nekoliko dana neće preduzimati nikakve korake, ali da se ugovor mora ispoštovati", istakao je Marić i dodao da je to dogovoreno s čelnim ljudima ovog giganta iz Teslića.\nPrema njegovim riječima, na sastanku u resornom ministarstvu je rečeno da će svi direktori gazdinstava koji ne budu ispoštovali ugovore i dinamiku isporuke sa "Destilacijom" biti smijenjeni u prvom polugodištu tekuće godine.\n"'Šume' imaju 29 direktora gazdinstava, tako da se ne osjećam krivim za ovo što se desilo, nego smo svi podjednako odgovorni", naglasio je on.\nIstakao je da "Šume" snabdijevaju tri toplane, koje vuku 160.000 kubika drveta, te da je, kako kaže, normalno da dođe do ovog problema.\nSlaven Gojković, izvršni direktor za komercijalne poslove u preduzeću "Šume RS" istakao je da su problemi s realizacijom "Destilaciji" iz Teslića počeli prošle godine.\n"Određeni direktori šumskih gazdinstava su se protivili realizaciji tih ugovora, tvrdeći da im je problem cijena jer su smatrali da time gube i da ih takvo poslovanje odvlači u minus", istakao je Gojković.\nPrema njegovim riječima, ugovor sa "Destilacijom" je izmijenjen, kako bi "Šume" mogle realizovati količinu koja je neophodna tom preduzeću, ali da, kako kaže, nisu uspjeli ispoštovati ugovor do kraja godine. Kako navodi, "Destilacija" je počela da šalje dopise u maju, kada su vidjeli da bi im moglo faliti drveta, te da je tada revidiran ugovor sa "Destilacijom".\n"Pojedina gazdinstva su već počela realizaciju ugovora prema 'Destilaciji', a i vrijeme nam ide na ruku, tako da ćemo u narednih deset do petnaest dana normalizovati proizvodnju", kazao je Gojković.\nInače, iz dokumentacije u koju su "Nezavisne" imale uvid, vidljivo je da da su "Šume RS" u prošloj godini uspjele da "Destilaciji" isporuče 72 odsto od ugovorene sirovine. Međutim, u pitanju je revidirani ugovor, koji je podrazumijevao isporuku od 83.420 kubnih metara drveta, što je znatno manje od osnovnog, prema kojem je trebalo da bude isporučeno 98.000 kubika sirovine i gdje realizacija iznosi tek 61,5 odsto.\nPrema riječima Nove Škrebića, direktora Hemijske industrije "Destilacija", problem sa sirovinom je mnogo stariji nego što tvrde u javnom preduzeću i datira još od 2011. godine, kada je Vlada obavezala "Šume RS" na garantovanu isporuku na osnovu čega je "Destilacija" podigla nivo proizvodnje na onaj prijeratni. Od tada pa nadalje, priča Škrebić, problem sa sirovinom javlja se svake godine.\n"Od tada niko u 'Šumama RS' nije odgovarao za svoj nerad i smatram da je upravo u tome najveći problem", kaže Škrebić.\nIako je proizvodnja obustavljena, kaže on, radnici i dalje dolaze na posao kako bi održavali sistem. Ukoliko se situacija pozitivno bude odvijala u narednim danima, radnici novonastalu krizu neće osjetiti na svojim dohocima. Protest ili izlazak na ulicu nešto je zadnje što planira.\nInače, Sindikat šumarstva, prerade drveta i papira RS saopštio je juče da je za obustavljanje proizvodnje u "Destilaciji" odgovorno Javno preduzeće "Šume RS" na čelu sa direktorom Ristom Marićem.\nNajavili su da će 400 radnika ovog preduzeća, uz pomoć Sindikata šumarstva, prerade drveta i papira, doći u Banjaluku da iskaže protest ispred zgrade Vlade i sjedišta "Šuma".\n"Radnicima 'Destilacije' pridružiće se i ostali zaposleni u drvoprerađivačkom sektoru RS, koji, takođe, nemaju uredno snabdijevanje sirovinom prema potpisanom ugovoru sa 'Šumama Srpske'", navedeno je u saopštenju.


Pojavile su se nove šokantne slike prebijene Rijane | Soko zabava\nPojavile su se nove šokantne slike prebijene Rijane\nSamo nedelju dana otkako je Rijana sudskim rešenjem dozvolila Krisu Braunu da joj se približi, pojavile su se nove slike od brutalnog napada na nju 2009.godine…\nIako je februara 2009. godine ceo svet saznao šta se desilo sa Rijanom sa fotografija koje su bile objavljene, ipak su se sada pojavile dve nove slike koje najbolje ilustriraju šta se tačno dogodilo.\nMediatekeout.com je objavio dve nove slike na kojima se vidi otečeno lice pevačice, modrice oko očiju i rasečena usta, a pretpostavlja se da su slike napravljene u bolnici gde je Rijana potražila pomoć.\nFotografije dokazuju koliko je naprad bio seriozan i objašnjavaju zašto je Rijana tražil sudsku zaštitu i zabranu približavanja njenog bivšeg momka.\nZbog toga je Kris dobio 120 sati društveno korisnog rada i prisustvo časovima za suzbijanje porodičnog nasilja, a prošle nedelja mu je poništena sudska zabrana približavanja, s tim što ne sme verbalno da vredja ili na bilo koji način da maltretira Rijanu.\n“Ironično je to što je neko pred izlazak mog novog albuma plasirao ove slike. To bi trebalo da bude strateški potez, ali niko ne može da spreči Božje planove“, napisao je na Twitteru iznervirani Braun, čiji album “F.A.M.E.“ treba da izadje 21. marta.\nPrevious PostDačić: Potpisan istorijski ugovor za policijuNext PostKraft baš neće na klupu


Civilno društvo je ključna komponenta procesa proširenja EU: izveštaj iz studijske posete Briselu - BFPE Srpski\nOd 23. do 29. marta, u saradnji BFPE i Instituta za održive zajednice (ISC), organizovana je studijska poseta Briselu za predstavnike/ice nevladinih organizacija koje ISC u Srbiji podržava u okviru svog programa „Civil Society Forward“. Učesnici su upoznati sa radom i funkcionisanjem briselskih institucija, sastali su se sa brojnim zvaničnicima i održali više veoma korisnih sastanaka u vezi organizacione i finansijske održivosti civilnog društva u Srbiji.\nDa su predstavnici nevladinih organizacija zainteresovani i za širi geopolitički kontekst videlo se tokom diskusija. Srdačni Diogo Pinto, generalni sekretar Evropskog pokreta u Briselu razgovarao je tokom dva sata o široj Evropi za koju se zalažu i o posledicama narušavanja bezbednosti u Ukrajini za dalje proširenje i spoljnu politiku Evropske unije.\nUčesnici u razgovoru sa Majklom Lijem iz Maršalovog fonda.\nSa Majklom Lijem, bivšim generalnim direktorom za proširenje u Evropskoj komisiji, razgovarali smo o budućnosti Evropske unije i spoljnoj i politici susedstva. Majkl Li je trideset godina radio u institucijama Evropske unije na pozicijama odlučivanja, te smo ga pitali kako vidi budućnost Evrope nakon ulaska balkanskih zemalja, dokle će se ići sa proširenjem i kako politički i vojni odnosi sa SAD utiču na politike koje se donose u Briselu.\nCivilno društvo ključna je komponenta procesa proširenja, izjavio je Žan-Erik Pake.\nU Evropskoj komisiji smo čuli da je civilno društvo ključna komponenta procesa proširenja od Žan Erik Pakea, šefa sektora u Direktoratu za proširenje. U Komisiji se povela rasprava da li nevladin sektor mora imati jedinstven glas i kako se zajednički lobira oko važnih tema koje moraju ući u Izveštaj o napretku.\nU kojoj meri nevladine organizacije učestvuju u procesu planiranja pretpristupne pomoći za Srbiju, šta će raditi evropski konvent i kako su formirani timovi za pregovore, naši sagovornici iz Brisela pitali su predstavnike civilnog društva iz Srbije.\nBudućnost nevladinog sektora u Srbiji bila je treća velika tema studijske posete. U Fondaciji kralja Bodina, razgovarali smo o individualnoj filantropiji u Srbiji i zašto ljudi daju novac u humanitarne svrhe ali im je teže da ulažu u civilni sektor koji zastupa njihove ideje.\nU poseti organizaciji TRIALOG.\nU Trialog organizaciji, razgovarali smo o razvojnoj pomoći i pitali smo koliko je bilo potrebno vremena nevladinim organizacijama Centralne i Istočne Evrope da se transformišu u pružaoce usluga u novim regionima.\nNa kraju, vrlo upečatljiv sastanak imali smo sa Sandrom Petrović Jakovina, poslanicom u Evropskom parlamentu koja je i alumnistkinja BFPE programa RAD. Ona nam je pričala o pravima mladih mama poslanica, o odluci Evropskog Parlamenta da ne podrži izjednačavanje plata između žena i muškaraca i o svom ličnom zalaganju i pomoći interesnim grupama u Hrvatskoj.\nTakođe tagovano institucije EU


MILOJEVIĆ: Protiv Partizana odigrati agresivno, videćemo hoće li biti dovoljno - Košarka, Vesti\nHotSport»Košarka»Vesti»MILOJEVIĆ: Protiv Partizana odigrati agresivno, videćemo hoće li biti dovoljno\nMILOJEVIĆ: Protiv Partizana odigrati agresivno, videćemo hoće li biti dovoljno\n| 2019-05-14T12:28:21+02:00\t14. maja 2019. 12:28|0 komentara|HotSport, Mega Bemaks\nPosle 5 odigranih kola Superlige, Mega Bemaks je na drugom mestu grupe B sa četiri pobede i jednim porazom dok je Partizan NIS prvi bez poraza.\nU poslednjem susretu ove dve ekipe u 1. kolu Superlige, Partizan je slavio u hali Aleksandar Nikolić sa 102:69.\nKošarkaši Mega Bemaksa u četvrtak od 17:30 nastavljaju takmičenje u Superligi kada će u hali „Mega Factory“ u Beogradu dočekati Partizan NIS u okviru 6. kola takmičenja. Izabranici trenera Dejana Milojevića su vezali četiri pobede u ligi pa će u dobrom raspoloženju dočekati derbi grupe B Superlige.\n– U četvrtak igramo meč protiv Partizana koji je uz Crvenu zvezdu glavni favorit za titulu. Imaju veoma kvalitetnu ekipu i sigurno je da nas očekuje težak meč. Mi smo digli igru posle poraza od njih u prvom kolu, vezali četiri pobede i u dobrom raspoloženju dočekujemo utakmicu. Na nama je da odigramo agresivno u odbrani uz dobru energiju na terenu, a za šta će to biti dovoljno na kraju, videćemo, izjavio je Milojević.\nTAGOVI: Partizan, Dejan Milojević, Košarkaška liga Srbije, Mega Bemaks


SAD odbile poziv na pregovore o Avganistanu koje vodi Rusija - CdM\nSAD odbile poziv na pregovore o Avganistanu koje vodi Rusija\nSAD su odbile poziv za učešće u pregovorima o Avganistanu koje organizuje Rusija zato što oni vjerovatno neće pomoći postizanju mira, rekao je portparol Stejt departmenta.\nRusija je saopštila da će se talibani pridružiti pregovorima 4. septembra u Moskvi zajedno s predstavnicima susjednih zemalja. To će biti jedan od najvećih diplomatskih iskoraka islamskih pobunjenika od invazije na Avganistan 2001. pod vođstvom SAD, naveo je Asošiejted pres.\nZvaničnik Stejt departmenta je rekao juče da SAD u načelu podržavaju napore Avganistana za mirno rješenje, ali da na osnovu ranijih sastanaka u organizaciji Rusije, ne djeluje da će pregovori u Moskvi donijeti napredak.\nTalibani su pojačali napade širom Avganistana. Oni su odbili direktne pregovore s Kabulom, mada su tražili pregovore sa SAD koje smatraju ključnom silom iza avganistanske vlade.\nIslamski pobunjenici tek treba da odgovore na ponudu avganistanskog predsjednika Ašrafa Ganija s početka nedjelje o uslovnom prekidu vatre tokom Kurban-bajrama koji je počeo u utorak.\nDržavni sekretar SAD Majk Pompeo namjerava da imenuje ambasadora SAD u Avganistanu Zalmaja Halilzada za specijalnog izaslanika koji bi radio na mirovnom procesu između Avganistana i talibana, kao i na integraciju Avganistana u indo-pacifičku strategiju administracije u Vašingtonu, rekli su američki zvaničnici.\nUprkos eskalaciji nasilja u Avganistanu, komandant snaga SAD u toj zemlji rekao je juče da koalicija predvođena SAD vidi nadu u talibanskim izjavama proteklih mjeseci koje ukazuju na zainteresovanost za pregovore kako bi se okončao 17-godišnji rat.\nVašington s podozrenjem gleda na rusko angažovanje u Avganistanu i veze Moskve s talibanima, dok Rusija tvrdi da podstiče pobunjenike da odustanu od neprijateljstava i da se uključe u dijalog s avganistanskom vladom, navodi AP.\nTagoviAvganistan Rusija SAD


Osmani: Nisam protiv LDK, usprotivila sam se Thaçijevom dekretu ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\n26.05.2020 u 09:27\nPredsednica Skupštine Kosova Vjosa Osmani izjavila je večeras da se obratila Ustavnom sudu kako bi uputila primedbu da je predsednik Kosova Hašim Tači pripisao sebi nadležnost Skupštine Kosova.\nOsmani je u emisiji “Pressing” na prištinskoj televiziji T7 istakla da nije govorila o novim izborima koje traži Pokret Samoopredeljenje, kao i da se nije usprotivila Demokratskom savezu Kosova (DSK).\n“Reći da sam protiv DSK-a nema veze sa istinom, samo sam se usprotivila predsednikovom dekretu. Samoopredeljenje govori o novim izborima, a to uopšte nije tema onoga čime sam se ja bavila”, poručila je predsednica Skupštine Kosova.\nPrema njenim rečima, bilo bi neodgovorno da je ćutala u ovoj situaciji, jer je predsednik oduzeo nadležnost Skupštini Kosova.\n“Obratila sam se sudijama Ustavnog suda kao predsednica Skupštine Kosova, a ne kao političarka. Za mene je to bila podrška integritetu skupštine. Govorila sam samo o jednoj tački, o predsednikovoj uredbi kojom je preuzeo nadležnosti skupštini. Kada neko preuzima nadležnost Skupštini Kosova neodgovorno je ćutati”, naglasila je Osmani.\nNismo okrenuli leđa Haradinaju\nOsmani je izjavila i da je uverena da se pitanje takse od 100 odsto na srpsku robu moglo prevazići između koalicionih partnera DSK i Pokreta Samoopredeljenje.\n“Na poslednjem sastanku razgovarali smo o trenutku ukidanja takse i u tom trenutku se vodio iskren razgovor između Kurtija i Osmani. Sastanak je završen bez većih neslaganja”, istakla je Osmani o sastanku na kome je i sama bila prisutna.\nPrema njenim rečima, posle tog sastanka insistirala je na nastavku konsultacija, ali velika većina u Predsedništvu je imala drugačije mišljenje. “Moj utisak je da smo mogli da se dogovorimo”, ocenila je Osmani.\nIstakla je da bivšem kosovskom premijeru Ramušu Haradinaju nisu okrenuli leđa kada je rekao da je bio izložen pritisku da ukine taksu.\nDa smo govorili jednoglasno o taksi onda bi nas Sjedinjene Države drugačije posmatrale kao državu”, poručila je Osmani.\nPonovila je stav da su odnosi Kosova sa Sjedinjenim Američkim Državama egzistencijalni.\n“Odnosi sa Sjedinjenim Državama za Kosovo su od sudbinskog značaja za postojanje naše države u ovom posebnom odnosu”, ocenila je Osmani.\nPredsednica Skupštine Kosova je u emisiji “Pressing” rekla i da je DSK prvi izneo ideju o reciprocitetu.\nPodneću ostavku ako zatraži Samoopredeljenje\nOsmani je izjavila da nema problema da podnese ostavku na funkciju u Skupštini Kosova ako tako nešto zatraži Pokret Samoopredeljenje.\n“Znate da sam izabrana zbog poverenja moje stranke i koalicionog partnera Samoopredeljenja, koji su i zvanično izneli predlog o mom nominovanju. Dobila sam glasove u Skupštini i verujem da u saradnji s kolegama dajem sve od sebe da sačuvam glas građana i da zaštitim integritet Skupštine Kosova”, navela je Osmani.\nPrema njenim rečima, ukoliko je Samoopredeljenje pita, jer žele da imenuju nekog drugog kao prva stranka, podneće ostavku bez ikakvih problema.\n“Ne nameravam da zadržim to mesto samo zato što sam jednom dobila glasove. Ako smatraju da žele da predlože nekog drugog na čelo skupštine, nemam razloga da ostanem na tom mestu. To je direktno povezano sa poverenjem poslanika, to nije povezano samo sa mojom željom”, naglasila je Osmani.


Besplatni UZ pregledi dojki za mame u Šidu\nSve mame u Šidu, a pogotovo one preko 40 godina, od 13. januara 2016. godine imaju pravo besplatan UZ pregled dojki u šidskom Domu zdravlja. U vreme kada se svakodnevno donira pomoć ljudima i ustanovama, kada se humanost testira više nego ikada, Centar za mame Šid je uspeo da dobije potvrdu da humanost nije samo ideja u jednom smeru.\n“Uzevši u obzir crnu statistiku o broju žena koje umiru od raka dojke, kao i činjenicu da većina žena ne odlazi na redovne preglede dojki, odvažile smo se da zamolimo za pomoć. Obratile smo se direktoru Doma zdravlja u Šidu, sa molbom da odobri besplatne ultrazvučne preglede dojki za sve mame koje žele da iskoriste ovu priliku, a pogotovo one preko 40 godina starosti, kako iz Šida, tako i iz sela šidske opštine”, kaže koordinatorka Centra za mame u Šidu Jelena Kovinčić.\nDirektor Doma zdravlja Šid, Dr Krsto Kureš i Dr Živadinka Pavlović Kaštelan, odlučili su da izađu u susret ovom predlogu i da odobre po jedan besplatan pregled svake srede, tokom cele 2016.godine. Bez dodatnih ulaganja, bez finansijske obaveze trećih lica, dva odgovorna i humana zdravstvena radnika, dokazala su šta jeste i šta treba da bude važno – da smo tu jedni za druge, posebno za mame, stubove svake porodice i svakog društva.\nOvo je dokaz da se zaista može pomoći kada postoji dobra volja i onda kada se to čini nemoguće, na mestima gde su potrebni različiti vidovi podrške mamama.\nSve mame sa teritorije opštine Šid mogu se javiti koordinatorki Centra za mame Šid Jeleni Kovinčić u inbox na njenom FB profilu i rezervisati svoj termin za besplatne ultrazvučne preglede, koji počinju od 13. januara 2016.godine.\nSvake srede u 11.30, jedna mama može doći na pregled i bez ikakvih troškova učiniti nešto korisno za sebe i svoje zdravlje. Svaka mama će pre odlaska na pregled dobiti papir-uputnicu od koordinatorke ove akcije Jelene Kovinčić koordinatorke, kako bi služba Doma zdravlja znala da mama dolazi na pregled u okviru akcije Centra za mame.\nKoordinatorka Centra za mame u Šidu Jelena Kovinčić smatra da ne postoji razlog da se ovakva akcija ne organizuje u svim gradovima Srbije.


Sportska akademija obeležila 20 godina postojanja – Sport\nBEOGRAD – Visoka škola strukovnih studija „Sportska akademija“ obeležila je 20 godina postojanja svečanim koktelom u Skupštini grada Beograda.\nSkup je otvorio profesor Leon Lukman, prvi direktor ove sportske institucije, koju je završilo više od 2.000 studenata u 30 sportskih grana.\n„Najveće bogatstvo Sportske akademije uz studente su naši osnivači – grad Beograd, Olimpijski komitet Srbije i Sportska društva Crvena zvezda i Partizan. To su najuglednije institucije u našoj zemlji, koje za svo ovo postojanje zaslužuju najiskrenije divljenje. Ono što njihovi sportisti postižu za sve ove godine na međunarodnim takmicenjima, ukljucujuci i Olimpijske igre su izuzetno bogatstvo ove zemlje, koje ovaj narod izuzetno zna da ceni i poštuje“, istakao je predsednik Saveta Sportske akademija Siniša Jasnić.\nNa svecanosti u Skupštini grada goste je iz pred ministartsva sporta pozdravio dr Mirko Kantar, a posebno članicu Izvršnog odbora Međunarodnog Olimpijskog komiteta Klaudiju Bokel.\nMeđu prisutnima bili su i gradski sekretar za sport i omladinu Slavko Gak, generalni sekretar OKS Đorđe Višacki, predsednik opštine Novi Beograd Aleksandar Šapić, savetnik u Sportskom savezu Srbije Dane Korica, sportski funkcioneri granskih saveza Nemanja Marjan, Darko Udovičić, Snežana Žugic, Dejan Tomašević, Slobodan Đurić i drugi.\nSport20, akademija, godina, Sportska\nOdgovor bogatima – projekat „Atlantska liga“


ŽAD tribina: Arhitektonski doprinosi neprofitnom stanovanju – Žensko Arhitektonsko Društvo\nPiše: Žaklina Gligorijević\nNa tribini o aktivizmu u okviru decembarske ŽAD izložbe “Višeslojnost” je u poslednjoj reči svakog od govornika bilo i pravo na stan, statistika o nepriuštivosti stana u Srbiji, izgubljena praksa organizovane stambene izgradnje, dobra arhitektura, odgovornost, edukacija. Bio je to odličan šlagvort za tribinu o arhitektonskim doprinosima neprofitnom stanovanju u Srbiji, održanu 07.12.2019. u RTS klubu u Hilandarskoj ulici.\nRazgovarali smo sa četvoro angažovanih beogradskih arhitekata koji se bave stanovanjem u različitim sektorima. Neki su u stambenim politikama, drugi u akivnostima vezanim za obezbeđenje stambenih potreba, u praksi, teoriji ili u civilnom sektoru.\nBranislava Žarković je jedna od osnivača i predsednica neprofitne, nevladine organizacije HOUSING CENTER, organizacije čiji je cilj unapređivanje uslova stanovanja socijalno ugroženih grupa i pružanje podrške njihovoj socijalnoj integraciji i autonomiji. Misija društva je da kroz izgradnju stambenih jedinica, podršku socijalnoj integraciji, istraživanja, javna zastupanja, edukaciju i druge aktivnosti doprinese socijalnoj uključenosti ugroženih grupa i unapredjenju kvaliteta različitih aspekata njihovog stanovanja i pruži podršku nastojanjima da se naše društvo razvija u pravcu demokratije, poštovanja ljudskih prava i uvažavanja različitosti. Branislava je pohađala poslediplomske studije iz stanovanja, dobitnica je brojnih nagrada na medjunarodnim i republičkim arhitektonskim konkursima i autorka brojnih izvedenih objekata.\n“Arhitektura socijalnog stanovanja utiče na rešavanje ne samo pitanja stanovanja već i mnogih društvenih problema. Naša odgovornost kao arhitekata je velika, mnogo šira od projektovanja ili izgradnje tih objekata.”\nSvetlana Ristić je načelnica Odeljenja za stambenu politiku, komunalne delatnosti i energetsku efikasnost Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukte Republike Srbije. Ima veliko radno iskustvo u poslovima državne uprave koji se odnose na oblasti: životne sredine, strateškog planiranja i međunarodne saradnje u oblasti stanovanja. Objavila je stručne radove koji se odnose na pitanja: održivog razvoja, integrisanja aspekata životne sredine u oblast prostornog i urbanističkog planiranja, stanovanja, kulturnog nasleđa. Koordinirala je i u velikoj meri učestvovala u izradi Nacionalne strategije socijalnog stanovanja 2012. godine a trenutno radi na izradi nove Naconalne stambene strategije. Iskustvo u državnoj upravi u ovoj oblasti osnov je za razgovor o značaju stambene politike na razvoj naših gradova, kvalitet arhitekture i kvalitet života. Zamolili smo je da nam argumentuje i predstavi stastistike i uputi nas u nacionalne stambene politike.\n„Diskusija je obogatila moje viđenje stanja arhitekture i stanovanja danas u Srbiji i moje razumevanje suštinskih problema u ovim oblastima.U oblasti stanovanja pored oblikovnih, sustiču se brojni aspekti koje najpre arhitektonska profesija treba da razume. Najznačajniji aspekti su svakako pravni i ekonomski. Sa pravnog stanovišta, najznačajnije pitanje prava na odgovarajući stan, kao osnovnog ljudskog prava, zadovoljenja osnovne potrebe ’krova nad glavom’. Sa ekonomskog stanovišta, najznačajnije pitanje je cenovna dostupnost stana.“\nDr Zlata Vuksanović Macura, arhitektkinja urbanistkinja, naučna je saradnica Geografskog instituta “Jovan Cvijić” SANU. Objavljuje naučne i stručne radove i istražuje u oblastima neformalnih naselja, istorije gradova Srbije, istorije urbanizma i arhitekture, socijalnog stanovanja, stanovanja Roma i zaštite kulturnog nasleđa. Radila je kao istraživačica i konsultantkinja u oblasti stanovanja u UN Habitat i nacionalnim projektima i poznavalac je socijalnih stambenih politika u svetu i Evropi. Učestvuje u izradi nacionalnih strateških dokumenata u oblasti socijalnog stanovanja, stanovanja Roma i socijalne inkluzije. Objavila je više radova u domaćim i međunarodnim naučnim i stručnim zbornicima i časopisima i više knjiga u ovoj oblasti. Članica je većeg broja međunarodnih i domaćih radnih tela vezanih za socijalno stanovanje. Zlata se podsetila kako su je profesionalni izbori prirodno vodili od angažovanja u unapređenju stambenih uslova ranjivih grupa, preko urbanističkih procedura do nauke u kojoj danas uživa i doprinosi kroz istraživački rad.\nNatalija Ristanović je, nakon rada u nekoliko manjih arhitektonskih biroa, započela samostalnu praksu 2005. god. U okviru svog 3A studia najčešće radi za lokalne klijente na poslovima projektovanja manjih objekata i enterijera. Učesnik je domaćih i medjunarodnih konkursa, debata, strukovnih izložbi, bila je članica stručnih žirija i konsultantkinja. U saradnji sa Ivković Zoranom poslednjih 10 godina radi na projektovanju i realizaciji objekata. Natalija je izgradila afinitet za istraživanje stambeno priuštivih solucija, i odatle angažovan profesionalni odnos i poštovanje konteksta arhitekture koju projektuje. Dovela je u odnos projekte skupih enterijera i arhitekture za one koji jedva mogu da priušte stan, pitanje stambenih propisa i njihovu održivost u praksi a u diskusiju se uključio i kolega Ivković sa konkretnim primerima neusklađenih urbanističkih parametara, stambenih propisa i zahteva tržišta. Mi, urbanisti, tu imamo punu odgovornost i široki prostor za delovanje u zahtevnoj i kompleksnoj situaciji.\nPredrag Milutinović je autor arhitekture više javnih objekata, individualnih i kolektivnih stambenih objekata, industrijskih objekata, objekata specijalne namene, enterijera javnih, poslovnih i stambenih objekata. Dobitnik je značajnih nagrada i priznanja za svoje projekte. Učesnik je javnih i pozivnih konkursa, na kojima je ostvarivao zapažene rezultate. Osnivač je Arhitektonskog studia Mapa Architects. Osim projektovanjem bavi se procesima razvojem investicija, rukovođenja i koordinacije projektovanjem i izgradnjom velikih objekata i kompleksa. Objavljuje u štampanim i elektronskim medijima, izlaže redovno na Salonu arhitekture Muzeja Primenjene Umetnosti u Beogradu, Salonu DaNS u Novom Sadu. Bio je učesnik mnogih žirija u oblasti Arhitrekture i umetnosti, između ostalih Salona Arhitekture Muzeja Primenjene Umetnosti u Beogradu, žirija i Stručnog saveta za pripremu nastupa Republike Srbij na 16. Bijenalu Arhitekture u Veneciji 2018. godine. Njegova isustva i ocene dragoceni su za uspostavljanje balansa ili partnerstva dva različita ali komplementarna sektora, privatnog i javnog.\nZa početak razgovora tri su pitanja bila postavljena svim učesnicima: šta ste očekivali od karijere dok ste studirali arhitekturu i kako ste stigli do teme kojom se bavite? Koje su osobine i veštine potrebne za uspeh u toj oblasti? U prijatnoj prijateljskoj atmosferi razvio se neobičan razgovor zrelih, ostvarenih profesionalaca u kome je svaki iskaz izazivao pažnju, osmeh i reakciju, inspirativnu za sve generacije i posebno mlade arhitekte. Na kraju su upitani šta mogu oni lično a šta arhitektonska profesija da učini za unapredjenje stambene situacije u Srbiji, u najširem smislu. Iako svi složni u oceni da je arhitektura tek jedan važan element multidisipinarne, kompleksne društvene oblasti stanovanje, svako je imao predlog za unapređenja počev od sopstvenog i našeg zajedničkog delovanja. Razgovor je otvorio apetite učesnika i prisutnih, a mi smo obećali da pronađemo formu i povod da se on nastavi.\nOvde smo odabrali jedan od odgovora koji su osnov za razvijanje ove važne teme u budućnosti. „Proces u kojem smo zarobljeni i koje predugo traje je tranzicija, koja već dugo ne pruža zadovoljavajuće odgovore za razvoj stanovanja i arhitekture. Ove “skupe“ delatnosti su najvećem broju ljudi u Srbiji nedostižne na zvaničnom tržištu nekretnina, pa se posledično većina ljudi iz njega isključuje i u cilju rešavanja životnih pitanja uključuje u neformalno tržište. Ono nekontrolisano troši zemljišne resurse, ignorišući građevinska pravila, narušavajući uslove stanovanja i kao takvo će dugo predstavljati jedan od ključnih izazova arhitektonske, ali i brojnih drugih profesija, koje samo udruženo mogu da pomere stanje sa mrtve tačke“.\nPosted in Aktivnosti, Događaji.\n← ŽAD tribina: Slojevi nasleđa Beograda\nŽAD primedbe na predlog PDR… →


Reciklirajmo, sortirajmo, za ljepšu BiH - Akta.ba\n08.05.2020 10:18:27 / Izvor: Akta.ba\nSvaki pojedinac može pomoći da naš okoliš ne bude ukrašen smećem, a urbana područja bez otpada kojem nije mjesto u parkovima i oko zgrada. Koliko su pojedinici odgovorni za sortiranje i odlaganja otpada toliko su i poslovni subjekti, te institucije značajna karika u lancu reciklaže.\nDa li znate da su u BiH proizvođači, punioci, uvoznici, distributeri i trgovci obavezni da recikliraju ambalažni otpad koji nastaje na tržištu nakon konzumiranja njihovih proizvoda i to u procentima koje određuje država?\nMisija Ekopaka je omogućiti ispunjavanje zakonskih obaveza u skladu sa Pravilnikom za upravljanje ambalažom i ambalažnim otpadom po najnižim održivim troškovima za sve svoje klijente i za dobrobit cijele zajednice.\nPrimjena zakonodavstva o ambalaži i ambalažnom otpadu u skladu sa najboljim iskustvima i znanjima iz Evrope i svijeta.\nTAGOVI: ekopak reciklaža otpad ambalaža