Vesti online / Svet / / Srca drhte i posle sto godina\nSrca drhte i posle sto godina\nKomemorativnom akademijom, izložbama, filmskom projekcijom i promocijom knjige, u Vojnom memorijalu u Kanberi srpska zajednica u Australiji odala je dužno poštovanje Australijancima i Novozelanđanima koji su pomagali srpskim civilima, kao i srpskoj vojsci, lekarima i medicinskom osoblju tokom Prvog svetskog rata.\nUveličali svečanost: Ševarika, Despotović. konzul Radošević, prota Perić i direktor Nidda Verlag Aleksandar Vidaković\nStogodišnjica od završetka Velikog rata bila je prilika da se naša zajednica podseti na herojstvo i stradanje našeg naroda, o čemu je tadašnji svet sa divljenjem govorio.\nOsim predstavnika diplomatskog kora, australijske vlade i opozicije, komemorativnim svečanostima su prisustvovali predstavnici srpskih organizacija, među kojima istaknuti članovi naše zajednice iz Kanbere, Sidneja i Melburna.\nPrisutni su bili i senator Džim Molan, episkop australijsko-novozelandski Siluan, generalni konzul Srbije u Sidneju Branko Radošević, Vaso Despotović, direktor Beoeksporta, Aleksandar Vidaković, direktor NIDDA VERLAG iz Frankfurta, izdavača "Vesti", predstavnici Srpske pravoslavne crkve i medija, univerzitetski profesori i mnogi drugi. Među prisutnima su bili i potomci Australijanaca koji su bili u Srbiji ili sa Srbima u Prvom svetskom ratu.\nSkup je bio prilika da se naša zajednica upozna sa hrabrošću nekih od 1.500 Australijanaca koji su bili u Srbiji ili sa Srbima na Solunskom frontu, a do kojih je došao istraživački tim predvođen istoričarem Bojanom Pajićem iz Melburna.\nPrisutne je prigodnim govorom pozdravio i episkop Siluan.\nPrisutni su tokom skupa u Kanberi o tradiciji diplomatskih odnosa između Srbije i Australije čuli i podatak da je prvi počasni konzulat otvoren u Melburnu 1882. godine.\nOvom prilikom podsetilo se i na nesebničnu novčanu pomoć koju su Australijanci slali za Srbiju. Između ostalih, posredstvom počasnog konzula Artura Iglstona, poslato je tadašnjih 20.000 funti za Srbiju, što su tada bila ogromna sredstva.\nNa početku komemorativnog skupa u Vojnom memorijalu, hor crkve Lazarica iz sidnejske Aleksandrije izveo je himne Srbije i Australije. Grupa mladića naše zajednice, obučenih u uniforme srpske vojske iz Prvog svetskog rata emotivno je podsetila na mladost koja je stradala tokom tih teških ratnih događaja.\n- Danas se sećamo kraja tragičnih događaja koji su pogodili naše zemlje pre sto godina. U isto vreme sećamo se velikih ličnih odricanja i nesebične snage koja je pratila tragični rat - rekao je ambasador Miroljub Petrović okupljenima u Vojnom memorijalu i podsetio da je na istom mestu, pre četiri godine, komemoracijom obeležena stogodišnjica početka Prvog svetskog rata.\nKako se čulo, 15. septembar - kao dan održavanja komemorativne svečanosti u Kanberi, izabran je povodom godišnjice bitke na Dobrom polju kojom je zapravo i počeo proboj Solunskog fronta, tokom kojeg je srpska vojska sa svojim saveznicima počela oslobađanje Srbije.\nAustralijanaca i Novozelanđana Srbija je odlikovala za hrabrost\nU svom govoru, ambasador Petrović podsetio je na istorijske činjenice o stradanju srpske vojske i civila u Velikom ratu, kao i herojstvu i golgoti kroz koju su prošli naši preci u očuvanju slobode.\n- Patnje Srbije u Velikom ratu bile su nemerljive. Prema statističkim podacima Pariske mirovne konferencije, Srbija je kraj rata dočekala sa 28 odsto manje stanovnika. Broj poginulih Srba u ratu bio je 1.247.435 ljudi, od čega je bilo čak 845.000 civila. Toliko veliki gubitak ljudskih života govori i o velikim gubicima u infrastrukturi i privredi, razornim posledicama na prirodne resurse - rekao je, između ostalog, ambasador Petrović.\nSrpski diplomata govorio je i o patnjama kroz koje su prošli srpska vojska i njeno civilno stanovništvo tokom povlačenja kroz Albaniju i bitaka za Solunski front. O tim događajima svedočili su i Australijanci i Novozelanđani koji su došli u Srbiju da bi bili s ljudima iz tog dela sveta.\n- Srbija je ordenjem za hrabrost nagradila 170 Australijanaca i Novozelanđana - podsetio je ambasador Petrović.\nAUSTRALIJA Nema slavlja bez baklava\nSVET Bonirig dočekao srpsku Novu


Pet naslova u užem izboru za Nagradu "Milica Stojadinović Srpkinja" | SC Radar\nPet naslova u užem izboru za Nagradu "Milica Stojadinović Srpkinja"\nŽiri za dodelu nagrade “Milica Stojadinović Srpkinja” Zavoda za kulturu Vojvodine objavio je pet naslova koji su ušli u uži izbor za najbolju knjigu poezije ženskog autora.\nŽiri u sastavu: dr Zoran Đerić, predsednik, dr Dragana V. Todoreskov i Franja Petrinović razmatrao je 14 pesničkih knjiga autorki objavljenih od oktobra 2016. do oktobra 2017. godine na srpskom jeziku koje su pristigle na Konkurs Zavoda za kulturu Vojvodine.\nU uži izbor za nagradu odabrano je sledećih pet knjiga pesama: “Plaža nesanica” Jasmine Topić (Kulturni centar Novog Sada), “Kabanica za suze” Lidije Ćirić, (PROM PRODUKCIJA), “Od(a)brane pesme” Dragice Stojanović (Gramatik), “09:99 ujutru” Jelene Anđelovske (Kontrast izdavaštvo) i “Kowloon” Anje Marković (Kontrast izdavaštvo).\nKonačna odluka o ovogodišnjoj dobitnici nagrade “Milica Stojadinović Srpkinja” biće doneta 16. novembra, prenosi Zavod za kulturu Vojvodine.


29.10.2021 u 18:30\nNjUJORK- Majkrosoft je danas pretekao Epl po tržišnoj kapitalizaciji i postao najvrednija svetska kompanija čijim se akcijama trguje na berzi, pošto je izveštaj o poslovanju američkog proizvođača ajfona izneverio očekivanja. Na trgovanju na Vol Stritu do 10:30 časova po istočnoameričkom vremenu, Majkrosoft je imao tržišnu kapitalizaciju u iznosu od 2,45 biliona dolara, dok je Eplova iznosila oko 2,41 biliona dolara, javlja Si-En-Bi-Si. Epl je izvestio u četvrtak uveče da je periodu jul-septembar, što je četvrti kvartal u kompanijskoj fiskalnoj godini, ostvario prihode u iznosu od 83,4 milijarde dolara zbog problema u lancu snabdevanja. Na Vol Stritu se predviđalo da će iznositi 84,3 milijarde, prenosi Tanjug. Glavni izvršni direktor Epla Tim Kuk je rekao da je manjak prihoda\n29.10.2021 u 17:19\nIzbor Kristofera Hila blokiran zbog Severnog toka 2\nVAŠINGTON – Kandidat za mesto ambasadora SAD u Beogradu, Kristofer Hil i još dvadesetak njegovih kolega još uvek nisu potvrđeni u Senatu, jer je republikanski senator Ted Kruz blokirao čitav proces zbog odustajanja administracije Džozefa Bajdena od blokade ruskog projekta „Severni tok 2”. Kako navodi Vašington post, među kandidatima čiji je izbor, bar za sada, obustavljen su Bajdenov favorit za mesto ambasadora u Beogradu, Kristofer Hil i verovatni budući šef američkih diplomata u Prištini, Džefri Hovenier. Na pitanje Tanjuga da li je tačno pisanje Vašington posta, iz Ambasade SAD u Beogradu rekli su da ne žele da komentarišu te navode. Jedini Bajdenov kandidat čiji se izbor ne dovodi u pitanje je budući ambasador SAD u Pekingu, Nikolas Burns. Osim Kruza, izbor većine\nSANTA FE - Osoba koja je bila zadužena za oružje na snimanju filma Aleka Boldvina Hana Gutijerez rekla je istražiteljima da je proverila oružje, ali da u njemu nije bilo pravih metaka pre fatalnog incidenta prošle sedmice u kojem je poginula snimateljka. Prema sudskim dokumentima koji su danas objavljeni, oružar Hana Gutijerez takođe je kazala da municija nije bila obezbeđena tokom pauze za ručak na setu vesterna koji se snimao u Santa Feu, u Nju Meksiku, preneo je Rojters. Policija Santa Fea je inače danas održala konferenciju za novinare na kojoj je izvestila o novim detaljima o ubistvu Haline Hačins na setu filma Rust. Radi se o prvoj takvoj konferenciji nakon tragičnog ubistva snimateljke. Incident se dogodio u četvrtak poslepodne na snimanju filma Rust na ranču Bonanca Krik\n27.10.2021 u 17:40\nAmerika izdala prvi pasoš sa rodnom oznakom „iks”\nVAŠINGTON – SAD su izdale danas prvi pasoš sa rodnom oznakom „iks”, koja se odnosi na osobe koje se ne identifikuju ni kao muškarci ni kao žene, saopštio je danas Stejt department. Kako se navodi u saopštenju, SAD očekuju da će naredne godine moći da ponude više opcija. Specijalna izaslanica SAD za prava pripadnika LGBTQ zajednice Džesika Stern nazvala je ovaj potez istorijskim, ocenivši da se njime vladina dokumenta usklađuju sa „realnošću u kojoj živimo”, prenosi AP. „Kada neko dobije lična dokumenta koja održavaju njegov pravi identitet, živeće sa više dostojanstva i poštovanja”, rekla je Stern, javlja Tanjug. Stejt department nije objavio kome je izdat pasoš sa oznakom „iks”.\n27.10.2021 u 12:02\nPoštanska marka povodom 140 godina diplomatskih odnosa sa Amerikom\nPošta Srbije predstavila je danas posebno izdanje poštanskih marki povodom 140 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa Srbije i SAD. Centralni motiv na poštanskoj marki je dvoglavi orao sa krilima koja simbolično predstavljaju zastave Srbije i SAD. Na promociji filatelističkog izdanja u muzeju PTT, ambasadoru SAD u Beogradu Entoni Godfriju uručena je luksuzna filatelistička edicija kao specijalan poklon za američkog predsednika Džozefa Bajdena i za potpredsednicu SAD Kamalu Haris. Ambasador Godfri je zahvalio na originalnom obeležavanju jubileja i pohvalio dizajn marke koji slikovito predstavlja odnos dveju zemalja koji počiva a na zajedničkim vrednostima i zajedničkoj viziji budućnosti. „Naše partnerstvo traje 140 godina i odraz rešenosti da se zajedno borimo sa\nVAŠINGTON - Američki predsednik Džozef Bajden potpisao je danas ukaz kojim se od 8. novembra uvode nova pravila za vakcinisane strane putnike i ukidaju stroga ograničenja na putovanja za Kinu, Indiju i veći deo Evrope , saopštila je Bela kuća. Vanredna putna ograničenja za dolazak u SAD prvi put su uvedena početkom 2020. godine kako bi se sprečilo širenje kovida-19. „U interesu je Sjedinjenih Američkih Država da se odstupi od ograničenja koja su se ranije primenjivala tokom pandemije kovida-19 i da usvoje politiku vazdušnog saobraćaja koja se prvenstveno oslanja na vakcinaciju kako bi se unapredio siguran nastavak međunarodnih avio-putovanja u Sjedinjene Države”, navodi se u Bajdenovom ukazu, prenosi Rojters. Bela kuća je potvrdila da su mlađi od 18 godina izuzeti iz novih pravila o\nAmeričke vazduhoplovne snage su u okviru obuke u slučaju rata protiv Moskve poslale lovce F-16 na aerodrom najbliži ruskim granicama na ostrvu Šemja, piše „Forbs“. Stručnjak „Forbsa“ Dejvid Eks piše u članku da od maja ove godine komanda vazduhoplovstva SAD izvodi vežbe na Aljasci. Glavni zadatak je vežbanje sletanja i poletanja na što više malih aerodroma, ističe se u materijalu. „Te vežbe su bile proba velikog rata protiv Rusije. Ratno vazduhoplovstvo očekuje da će u ratnom periodu Rusi napasti velike baze balističkim i krstarećim raketama“, naglasio je američki ekspert. S tim u vezi, on dodaje da u slučaju sukoba vazduhoplovstvo može da garantuje da će makar neki avioni preživeti bombardovanje i uspeti da pruže otpor. Autor teksta je primetio da se vojna baza na ostrvu\n„Vašington i milijarder Džordž Soroš, koristeći svoj novac, medije i mreže, pokušavaju da pridobiju mađarsku levičarsku opoziciju, rekao je mađarski premijer Viktor Orban ispred nekoliko desetina hiljada pristalica u centru Budimpešte. Viktor Orban, koga sledeće godine očekuje tesna izborna trka, optužio je Brisel i Vašington za pokušaje mešanja u mađarsku politiku i pozvao svoje pristalice da brane dostignuća njegove nacionalističke vlade tokom decenije na vlasti. „Ali nije važno šta oni u Briselu, Vašingtonu i medijima koji su dirigovani iz inostranstva žele. Mađari će sami odlučivati o svojoj sudbini“, rekao je Orban. Rojters navodi da su se u mađarskoj prestonici okupile desetine hiljada ljudi, obeležavajući protivsovjetski ustanak iz 1956. i da bi podržali nacionalističkog\nVAŠINGTON- Američki predsednik Džozef Bajden i francuski predsednik Emanuel Makron razgovarali su danas o saradnji u oblasti bezbednosti u Sahelu i Indo-Pacifiku, kao i naporima da se omogući snažnija evropska odbrana, saopštila je Bela kuća. U saopštenju se navodi da Bajden i Makron planiraju da se sastanu ovog meseca na Samitu G20 u Rimu kako bi nastavili razgovore, prenosi Rojters. Predviđeno je i da se potpredsednica SAD Kamala Haris takođe sastane sa Makronom tokom posete Parizu u novembru, u cilju pojačanih napora za popravku odnosa između SAD i Francuske, narušenim potezom Australije koja je raskinula francuski ugovor o podmornicama u korist pakta sa Vašingtonom i Londonom prošlog meseca, prenosi Tanjug.\nVAŠINGTON- Pentagon je danas saopštio da je američka vojska uspešno izvršila tri testiranja „prototipova” komponenti hipersoničnih raketa koje će se koristiti za razvoj novog tipa naoružanja. Tri probe su uspešno sprovedene u centru američke svemirske agencije NASA u saveznoj državi Virdžiniji, saopštio je Pentagon, prenosi Rojters. Probe su bile namenjene testiranju tehnologije i sposobnosti prototipova naprednih hipersoničnih sistema u realnom okruženju, dodaje se u saopštenju. Takođe je najavljeno da će mornarica i vojska sprovesti zajednički test letenja hipersonične rakete u fiskalnoj 2022. godini, koja je počela prvog oktobra, prenosi Tanjug. Hipersonično oružje putuje u gornjim slojevima atmosfere sa više od pet puta većom brzinom od zvuka, ili oko 6.200 km/h. SAD\n04.12.2021 u 16:49\nBlokada završena, saobraćaj se normalizuje


VREMENSKA PROGNOZA 17.JANUAR: Danas sunčano i toplije, do 13 stepeni ! | Happy BSC portal\nJutarnja temperatura biće od -9 do 3, najvisa dnevna od 6 do 13 stepeni, saopštio je RHMZ.\nU subotu hladnije, pre podne suvo, posle podne i uvece na severu i zapadu sa kisom koja ce tokom noci prelaziti u susnezicu i sneg. U nedelju i ponedeljak oblacno sa mesovitim padavinama, kisom i snegom. Od utorka hladnije, povremeno sa snegom u svim predelima.


Microsoft testira Quick Search tastere u Windowsu 10 - BIGportal.ba\n7 Novembra, 2019 7 Novembra, 2019 03\nMicrosoft je načinio nekoliko manjih izmena za Windows 10 search funkciju, koja je sada dizajnirana kako bi pomogla korisnicima da svakodnevne informacije dobiju značajno brže.\nSearch Home će sada imati tabove za vreme, vesti, “today in history” i filmove, a ovo će biti smešteno u dnu prozora. Kompanija je takođe implementirala nekoliko malih izmena u dizajnu za web preview u rezultatima pretrage. U pratećim fotografijama je vidljivo kako to izgleda sada.\nPomenute izmene se poklapaju sa najnovijim buildom Windowsa 10, ali će se pojaviti korisnicima koji imaju buildove od verzije 1089 do 20H1. Funkcija za brzu pretragu (quick search) je za sada dostupna samo u SAD, ali će uskoro postati dostupna i globalno.


Početak suđenja Rasimu Deliću, nastavak četiri procesa - Nadlanu.com\nHAG, 8. jula 2007. (Beta) - Suđenje bivšem načelniku Glavnog štaba Armije BiH Rasimu Deliću počeće u ponedeljak pred Haškim tribunalom, iako je tužilaštvo u poslednjem trenutku, prošle nedelje, podnelo zahtev da taj proces bude ustupljen Državnom sudu BiH u Sarajevu.\nDelić je optužen za zločine mudžahedina i drugih pripadnika Trećeg korpusa ABiH nad hrvatskim i srpskim zarobljenicima i civilima 1993-95.\nGeneral Delić se dobrovoljno predao Tribunalu u februaru 2005. i izjavio je da nije kriv, a zatim je pušten na privremenu slobodu sa koje se prošle nedelje vratio u pritvor u Sheveningenu.\nO zahtevu glavne tužiteljke Karle del Ponte da suđenje Deliću bude prebačeno u Sarajevo još nije donelo odluku posebno veće Tribunala. Sudsko veće koje će voditi proces odbilo je prateći zahtev Del Ponteove da se početak suđenja, u međuvremenu, odloži.\nNarednih dana pred sudom u Hagu biće nastavljena suđenja penzionisanom generalu Vojske Republike Srpske Dragomiru Miloševiću, optuženom za granatiranje Sarajeva 1994-95 i bivšem makedonskom ministru unutrašnjih poslova Ljubetu Boškovskom, kome se na teret stavljaju zločini nad albanskim civilima u okolini Skoplja 2001. godine.


Suniog: Kosovo ima budućnost u Evropskoj Uniji • RTK\nAmbasador Evropske Unije u Prištini Tomaš Suniog preneo je, povodom obeležavanja 9. maja Dana Evrope, poruku da Kosovo ima ima budućnost u Evropskoj Uniji.\nU video obraćanju na Fejsbuku, koje je započeo pozdravom na albanskom i srpskom jeziku, Suniog je istakao da Dan Evrope predstavlja proslavu zajedničkih vrednosti i naglasio da pripada kako građanima Kosova tako i onima iz Evropske unije.\n"Dan Evrope 9. maj nas podseća na jedinstvo i zajedničku sudbinu naše Unije i naših partnera na Zapadnom Balkanu. Ovaj dan pripada građanima Kosova koliko i građanima EU. Predstavlja proslavu zajedničkih vrednosti u koje verujemo", istakao je Suniog.\nOn je naglasio da Kosovo ima budućnost u Evropskoj uniji i da ne postoji alternativa evropskom putu.\n"EU neće biti celovita bez svih zemalja Zapadnog Balkana. Čvrsto sam uveren da se, uprkos izazovima pandemije koronavirusa, privremenim razlikama u mišljenju, uloga Evropske Unije nikada neće smanjiti i da će ona i dalje biti najbliži partner Kosova", rekao je Suniog.\nPored toga Suniog je izrazio posvećenost Evropske unije u pomoći Kosovu u ekonomskom oporavku, jačanju demokratije i zapošljavanju mladih.\n"EU je osigurala finansijska sredstva za borbu protiv socijalnih i ekonomskih efekata trenutne krize kroz humanitarnu pomoć, grantove i zajmove. Stoga budimo zajedno danas da bismo obeležili Dan Evrope i proslavili zajedničke vrednosti Kosova i Evropske unije", rekao je Suniog.


UEFA odlučila, Zvezda će imati posla sa Portugalcima, Partizan sa Švajcarcima - Sportske.net\nUEFA odlučila, Zvezda će imati posla sa Portugalcima, Partizan sa Švajcarcima\nRevanši mogu da počnu...\nZa njega je Zvezda ''sve na svetu''Zvezda - Miloje otkrio dve dobre vesti, progovorio i o pojačanjuPartizan - Zakazano novo zasedanje, da li će Đukić opet biti tema?Zvezda pobedila Bazel, neka se spremi Fulam!Novi Zvezdin napadač na ''skeneru'' Aleksandra Prijovića, šta navijači mogu da očekuju?\nPosle pobeda pred svojim navijačima u prvim mečevima drugog kola kvalifikacija za evropska takmičenja, Crvena zvezda i Partizan saznali su danas i koje će im sudije deliti prvadu u revanšima koji će biti odigrani u Litvaniji.\nZvezda u sredu igra revanš meč sa Suduvom, koju je na ''Rajku Mitiću'' ubedljivo savladala sa 3:0. Glavni sudija u toj utakmici biće Portugalac Tijago Bruno Lopez Martins, a pomagaće mu zemljaci Kampos i Almeida.\nMartins ima 38 godina, a na Mundijalu u Rusiji imao je ulogu u VAR studiju, tokom utakmice između Francuske i Australije.\nDan kasnije, Partizan će takođe igrati u Litvaniji, ali protiv Trakaija, u drugom kolu kvalifikacija za Ligu Evrope.\nCrno-beli su prvi meč dobili sa 1:0, neizvesnost je ovde znatno veća nego u dvomeču Zvezde i Suduve, a glavni sudija u revanšu biće švajcarski arbitar, 37-godišnji Štefan Klosner. Njegovi pomoćnici biće takođe Švajcarci - Remi Zgaragen i Efe Kurnaca.\nKlosner nije sudio našim klubovima, ali jeste našoj omladinskoj reprezentaciji protiv Rumunije 2012, u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo. Taj meč naš tim je dobio sa 3:0. Dve godine kasnije na U19 Evropskom prvenstvu sudio je i meč Srbija - Ukrajina koji je završen rezultatom 1:1.


KOALICIJA 27: Uključiti civilni sektor u pregovarački proces o životnoj sredini – MEDIJA CENTAR VOJVODINE\nby Kristina Molnar · Mart 2, 2017\n“Krajnje je vreme da se napusti deklarativan pristup i da se očuvanje i unapređenje životne sredine formuliše kao jasan prioritet vlasti”\n“Ukjučivanje civilnog sektora ključno je u pregovaračkom procesu. Sam proces nije samo pitanje vlade i institucija već je neophodno da se pojedinci aktivno uključe zbog toga što se ono što se ispregovara u tom procesu i sve što sledi posle toga, implementira na lokalnom nivou i direktno se odražava na naše živote. Inicijative pojedinaca razvijaju se kroz organizacije kao što je ‘Arhus centar’ i zato je važno napomenuti da će ova i sve ostale organizacije koje su se uključile i žele da učestvuju u procesu imati podršku EU Info pointa”, istakla je menadžerka EU Info pointa u Novom Sadu Biljana Viduka.\n“Neophodno je što pre integrisati zahteve zaštite životne sredine u razvojne strategije i planove, a za to nam je potreban jasna opredeljenost Vlade i intenzivna saradnja svih relevantnih sektora“, kazao je on.\nKompletan izveštaj Koalicije 27 u PDF formatu se nalazi na linku: Koalicija-27-Izveštaj-iz-senke-2016\nTags: Aarhus centarEUKoalicija 27konferencija za novinareNGOWWF\nNext story Gruhonjić: SNS je balon koji će se izduvati\nPrevious story Konsultativni sastanak Informisanje na manjinskim jezicima u kontekstu evropskih integracija – Poglavlje 23\nALEKSEJ KIŠJUHAS: Dani poraza


Predsednica vlade Hong Konga Keri Lam izjavila je danas da će do daljeg biti odloženo usvajanje predloga zakona koji bi omogućio izručenje osumnjičenih Kini radi suđenja.\nKeri Lam je to izjavila nakon masovnih protesta u Hongkongu koji su organizovani zbog nezadovoljstva zakonom, prenosi Rojters i podseća da je više od milion ljudi bilo na ulicama, a došlo je i do sukoba s policijom, koja je koristila suzavac i gumene metke.\nAgencija je ocenila da je ovo jedan od najvećih ustupaka hongkonške vlade otkad je ta bivša britanska kolonija vraćena pod kinesku kontrolu 1997. godine.\nKeri Lam je naglasila da će doći do obustave rada na predlogu zakona, a da će o daljim koracima biti odlučeno nakon razgovora sa svim stranama.\nProtivnici zakona smatraju da osumnjičeni koji bi bili izručeni Kini ne bi u toj zemlji imali pravično suđenje.\nKonzulat SAD u Hongkongu pozdravio je odluku administracije.


AMERIČKI MEDIJI UPOZORAVAJU O RUSKOM PVO: SAD i NATO treba da se plaše S-400! Evo i zašto...\n20-06-2019 11:07 Ratni izveštaji Naoružanje Izdvojeno Svet Planeta\nSjedinjene Američke Države i njihovi saveznici iz NATO-a bi trebalo da se plaše protivvazdušnih raketnih sistema S-400, zbog mogućnosti njihove upotrebe u svojstvu sredstava za borbu u ekonomskom ratu, piše „Nešenel interest“.\nKako se navodi, sistem S-400 ima niz strateških prednosti. Prva prednost je profit od prodaje protivvazdušnih sistema. Među već postojećim i potencijalnim kupcima su Indija, Kina, Turska, Saudijska Arabija i Katar. List piše da to doprinosi diversifikaciji ekonomije i stvara bazu za modernizaciju naoružanja.\nList ističe i mogućnost korišćenja sistema protivvazdušne odbrane u „hibridnom ratu“.\nPrema pisanju „Nešenel interesta“, prodaja sistema S-400 Turskoj već je dovela do podele unutar NATO-a. Ako dogovor između Rusije i Turske bude do kraja realizovan, Moskva će razmestiti svoje sisteme sa moćnim radiolokacionim stanicama na teritoriji NATO-a.\nZaključuje se da Vašington ne preti bez razloga Ankari sankcijama i isključenjem iz programa F-35 zbog kupovine ruskog oružja. Turske vlasti su naglasile da neće odustati od kupovine S-400.\nZašto Rusija tako ubrzano potapa američku imperiju pročitajte OVDE.\nTRAMP: Iran je upravo napravio veoma veliku grešku!\n"IGRA PRESTOLA" NA ČEČENSKI NAČIN: Putinov pulen ponovo podigao prašinu poslednjom objavom na Instagramu! (VIDEO)\nDIVERZANTI STOP: Brigada koja štiti Krimski most jača za četiri broda „Gračanok“\nRAZOTKRIVENA ŠOKANTNA ZAVERA U EU: Nemačka, Francuska i Holandija se urotili da urade sledeće! Evo šta je u pozadini!\nEVROPA ŠOKIRANA: Ubili 74 migranta a evo koje kazne su dobili za to\nRUSKI EKSPERT UPOZORAVA - DOLAZE DIGITALNI TERORISTI: Pokušavaju da kontrolišu internet, postaće opasniji od nuklearnog naoružanja (VIDEO)


U Galenici "iznad crte" još 150 radnika\n11/12/2017 | 11:06\nU Galenici “iznad crte” još 150 radnika\nDo petka, kada je istekao rok u kome su radnici Galenike mogli da se prijave za dobrovoljni odlazak iz fabrike, za tu opciju odlučilo se 125 radnika, dok je iznad crte koja se smatra optimalnom još gotovo 150 zaposlenih, saznaje Danas.\nPrema uslovima koje su početkom prošle nedelje objavili novi vlasnici, predstavnici luksemburške kompanije Elijus, iza koje stoje brazilske firme EMS i Gronin, radnici koji se sada prijave imače otpremninu od 400 evra po godini staža provedenog u Galenici, ali kako nisu proglašeni i tehnološkim viškovima, oni će moći da se prijave u evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje, ali ne i da u narednih godinu dana primaju nadoknadu zbog gubitka posla. Ovaj potez novih vlasnika je i očekivan, jer je i tenderskim uslovima bilo ograničeno da se broj zaposlenih ne sme spustiti ispod 900, pa je i neposredno pred prodaju takođe bio organizovan jedan krug odlazaka tako da je fabrika nove vlasnike dočekala sa oko 1.150 radnika.\nOno što, međutim, zbunjuje zaposlene, jeste najava ministra privrede Gorana Kneževića da država očekuje od Brazilaca investicije vredne više od 5,5 miliona evra, što bi trebalo da otvori i do 2.500 novih radnih mesta.\nPočinje raspodela EU sredstava za srpsku poljoprivredu


V. B. 4. septembra 2017. 14:10\nU slučaju da izbije oružani sukob između Rusije i Amerike, interventne snage SAD u Evropi ne bi izdržale napad ruske vojske, jer su neadekvatno organizovane i opremljene zastarelom tehnologijom, piše „Politko“ analizirajući izveštaj Pentagona.\nPre svega, to se odnosi na 173. Vazušno-desantnu brigadu koja je stacionirana u italijanskom gradu Vićenci, a prema planu NATO-a, trebalo bi da ona ona sebe primi prvi udarac neprijatelja.\nU izveštaju Pentagona, predlaže se da se akcenat stavi na razvoj lakih tenkova za izviđanje, koji bi morali da budu opremljeni zaštitom od ruskih protivoklopnih raketa. Međutim, čak i da se već postojeći prototip brzo razvije, do toga da oni stignu do 173. brigade, proći će nekoliko godina, a u međuvremenu će odbrana morati da se osloni na teške oklopne jedinice. Jedan od velikih izazova u planiranju odbrane jesu i ruski ometači i druga elektronska oprema.\nNeki bivši oficiri koji su pročitali izveštaj Pentagona nadaju se da će on biti zvono za uzbunu koje će u fokus ponovo staviti Istočnu Evropu i napetost s Rusijom, kaže se u tekstu koji je objavio „Politiko“.\nMožda Hitler opet da napadne rusiju?


Medvedev: "Ruski politički sistem nije stvar zapadnjaka" - Klix.ba\nMedvedev: "Ruski politički sistem nije stvar zapadnjaka"\n6.12.2011. u 16:13\nRuski predsjednik Dmitrij Medvedev izjavio je u utorak da ruski politički sistem nije "stvar" zapadnjaka, nakon što su posmatrači OSCE-a kritizirali preveliku bliskost između ruske države i stranke Vladimira Putina, pobjednika na općim izborima održanim u nedjelju.\n"Što se tiče političkih stranaka, one su u kompetenciji ruskih vlasti, a ne međunarodnih organizacija", izjavio je Medvedev na kojeg se pozvala agencija Ria Novosti.\n"Što one nadgledaju izbore, kršenja, to je jedna stvar, ali politički sistem nije njihova stvar", dodao je on.\nOrganizacija za sigurnost i saradnju u Evropi (OSCE) ocijenila je u ponedjeljak da je "politička konkurencija" za vrijeme izborne kampanje u Rusiji bila "ograničena i nepravedna" i istakla "nedostatak nezavisnosti" izbornih vlasti i medija i veliku bliskost države i Putinove stranke Ujedinjena Rusija.\nPosmatrači OSCE-a su također konstatirali "kršenja" prilikom glasanja na općim izborima u Rusiji na kojim je Putinova stranka dobila apsolutnu većinu u donjem domu parlamenta iako je dobila manje glasova nego na prethodnim izborima.


AUDI opoziva 330.000 automobila - AutoNovosti.com\nDušan 22/12/2017 Novostinema komentara\nKompanija Audi je najavila da će sa njemačkog tržišta opozvati 330.000 automobila, zbog problema sa elektronikom.\nKako se navodi u saopštenju Audija, neka od vozila imaju problema sa električnim instalacijama i konekcijama za pomoćni grijač, što može dovesti do požara. Naime, nekoliko klijenata je kompaniji saopštilo da osjećaju miris paljevine u svojim automobilima, što je upalilo crvenu lampicu u kompaniji.\nU razgovoru sa agencijom Rojters, jedan od predstavnika kompanije je objavio da će sa tržišta biti povučeni modeli A4, A5, A5 Cabriolet, i Q5 modeli napravljeni između aprila 2011. i maja 2015. godine.\nAudi se na ovaj potez odlučio iako do sada nije bilo nikakvih izvještaja o šteti ili požarima.\nPorsche Cayenne premijera (VIDEO)


Džeko, Šarić, Teletović, Mekić i Alić kandidati za sportistu godine u BiH - Muški Portal\nMuški Portal » Sport » Džeko, Šarić, Teletović, Mekić i Alić kandidati za sportistu godine u BiH\nDžeko, Šarić, Teletović, Mekić i Alić kandidati za sportistu godine u BiH\nEdin Džeko (nogomet), Danijel Šarić (rukomet), Amel Mekić (džudo), Mirza Teletović (košarka) i Hamza Alić (atletika) ostali su u konkurenciji za najboljeg sportistu Bosne i Hercegovine u 2011. godini u izboru “Nezavisnih novina”, odlučio je stručni žiri na današnjem zasjedanju u Banjoj Luci.\nŽiri, kojim ove godine predsjedava Dušan Bajević, skratio je liste kandidata i u ostalim konkurencijama, pa je u utrci za naslov najbolje sportistkinje BiH također ostalo pet imena: Dragana Knežević (rukomet), Sandra Mitrović (odbojka), Biljana Cvijanović (atletika), Amela Kršo (nogomet) i Emina Hadžiahmetović (stoni tenis).\nMeđu pet najboljih ekipa ušli su: nogometna reprezentacija BiH, muška košarkaška reprezentacija BiH, RK Bosna BH Gas, ŽOK Jedinstvo Brčko i AK Glasinac Sokolac.\nU najužoj konkurenciji za naslov trenera godine su: Safet Sušić (nogomet), Branislav Crnogorac (džudo), Irfan Smajlagić (rukomet), Miroslav Klepić (karate) i Amela Hadžiahmetović (stoni tenis).\n“Žiri je u dosadašnjem radu pokazao maksimalnu odgovornost koja nije izostala ni na sjednici u Banjoj Luci. Obavili smo veliki dio posla i ostaje nam još da 14. decembra odlučimo kome će pripasti nagrade. Siguran sam da žiri neće pogriješiti te da će i ove godine biti nagrađeni oni koji su to rezultatima zaslužili”, rekao je Dušan Bajević, predsjednik žirija.\nNa posljednjoj sjednici 14. decembra žiri će izabrati dobitnike u 11 kategorija. Svečana ceremonija dodjele priznanja bit će održana 14. decembra u sarajevskom hotelu “Holiday Inn” u 21 sat, uz direktan TV prijenos na BHT1. Izbor najboljeg sportiste BiH tradicionalno organiziraju “Nezavisne novine” i Radio-televizija BiH, uz pokroviteljstvo Predsjedništva BiH i partnerstvo Olimpijskog komiteta BiH.\nMuški portal Kiparski mediji: "Bosna i Hercegovina je zastrašujući protivnik"\nRelated ItemsEdin Džeko\nMassa će morati da se dokaže naredne sezone\nFinancijska kriza trese HNL


Koliko dugo možemo da računamo na ograničene cene goriva na pumpama? – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Koliko dugo možemo da računamo na ograničene cene goriva na pumpama?\nKoliko dugo možemo da računamo na ograničene cene goriva na pumpama?\nVlada Srbije namerava da na sednici produži Uredbu o ograničenju visine cena derivata nafte, a to znači da će i u narednih mesec dana, cene goriva na pumpama biti kontrolisane, odnosno da će ih utvrđivati država. U Ministarstvu energetike i rudarstva podsećaju da je, smanjena akciza na derivate u iznosu od 20 odsto, a ograničena je i maksimalna maloprodajna cena, kako bi se omogućilo nesmetano snabdevanje tržišta Srbije derivatima.\nVlada Srbije je 10. februara prvi put donela Uredbu kojom se uspostavljaju nove cene goriva na benzinskim pumpama širom Srbije, a potom je ona 10. marta produžena na još mesec dana i oročena do 11. aprila. Ovo će biti treći mesec kako država ograničava cene goriva na pumpama u Srbiji. U Vladi Srbije i naftnim kompanijama različito vide ovu situaciju – dok nadležni smatraju da kontrola cena ima pozitivan efekat i za potrošače i za uvoznike, naftaši ukazuju da je na duži rok ova situacija neodrživa.\nGeneralni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije Tomislav Mićović za Euronews Srbija kaže da države pokušavaju da nađu dugoročno rešenje za krizu sa energentima koja bi mogla potrajati i da je potrebno da se i u Srbiji cene što pre prepuste tržištu. On je napomenuo da su akcize smanjene za 20 dosto i da nije bilo većih poremećaja u snabdevanju, ali da je pitanje koliko još može država kontroliše cene.\n“Uredba o ograničenju cena je mera koja veoma brzo ostvaruje snažne efekete na tržište i na cene derivata nafte i svodi ih na nivo koji Vlada odredi, ali to ne može dugoročno da bude održivo. Nemoguće je administriranjem cena postići takav efekat da se očuva i sigurnost snabdevanja tržišta. Niko bolje ne reguliše tržište od ponude i potražnje. U protekla dva meseca dolazili smo u situaciju da se gorivo prodaje po nižim cenama nego što je nabavljeno. To je prosto dugoročno neodrživo”, smatra Mićović.\nSekretar Udruženja naftnih kompanija je rekao i da sve države preispituju politiku akciznog oporezivanja.\n“Nekada su akcize bile značajni prihodi budžeta većine zemalja, ali je tada gorivo bilo 1 i 1, 5 evro, a sa današnjim cenama sirove nafte tako velika državna zahvatanja diže cene goriva toliko visoko da onda remeti komletnu ekonomiju i utiče na cene svih proizvoda”, istakao je Mićović.\nOn je dodao da cena sirove nafte određuje koliko će gorivo koštati i da to mora da se usaglasi, a da su prema trenutnoj ceni sirove nafte i ovim uslovima poslovanja realne cene od 2 do 2, 5 evra.\n“Država se odrekla značajnih 12 dinara akcize i to je značajan deo, jer da nije toga, mi bismo imali te visoke cene i bez obzira na administriranje države”, rekao je Mićović.\nDržavni sekretar u Ministarstvu trgovine Uroš Kandić kaže za Euronews Srbija da produženje Uredbe o ograničenju visine cena derivata nafte za potrošače znači stabilnost i kontinuitet snabdevanja i dosta pristojne cene u odnosu na ostale evropske zemlje i dobar deo zemalja regiona. Ova Uredba, kako je rekao, i naftnim kompanijama ostavlja mogućnost da posluju u određenoj meri pozitivno i da ne snose gubitke.\n“Od prošlog petka je cena evro dizela ograničena na 197 dinara, a dva od četiri ritejlera drže cenu po litru na 193 dinara. Dakle, na osnovu kalkulacije Vlade Srbije, i naftne kompanije imaju u određenoj meri koristi od ove Uredbe i nije baš onako kako se predstavlja”, rekao je Kandić.\nNa pitanje da li bi država mogla da prestane da tretira derivate kao akciznu robu, Kandić je odgovorio da je prerano govoriti o tome u trenutku nestabilne situacije na tržištu.\n“Cene nafte na svetskim berzama su fluktuirajuće, situacija je nestabilna, cene se menjaju iz dana u dan, nekada i na sat i krajnje je nezahvalno u ovom trenutku davati prognoze. Mi sad donosimo Uredbu koja će trajati do 30. aprila, a kasnije ćemo razmatrati kako ćemo tretirati ovaj energetski problem koji postoji svugde u svetu i kriza je koju nismo mogli predvideti. Uzimajući u obzir okolnosti donosimo Uredbu, a nakon toga ćemo videti šta je najbolje i za naftne kompanije i za potrošače u Srbiji”, rekao je Kandić.\nKada je u pitanju najava Jadranskog naftovoda JANAF da će od 15. maja biti zaustavljen transport sirove nafte za Naftnu industriju Srbije, kako je i predviđeno sankcijama Evropske unije prema ruskim kompanijama, državni sekretar kaže da će država pronaći rešenje, ali da je rano govoriti o tome.\n“Nećemo unapred i ishitreno donositi odluke i davati bombastične izjave. Tražićemo alternative, ali naši potrošači sigurno neće ostati bez goriva, tu nema nikakve dileme”, rekao je Kandić. Povezane vesti Biznis vesti Ministarstvo trgovine za Euronews Srbija: Planiramo da produžimo Uredbu o ograničenju visine cena derivata nafte “U proceduri su izmene i dopune Uredbe o cenama goriva i trebalo bi da bude produžena na sledećoj sednici Vlade”, kaže Uroš Kandić.\nI Tomislav Mičović očekuje da će biti pronađeno rešenje i napominje da je srpsko tržište kolateralna šteta u ovoj situaciji.\n“Oni su hteli da naprave problem za 12 ruskih kompanija, a napravili su nama. Hoću da verujem da je to nesrećan splet okolnosti i ubeđen sam da će biti pronađeno rešenje. Naftna industrija Srbije snabdeva naše tržište sa oko 75 odsto ukupne potrošnje goriva i alternative niti ima u okruženju, niti je logistika takva da možemo da ga uvezemo”, rekao je Mićović.\nCene Gorivo Ograničenje Srbija\nKurs danas 117,7584\nBritanija zamrzla sredstva dve velike ruske banke


Vladimir Konstadinović premijerno 22. juna na Kalemegdanu : Nadlanu.com\nObjavljeno 21. jun 2017. / 09:00:51\nNjihov cilj je unapređenje mejnstrima i savremenog zvuka, ali pre svega pristup svim generacijama i svim ljubiteljima muzike. Njihovi aranžmani i autorske pesme su zasnovane na funk, R & B, hip-hop i jazz uticajima muzičara, kao što su: Herbie Hancock, Mike Clark, Miles Davis, Robert Glasper, Chris Dave, Jellowstone, Kings.\nVladimir Kostadinović je jedan od najboljih mladih evropskih bubnjara danas. Pored toga što je osvojio nagradu na takmičenju „Jimmy Woode” 2008. godine, nastupao je i snimao sa nekim od najistaknutijih svetskih muzičara današnjice.\nU avgustu 2009. pozvan je da nastupi u Škotskoj sa jednim od najvećih svetskih majstora orgulja (hammond B3) Tonijem Monacom. Vladimir je iste godine osnovao i sopstveni band koji svira njegove autorske kompozicije, a u kojem sviraju Jimmy Greene - tenor sax, Danny Grissett - klavir i Matt Brewer - bass.\nGodine 2009, odlazi u Njujork u PKRS Studio Brooklyn sa svojim novim bendom i snima svoj prvi CD „COURSE OF EVENTS”.\nU međuvremenu postaje redovan član i bubnjar Antoio Farao trija sa kojim putuje i svira kao sideman po celoj Evropi.\nTakođe, 2016 snima svoj drugi autorski album THE LEFT SIDE OF LIFE na kojem se nalaze 8 originalnih Kostadinovićevih numera,a u pitanju je CD sniman uživo na Generation Frauenfled Jazz festivalu u Švajcarskoj na kojem sviraju muzičari koji žive i rade u Njujorku.


Luka Marini u Ducati Esponsorama ekipi - BJBikers.com\nNaslovnaMoto SportLuka Marini u Ducati Esponsorama ekipi\nLuka Marini u Ducati Esponsorama ekipi\nPolako se popunjavaju sve MotoGP ekipe za sledeću sezonu. Dugo je bilo polemike oko toga da li će Luka Marini dogodine preći u MotoGP šampionat, kao i ko će biti drugi vozač u Ducati Esponsorama ekipi. Krajem prošle nedelje stavljena je tačka i na ovo pitanje.\nRuben Ćauz, menadžer Ducati Esponsorama ekipe ranije tokom ove godine objavio je da će Enea Bastianini dogodine doći u njihovu ekipu u MotoGP šampionatu. Basitanini je na jučerašnjoj Valensija 1 trci preuzeo vođstvo u šampionatu. Kada je Bastianini i zvanično potpisao za Esponsorama ekipu, ostalo je pitanje ko će mu biti timski kolega.\nEsponsorama ekipa ove godine imala zapažene rezultate Foto: esponsorama.ad\nTito Rabat tražio je sve opcije da ostane u ekipi, ali to nažalost neće biti moguće. Bastianinijev timski kolega i trenutni rival za titulu u Moto2 šampionatu Luka Marini, biće od sledeće sezone vozač u Ducati Esponsorama ekipi. Posle nešto dužih pregovora, odlučeno je da Marini i Bastianini dogodine brane čast ekipe koja je ove godine sa Zarkom ostvarila solidne rezultate, uključujući jednu pol poziciju i jedan podijum.\nFoto: Copyright © Ducati Motor Holding spa\nBudućnost Tito Rabata za sada još nije poznata. Postoje glasine da bi možda mogao da pređe u WSBK šampionat, ali ne zna se ništa još sa sigurnošću.\nZa komentare o moto sport vestima možete posetiti i našu temu na forumu.\nPrethodni tekstMotoGP Valensija 1 – Napokon, Mir do pobede!\nSledeći tekstDoviciozo pauzira sledeće sezone


Upozorenje APR: Lažne uplatnice za upis u registar kruže Srbijom - OGLASNA TABLA - INFO\nUpozorenje APR: Lažne uplatnice za upis u registar kruže Srbijom\n25 септембра, 2019 0317\nNaime, kako je ova Agencija i zvanično saopštila, reč je o uplatnicama koje glase na iznos od 4.000 do 16. 000 dinara, a koje najčešće stižu na adrese novoosnovanih privrednih subjekata.\nKako se navodi na lažnoj uplatnici, naknada za upis novoosnovanih privrednih subjekata u registar je 4.000 dinara, a rok za uplatu je osam dana. Ukoliko se ovaj rok ne ispoštuje, naknada je četiri puta veća i iznosi 16.000 dinara, navodi se na uplatnici koju možete videti u nastavku.\n„Povodom novih, učestalih poziva i obraćanja korisnika, Agencija za privredne registre ponavlja upozorenje privrednim društvima i preduzetnicima, a naročito onima tek osnovanim, da uplatnice koje primaju na iznos od 4.000, odnosno 16.000 dinara, za „upis novoosnovanih pravnih lica u PrivredniRegistar.rs“ ne potiču od Agencije, niti imaju veze sa zakonskom obavezom registracije“, saopštila je Agencija za privredne registre.\nAPR je naglasila i da se „postupak registracije i objavljivanja podataka na internet stranici www.apr.gov.rs sprovodi isključivo na osnovu registracione prijave koja se podnosi u skladu sa odredbama Zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre“.\n„Stoga, koverte sa uplatnicama, koje ovih dana građani ponovo primaju, spadaju u komercijalnu ponudu i registrovani subjekti ne moraju da ih prihvate“, navela je APR u saopštenju.\nPregledi stručnih saradnika iz Beograda u Čigoti\nUčenici izdvojenog odeljenja Stari grad u Turici od ponedeljka u obnovljenoj školi\nOglasna Tabla 13 јула, 2020\nDržava isporučila opremu i lekove, ali nedostaju namirnice, energenti i sredstva za dezinfekciju\nOvo je planina na koju se Sveti Sava popeo sa velikom mukom, a po tome je i dobila ime: Mučanj postaje sve atraktivnija turistička destinacija u Srbiji\nBolnice u Srbiji prepune, zdravstveni radnici na izmaku a pik se tek očekuje\nIz Čigote apeluju za pomoć


Mart bi mogao biti kritičan za svetsku ekonomiju – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Mart bi mogao biti kritičan za svetsku ekonomiju\nReč je o mogućem obnavljanju trgovinskog rata između SAD i Kine, te nevoljama zbog odlaska Velike Britanije iz Evropske unije, planiranog za 29. mart. Ti događaji mogu ubrzati dolazak svetske ekonomske recesije, koju mnogi ekonomisti očekuju za godinu dana. Sve je izvesnije da će se Brexit dogoditi naprasno, bez dogovora, ali sukob Vašingtona i Pekinga može se još obustaviti za pregovaračkim stolom, navodi Seebiz.\nU trgovinskom ratu SAD i Kine trenutno traje primirje, postignuto početkom decembra.\nAmeričke vlasti dale su rok Pekingu da do 1. marta ponudi znatne ustupke kako bi se smanjio golemi deficit SAD u trgovini s Kinom. Ako dogovora ne bude, Vašington će u martu carine na kineske proizvode povećati s 10 na 25 posto, te proširiti ih na robu u vrednosti od dodatnih 200 milijardi dolara.\nAmerika Ekonomska kriza kina Stru;njaci\nTelekom Slovenije najavio ogromne investicije, deonice tonu


Hotel za Lunteren (Холандија) : 1.132 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Lunteren Poređati prema :\nOvaj hoteli je najbliži: Lunteren Hotel ima 42 soba/e/u, i to od soba tipa Single do soba tipa Double. Cene najjeftinijih soba u hotelu Parkhotel Hugo de Vries kreću se od 5 830 dinar - Srbija . Pozicija ovog hotela je jugoistok za gr...Još informacija\nDe Lunterse Boer je u blizini Lunteren Hotel ima 15 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu De Lunterse Boer kreću se od 7 182 dinar - Srbija . Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ov...Još informacija\nGuesthouse Lazey Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Guesthouse Lazey je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je istok za grad Voorthuizen, a nalazi se u ulici Harremaatweg 50, na samo 5 minuta kolima ...Još informacija\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Woudenberg. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Samo za nepušače, Televiz...Još informacija\nCastle Village de Zandhave Hotel sa 0 zvezdice\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Voorthuizen, a nalazi se u ulici , na samo 8 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Castle Village de Zandhave je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge ...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Lunteren (Холандија) : 1.132 pronađenih hotela


9. februara, 2021 Vesti iz Srbije Napišite komentar\nfoto: zvanična stranica na Fb Arnoa Gujona\nSjajna vest dolazi uprave za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu. Naime, novoizabrani direktor uprave, Arno Gujon će u skupštini Srbije predstavljati Srbe iz dijaspore i regiona.\nPrenosimo vam objavu sa zvanične stranice Дијаспора Канцеларија :\n“Od danas, Uprava za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu će imati svog predstavnika na sednicama Odbora za dijasporu i Srbe u regionu pri Narodnoj Skupštini Republike Srbije. To je dogovoreno na današnjem sastanku direktora Uprave, Arnoa Gujona i Narodnog poslanika i predsednika Odbora, gospodina Milimira Vujadinovića. Takođe, Gujon je rado prihvatio poziv da u narednom periodu govori pred poslanicima, članovima Odbora za dijasporu i Srbe u regionu kako bi predstavio rad i projekte Uprave”.\nTagovi: Arno Gujon - skupština - Srbija


Uvažavajući napore i strateške planove Vlade Republike Srbije za razvoj socijalne politike i socijalne zaštite, Fakultet za medije i komunikacije od ove školske godine sprovodi mere za unapređenje studijskog programa Socijalni rad.\nFMK dovodi istaknute stručnjake i predavače, uvodi nove predmete i obaveznu stručnu praksu u vodećim institucijama. Želimo da naši studenti budu vrhunski obučeni za rad u oblastima kao što su zaštita dece i omladine, ugroženih porodica, žrtava porodičnog i vršnjačkog nasilja, starih lica, osoba sa invaliditetom, siromašnih i obespravljenih.\nStudirajući na programu SOCIJALNI RAD studenti i studentkinje se spremaju za izazovan i kompleksan posao u oblasti zaštite dece i omladine, ugroženih porodica, starih lica, siromašnih i obespravljenih, kao i osoba koji su na različite načine izolovani i marginalizovani u društvu.\nKroz studije se stiču potrebne veštine i znanja u ovoj oblasti istovremeno promovišući poštovanje integriteta i časti individue i vrednost i prosperitet svakog čoveka ponaosob uz razumevanje i poštovanje društvenog, kulturnog, demografskog i političkog konteksta koji oblikuje zajednicu u kojoj živimo.


SAZNAJEMO U Niš stigao ključni čovek iz Rusije - Sputnjik Srbija\n02:48 20 April 2021\nSAZNAJEMO U Niš stigao ključni čovek iz Rusije\n07:04 18.10.2017 (osveženo 08:56 18.10.2017) Preuzmite kraći link\nNovi zamenik direktora Humanitarnog centra, spasilac međunarodne klase Oleg Ganijev za Sputnjik kaže da je u Srbiju pre svega došao zbog obučavanja naših ljudi, ali i pružanja pomoći u slučaju vanrednih situacija, odnosno operativnog reagovanja.\nNepune dve nedelje posle dolaska komandanta sa Bajkala Viktora Guljeviča, u Humanitarni centar u Niš stiglo je pojačanje. Na mesto zamenika direktora za operativno reagovanje Moskva je postavila glavnog operativca za akcije pretraživanja i spasavanja Olega Ganijeva.\n© Foto : Olga Liaskovska Manojlović\nOleg Ganijev - zamenik direktora Srpsko - ruskog humanitarnog centra za operativno reagovanje.\nIzvlačio je preživele iz pukotine na Arktiku 2008, tragao za preživelima u avionskoj nesreći u Indoneziji 2012. godine, spasavao preživele iz ruševina posle zemljotresa u Nepalu. Ovo su samo neke od međunarodnih akcija u kojima je učestvovao novi zamenik direktora Srpsko–ruskog humanitarnog centra.\nNa dužnost u Srbiji dolazi sa mesta zamenika načelnika za operacije pretraživanja i spasavanja u tom čuvenom odredu Ministarstva za vanredne situacije Ruske Federacije.\nOleg Ganijev za Sputnjik kaže da je u Srbiju pre svega stigao zbog obučavanja naših ljudi, ali i pružanja pomoći u slučaju vanrednih situacija, odnosno operativnog reagovanja.\n„Neophodno je da se Centar u Nišu razvija i da pruža pomoć u organizaciju i održavanju obuka i stručnog usavršavanja pripadnika srpskih struktura, ali ne samo srpskih, već i iz celog regiona. Centar ne postoji samo zbog Srbije, već pokriva ceo Balkan, to želim da istaknem“, kaže Ganijev.\nEKSKLUZIVNO Novi ruski šef u Nišu: Ne zanima me šta ko priča — bićemo najjači na Balkanu!\nNa dan preuzimanja dužnosti u Nišu ambasador Rusije Aleksandar Čepurin na sastanku sa predsednikom Aleksandrom Vučićem još jednom je istakao potrebu da se, zbog obima posla, što pre reši status Srpsko–ruskog humanitarnog centra u Nišu.\nGanijev kaže da bi dobijanje diplomatskog statusa olakšalo rad u Centru. Takav status daje velike prednosti, rešava mnoga pitanja sa kojima se Centar susretao i sa kojima se susreće, kaže on.\n„Centar te probleme rešava, ali svaki put iznova. Mnogo je teže u odnosu na Jermeniju gde postoji Jermensko–ruski humanitarni centar. Naši radnici tamo su dobili status, sve funkcioniše bez ikakvih problema“, objašnjava Ganijev. On dodaje da je sa radošću prihvatio posao u Srbiji, s obzirom da je prošlog leta tri meseca obučavao srpske spasioce u Nišu sa grupom kolega iz „Centrospasa“.\nČepurin za što brže rešavanje statusa Humanitarnog centra u Nišu\n„Svidela mi se saradnja i to čemu Centar teži, ali sada sam dobio novu dužnost i vreme je za nova iskustava i novu stranicu u mom životu“, kaže naš sagovornik.\nDirektor Srpsko–ruskog humanitarnog centra sa srpske strane Bojan Glamočlija kaže da je Ganijev sjajan saradnik i napominje još jedan detalj iz njegove karijere.\n„Oleg je bio u Srbiji i početkom 2016. godine, on je ključni čovek sa kojim smo pokrenuli trenutno najvažniji segment rada — obuke spasilaca. Odmah sam znao da će se vratiti, jer je prepoznao našu želju da od Centra napravimo mesto koje će brinuti o bezbednosti svih na Balkanu. Pored toga, prija mu mentalitet naših ljudi, odlično se razumemo. Sad kad je i on stigao ekipa je kompletirana, krećemo u novu fazu rada Srpsko–ruskog humanitarnog centra“, kaže Glamočlija za Sputnjik.\n© Foto : Oleg Ganijev - privatna arhiva\nOleg Ganijev sa kolegama u međunarodnoj akciji spasavanja u Indoneziji.\nOdluku o statusu Humanitarnog centra u Nišu ne donose ni Moskva ni Vašington\nSpasilac međunarodne klase Oleg Genijev bio je načelnik Vladikavkavskog odreda Ministarstva za vanredne situacije skoro 15 godina, a zatim je preuzeo dužnost zamenika načelnika Tuapsinskog spasilačkog odreda „Centrospas“ koji deluje u Krasnodarskom kraju, a učestvovao je u međunarodnim operacijama širom sveta.\nNove snage stižu u Niš\nSAZNAJEMO: I Hrvati vežbaju u Centru u Nišu, koji bi Zapad da zakatanči (foto)\nhumanitarna akcija, akcija, pojačanje, spasioci, obuka, vanredna situacija, zemljotres, Rusko-srpski humanitarni centar, Oleg Ganijev, Viktor Guljevič, Bojan Glamočlija, Malezija, Niš, Arktik, Srbija


Rat SAD i Irana – niko ga ne želi | Politika | DW | 25.06.2019\nKao što je i najavio tokom vikenda, Donald Tramp je u ponedeljak potvrdio da su SAD uvele Iranu nove sankcije koje odmah stupaju na snagu. Prema rečima američkog predsednika, „žestoki“ novi propisi usmereni su protiv vrhovnog lidera Irana, ajatolaha Alija Hameneija – njemu i njegovom okruženju uskraćuje se pristup važnim finansijskim resursima.\nNove sankcije još jedan su znak da se eskalacija između SAD i Irana intenzivira. Nakon što je Tramp prošlog četvrtka u poslednjem trenutku otkazao vazdušni napad na Iran u znak odmazde zbog obaranja bespilotne letilice, on i njegovi savetnici jasno su stavili do znanja da se SAD ovoga puta uzdržavaju, ali da to ne znači da za Iran neće biti posledica.\n„Ni Iran ni drugi neprijatelji ne bi trebalo da shvate uzdržanost SAD kao slabost“, rekao je Trampov savetnik za nacionalnu bezbednost Džon Bolton. I sam predsednik je u ponedeljak izjavio: „Mislim da smo pokazali dosta uzdržanosti, a to ne znači da ćemo je pokazati i ubuduće“.\nSankcije umesto vojnog udara\nVazdušni napadi su otkazani, umesto toga – sankcije. To bi moglo da znači da bi Tramp sukob s Iranom radije da reši diplomatijom. Pa Iran je „samo“ srušio bespilotnu letelicu, iako je iranska vojska i sama navela da je mogla da pogodi i prateći avion. „Jasno je da nijedna strana ne želi rat“, ocenjuje za DW Aleks Vatanka, viši saradnik američkog istraživačkog centra „Bliskoistočni institut“.\nIstovremeno, Vatanka upozorava da bi samo jedan pogrešan potez mogao da dovede do eksplozije. „Važno je biti svestan da u tako napetoj situaciji može doći i do pogrešnih koraka“, rekao je stručnjak za bezbednost inače rođen u Teheranu.\nOtkako je istupio iz nuklearnog sporazuma sa Iranom, Tramp je jasno stavio do znanja da po svaku cenu hoće da spreči Teheran da dođe do nuklearnog oružja. On hoće da vrati Irance za pregovarački sto i pregovara o onome što on naziva „boljim sporazumom“, koji bi Teheran obavezao na period duži od onog koji je dogovoren 2015. Međutim, svojim sve strožim sankcijama, američki predsednik je do sada uspeo samo da se vođe Irana još više ukopaju na svojim pozicijama.\nNe zna za uzmicanje: Džon Bolton\n„U prošlosti su sankcije funkcionisale zato što su bile multilateralne i imale su diplomatsku bazu. U to vreme, kanali komunikacije prema Iranu bili su otvoreni, to sada nije slučaj“, podseća Kali Tomas, koja radi u američkom istraživačkom centru „Centar za novu američku bezbednost“.\nVatanka smatra da američka vlada polaže nade u iransko stanovništvo, koje sve više pati od ekonomskih kazni. „Trampova administracija bi naviše volela kada bi se narod u Iranu zbog loših uslova života toliko razbesneo, da bi na kraju zahtevao promenu režima“, kaže Vatanka. „Ali ja mislim da je tako nešto gotovo nemoguće.“\nPošto promene režima u Islamskoj Republici u dogledno vreme neće biti, predsednik SAD mora da pokuša da drugim sredstvima ubedi Iran da pregovara. Na primer, u poređenju s njegovim savetnikom za bezbednost, jastrebom Džonom Boltonom, ili državnim sekretarom Majkom Pompeom, predsednik Trump bi mogao da deluje kao alternativa – kao senzibilniji sagovornik.\n„Mogao bi da igra igru dobar i loš policajac“, kaže Vatanka. „Samo treba da pokaže ka Boltonu ili Pompeu i kaže: Mislite da sam ja loš? A vidite njih dvojicu.“\nČak i ekspertkinja za Bliski istok Kali Tomas kaže da bi Bolton bio spremniji na vojni sukob, ali da na kraju odlučuje predsednik Trump. „On mora da pokaže Iranu da je vlada u celini zainteresovana za diplomatsko rešenje. U suprotnom se Iran neće tako brzo vratiti za pregovarački sto.“\nKljučne reči SAD, Iran, Donald Tramp, Bolton, sankcije, svet\nTrajni link https://p.dw.com/p/3L2zN\nVečiti zarobljenici iz Gvantanama 11.01.2022\nKako je pobuna 6. januara 2021. promenila SAD 06.01.2022\nMirna tranzicija vlasti u SAD smatrana je simbolom američke demokratije – sve do 6.1.2021. Događaji tog dana uzdrmali su ovu raširenu percepciju.


U crveno-belom dresu na proleće navijači neće gledati najboljeg strelca stranca u istoriji kluba Ričmonda Boaćija.\nIako je to sportski direktor Mitar Mrkela i najavio pre prve prozivke u 2021. godini, danas je zvanično potvrđeno da Boaći više nije u timu Dejana Stankovića.\n- Boćko, hvala na svemu! Želimo ti puno uspeha i sreće u nastavku karijere - stoji u poruci crveno-belih upućenoj snažnom napadaču.\nRičmond Boaći je za Crvenu zvezdu odigrao 104 utakmice i to u dva mandata. Postigao je 60 golova, kao i 15 asistencija što je i više nego odličan učinak kada je u pitanju ovaj napadač koji je mnogo mečeva propustio zbog čestih povreda.\nSigurno je da će popularni Boćko ostati upamćen i urezan u srcima navijača Crvene zvezde kao jedan od najboljih stranaca u istoriji kluba. Golovi Kelnu, Partizanu, Olimpijakosu, Sparti iz Praga ostaće u sećanju svih zaljubljenika u crveno-bele boje.\nVIDEO: Detalji sa meča Zvezda Olimpijakos


Svet Autor:Hina, Reuters, CNN21. maj. 202208:52 > 23:0739 komentara\nRat u Ukrajini, 87. dan. Finska državna energetska kompanija saopštila je da je Rusija prestala da je snabdeva prirodnim gasom. Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski predložio je u petak uspostavljanje formalnog sporazuma sa savezničkim zemljama kako bi se obezbedila kompenzacija Rusije za štetu koju su njene snage izazvale tokom rata. Glavni štab Ukrajine izvestio je o velikom broju ruskih napada u zemlji i upozorio na opasnost od vazdušnih napada iz Belorusije. Glavno žarište borbi je istočna Ukrajina u kojoj je odbijeno 11 napada, navodi se u dnevnom izveštaju o stanju u zemlji.\nČlan ruske delegacije: Razmotriće se inicijativa za razmenu pripadnika Azova Glavni štab Ukrajine izvestio o brojnim ruskim napadima Bajden u Seulu odobrio paket pomoći Ukrajini vredan 40 milijardi dolara Vojska Ukrajine tvrdi da je od početka rata ubijeno oko 28.850 ruskih vojnika Zelenski: Rat će biti krvav, ali će se okončati diplomatskim sredstvima Kurt Volker: Srbija da izvuče zaključak da je Rusija veoma opasan prijatelj Zelenski: Rat će biti krvav, ali će se definitivno završiti diplomatskim putem\n"Putin razume samo silu ići će onoliko daleko koliko mu svet to dozvoli", rekao je 56-godišnji političar i čokoladni magnat u intervjuu za "Current Time", medijski projekat na ruskom jeziku koji vodi Radio Slobodna Evropa u saradnji sa Glasom Amerike.\nOn je istakao da ne može biti presedana u Evropi gde jedna država može nasilno promeniti granice koje su uspostavljene nakon Drugog svetskog rata. Komentari bivšeg predsednika dolaze kako se rat u Ukrajini bliži trećem mesecu i dok se veće borbe sada vode u istočnom regionu Donbasa, preneo je Radio Slobodna Evropa.\nPorošenko kaže da ostaje značajna distanca između Kijeva i Moskve za bilo kakav dogovoreni prekid rata i da Zapad treba nastaviti s oštrim merama koje je preduzeo protiv Kremlja, za koje kaže da je jedini jezik koji Putin razume.\n"Putin želi da ukloni Ukrajinu kao državu sa mape sveta. Stoga je nemoguće govoriti o bilo čemu drugom osim o prekidu vatre, povlačenju ruskih trupa i rešenju humanitarne situacije. Teritorijalni integritet i suverenitet jedne zemlje ne mogu biti predmet kompromisa", rekao je on.\nUkrajinski političar kaže i da lidere Zapada ne bi trebalo da odvraćaju Putinove pretnje u govorima i izjavama o perspektivi upotrebe nuklearnog ili hemijskog oružja u Ukrajini. Porošenko smatra da je to prazna retorika, te veruje da se ruski lider plaši posledica upotrebe ovog tipa oružja.\nKako će Reno u Rusiji da postane Moskvič\nVlada Moskve je, posle povlačenja francuskog "Renoa" sa ruskog tržišta, otkupila fabriku i najavila da počinje proizvodnju automobila pod istorijskim brendom "Moskvič".\nStručnjaci su izneli više scenarija daljeg razvoja fabrike, a jedan od njih je uključivanje kineskih kompanija u proizvodnju novog automobila, prenosi „Sputnjik“.\nIzvor : REUTERS/Gleb Stolyarov\nErdogan i Stoltenberg o zahtevima Švedske i Finske za članstvo u NATO\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan razgovarao je telefonom sa generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stoltenbergom.\nKako je saopšteno iz Direkcije za komunikacije kancelarije predsednika Turske, dvojica čelnika su razgovarali o zahtevima Švedske i Finske za članstvo u NATO.\nErdogan je tom prilikom kazao da Turska iskreno podržava politiku otvorenih vrata NATO-a. Dodao je da odnos prema zahtevu za članstvo Švedske i Finske u NATO predstavlja stav Turske o vitalnim interesima nacionalne bezbednosti.\nErdogan je još kazao da zvanična Ankara neće pozitivno gledati na pitanje članstva u NATO ukoliko Švedska i Finska jasno ne pokažu da će se solidarisati s Turkiye oko temeljnih pitanja, posebno u kontekstu borbe protiv terorizma.\nGeneralni sekretar NATO-a Stoltenberg kazao je da je u tom smislu potrebno otkloniti bezbednosne zabrinutosti koje izražava Turska.\nErdogan je izjavio da će Turska reći "ne" ulasku Finske i Švedske u NATO, u momentima dok se visoki predstavnici dve zemlje pripremaju da posete Tursku radi razgovora narednih dana.\nGlavni štab Ukrajine izvestio o brojnim ruskim napadima\nGlavni štab Ukrajine izvestio je u subotu o velikom broju ruskih napada u zemlji i upozorio na opasnost od vazdušnih napada iz Belorusije.\nGlavno žarište borbi je istočna Ukrajina u kojoj je odbijeno 11 napada, navodi se u dnevnom izveštaju o stanju u zemlji.\nUkrajini nastavlja da preti ruska saveznica Belorusija, koja se zvanično ne bori u ratu.\nOsim toga, brodovi ruske mornarice raspoređeni su u Crnom i Azovskom moru zbog borbenih i izviđačkih operacija, dodaje se u izveštaju.\nGlavni štab je objavio da ruski vojnici sprečavaju civile da pobegnu s područja Hersona na teritoriju pod ukrajinskom kontrolom, kao i da blokiraju nove humanitarne koridore.\nU međuvremenu je rusko Ministarstvo obrane objavilo da je ispalilo projektile na ciljeve u Ukrajini s brodova u Crnom moru. Oružje dopremljeno iz Evrope i Sjedinjenih Država uništeno je u regionu Žitomir, tvrdi Moskva.\nVojni kamp za obuku u blizini lučkog grada Odese napadnut je projektilima i topovima, dodaje se.\nZelenski zahvalio na pomoći SAD\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski zahvalio se na Tviteru nakon što je njegov američki kolega Džozef Bajden potpisao 40 milijardi dolara nove pomoći Ukrajini.\nNovac predstavlja najveći paket američke pomoći od početka invazije Rusije, uključujući šest milijardi dolara za bezbednost - uključujući obuku, opremu, oružje i podršku, zatim devet milijardi dolara za ekonomsku podršku Ukrajini, kao i pet milijardi dolara za rešavanje globalne nesigurnosti zbog hrane.\nRusija zabranila ulazak u zemlju Džozefu Bajdenu\nRusija je saopštila da je zabranila ulazak u zemlju 963 Amerikanca, uključujući predsednika Džozefa Bajdena, državnog sekretara Entonija Blinkena i šefa CIA Vilijema Bernsa.\nIzvor : Alexander NEMENOV / AFP\nZabrane putovanja imaju samo simboličan efekat, ali su deo kontinuiranog slabljenja odnosa Rusije sa Sjedinjenim Državama i njihovim saveznicima od njene invazije na Ukrajinu 24. februara.\nZapad je uveo niz sankcija Moskvi zbog njenog rata u Ukrajini, a Moskva je najavila da će preduzeti kontramere.\nRusi tvrde da su uništili veliku zalihu zapadnog oružja u Žitomiru\nRuska vojska saoštila je u subotu da je uništila veliku zalihu oružja iz SAD i EU u ukrajinskom regionu Žitomir, zapadno od Kijeva.\nOružje je uništeno krstarećim projektilima, izjavio je general major Igor Konašenkov, portparol ruskog Ministarstva odbrane, a prenosi agencija TASS.\nOn je naveo i da je ruska vojska pogodila skladišta goriva u lučkom gradu Odesi.\nBajden u Seulu odobrio paket pomoći Ukrajini vredan 40 milijardi dolara\nAmerički predsednik Džozef Bajden potpisao je odluku o pomoći Ukrajini vrednoj 40 milijardi dolara, potvrdili su iz bele kuće, javlja CNN.\nIzvor : NICHOLAS KAMM / AFP\nOdluka je avionom prebačena u Seul u Južnoj Koreji, gde je Bajden u poseti, nakon što ju je Senat usvojio nekoliko sati nakon što je predsednik SAD napustio Vašington.\nVojska Ukrajine tvrdi da je od početka rata ubijeno oko 28.850 ruskih vojnika\nUkrajinski Generalštab saopštio je da je od početka rata u toj zemlji ubijeno oko 28.850 ruskih vojnika.\nIzvor : REUTERS/Vitalii Hnidyi\nUništena su 204 ruska aviona, 169 helikoptera, 1.278 tenkova, 3.116 oklopnih vozila, 596 topova, 201 raketni bacač i 93 sistema protivvazdušne odbrane, navodi se u saopštenju.\nPortparol ruskog Ministarstva odbrane Igor Konašenkov je u petak izjavio da su do sada uništena 172 aviona ukrajinske vojske, 125 helikoptera, 952 bespilotne letelice, 314 sistema protivvazdušne odbrane, 3.168 tenkova i oklopnih vozila i 1.571 haubica i minobacača.\npre 59 min 11


Korona virus: Korona virus se menja, novi sojevi probijaju imunitet - kažu stručnjaci u Srbiji, u Škotskoj od sledeće nedelje počinje vakcinacija tinejdžera - Ozonpress :: internet portal\n„Skoro 80 odsto pacijenata zahteva kiseoničku terapiju sa srednje teškom i teškom kliničkom slikom“, rekao je za RTS doktor Petar Svorcan, direktor Kliničko-bolničkog centra Zvezdara, koji je ponovo u kovid sistemu.\n„To je jedino rešenje za ovu bolest“, rekla je Pešić.\nBosna i Hercegovina – 225.857 potvrđenih slučajeva\nHrvatska – 391.984 potvrđena slučaja\nSlovenija – 283.480 potvrđena slučaja\nSeverna Makedonija – 186.549 potvrđena slučaja\nCrna Gora – 125.728 potvrđenih slučajeva\nKosovo – 159.107 potvrđenih slučajeva\nVaradkar kaže da je bilo „jako izazovno raditi od kuće proteklih 18 meseci“.\n„Vlasnici kompanija su morali da naprave velike izmene u načinu rada“, dodao je.\n„Lokdaun će biti završen“, rekao je premijer države Viktorija Den Endrjuz.


U GIKIL-u planiraju investiciju od 50 miliona maraka u proizvodnju đubriva – SodaLIVE.ba | Lukavački info portal\nU GIKIL-u planiraju investiciju od 50 miliona maraka u proizvodnju đubriva\nStabilizacija proizvodnje do koje je posljednjih mjeseci došlo u GIKIL Global Ispat koksnoj industriji Lukavac, još uvijek nije rezultirala finansijskom stabilnošću kompanije. U proteklih desetak mjeseci trajanja svjetske ekonomske krize u ovoj kompaniji je zbog nemogućnosti plasmana koksa i loše cijene na tržištu, stvoren veliki gubitak, koji se povratkom GIKIL-a na svjetsko tržište pokušava sanirati.\nUgovori za plasman koksa u Iran i Indiju, koji su na snazi održavaju proizvodnju koksa u punom kapacitetu, a najavljeno pokretanje smederevske željezare US Steel maksimalnim kapacitetom otvara čak i potrebu da se pokrene i Četvrta koksna baterija, što će stvoriti moguće pretpostavke da se sadašnja proizvodnja vrlo brzo podigne za duplo, a uz investiciju od 35 miliona dolara i zapošljavanje 200 novih uposlenika.\nOpterećeni gubicima iz GIKIL-a su pozvali domaće vlasti da podrže projekte iz ove kompanije koja je uspjela prebroditi svjetsku ekonomsku krizu zadržavši proizvodnju i u vrijeme kada su u Evropi bile ugašene skoro sve tvornice koksa.\nPovoljna kreditna linija putem Razvojne banke Federacije BiH omogućila bi za vrlo kratko vrijeme da se pokrene Četvrta koksna baterija, te proizvodnja koksa podigne za duplo. Također, kredit bi omogućio dizanje proizvodnje vještačkih đubriva u tvornici Azotara koja posluje u sastavu GIKIL-a i ima kapacitet od 100.000 tona vještačkih đubriva, što je dovoljno da pokrije više od 50% potreba Bosne i Hercegovine.\n-U ovom trenutku u Bosnu i Hercegovinu se iz susjednih zemalja, pa čak i iz Ukrajine ovoze vještačka đubriva na naše tržište. Uvjereni smo da će vlasti ove zemlje shvatiti značaj domaće proizvodnje, posebno stoga što su vještačka đubriva iz Azotare Lukavac, projektovana za prosječnu kiselost i kvalitet zemljišta u BiH. Dakle, Bosna i Hercegovina, njeni radnici, zatim ratari i na kraju porezni sistem, dobijaju mnogo više od floskule „zaštita domaće proizvodnje“, kazao je generalni direktor GIKIL-a Guntapali Jagannadham. Prema njegovim riječima nivo investicija u pokretanje Četvrte koksne baterije i stavljanje Azotare na nivo maksimalnog iskorištenja, prešao bi 50 miliona dolara.


Lokalni izbori: SNS dominacija, povratak DS i "video trake"\nIzbore obeležili istorijski visok rejting SNS, nepravilnosti ali i istorijska mala izlaznost u Negotinu.\nOdavno se nismo igrali izbora u Srbiji, čitavih osam meseci. U poslednjem kolu za ovu godinu snage su vanredno odmerene na lokalu - tačnije u šest opština: Pećinci, Mionica, Negotin, Kostolac i Preševo. Ipak, ovo jesu opštine na kojima se na lokalnom nivou nije glasalo u prethodnom vandrendom izbornom ciklusu od 2015. godina do danas. Sa nadolazećim beogradskim, ulog i značaj ovih izbora je jasan - vlast da učvrsti i prikaže sve apsolutniju moć, opozicija da nezadovoljstvo građana i strah o kojem govori pretoči u rezultate na biralištima.\nDa vidimo kako je ko prošao.\nDevet meseci od predsedničkih izbora, ime Aleksandra Vučića još jednom se našlo u nazivu izbornih lista u navedenih pet opština. Uz Ivicu Dačića i Vojislava Šešelja koji su se imenom i prezimenom našli na listama SPS i SRS na lokalu. Ostale stranke i pokreti, mahom opozicioni, su izbore ili bojkotovale ili u imenima lista isticali članove i građane opština u kojima se glasa.\nSnimci nasilnog ponašanja na biračkim mestima, navodi o incidentima, kupovini glasova, ucenama, nepoznatim ljudima koji unose nemir i tenziju tokom izbornog dana je sada već nešto što i očekujemo na izborima, valjda. Zabranu snimanja biračkog mesta ili stranačkih prostorija medijima, takođe. Lokalni odbor SNS-a oblepljen u beli papir u Pećincima kako bi se snimanje onemogućilo, to je već novina. I kao potpuno osveženje u ovom kampanjskom ciklusu su koncerti Ace Lukaca u Mionici i Negotinu.\nEvo kako su građani ovih opština glasali na održanim izobrima:\nU Pećincima se poslednji put glasalo 2013. godine.\nNa 30 glasačkih mesta, blizu 16.000 građana sa pravom glasa biralo je odbornike Skupštine opštine sa ukupno šest izbornih lista: "Aleksandar Vučić-SNS-SPS-Ivica Dačić", "LDP-Borisav Kostić", "SRS-Dr Vojislav Šešelj", "Dostojanstveno, bez straha-Bata Marković-DS i LSV", "Jedinstvena Srbija-Dragan Marković Palma" i izborna lista "Za Pećince bez korupcije".\nPrema navodima Sremske televizije, najviše glasova osvojila je lista predvođena SNS-om i to 8747 glasova (77,7odsto), zatim DS sa 926 glasova (8,23odsto) dok je na trećem mestu Jedinstvena Srbija sa 444 glasa (3,94 odsto). Prema podacima Opšitnske izborne komisije na loklanim izborima u Pećincima glasalo je tačno 11 172 birača, što znači da je izašlo 69,85% biračkog tela.\nNa prethodnim izborima u Pećincima izlaznost je bila veća i iznosila skoro 77 procenata, a vredi primetiti da je SNS tada dobio oko 48 odsto podrške građana, ali i da je na tadašnjim izborima najveća stranka u zemlji samostalno izašla na izbora, dok za ovogodišnji procenat od 77 odsto glasova može da zahvali i koalicinim partnerima, pre svega SPS-u.\nIpak, Pećinci su u vesti dospeli već oko 10 sati kada se pojavio snimak prvog incidenta na biračkom mestu.\nNa snimku se vidi da nepoznata osoba prilazi potpredsedniku DS Igoru Salaku, otima mu mobilni telefon pretećim tonom, potom se udaljava i telefon baca izvan dvorišta biračkog mesta u kome se sve odigralo. Postoje tri različita snimka ovog događaja. Ipak, verzija priče čoveka sa snimka je potpuno drugačija:\nNavodi o incidentima i pritiscima vladajuće stranke u opštini Pećinci nisu prestajali još od kada je pre mesec dana funkcionerka Nove Stranke Jelena Grujić prijavila da su joj nepoznati ljudi upali u stan i pretili njenom suprugu. Grujić je na Tviteru saopštila da je i u izbornom danu bila izložena fizičkim napadima na ulici. Zabrinutost zbog atmosfere u Pećincima izrazila je i poslanica Evropskog parlamenta Tanja Fajon, a celokupnu sliku nije popravilo ni "javno svedočenje" građanina Pećinaca Nenada Vladisavljevića, kada je uz glasački listić u kutiju ubacio i 40 evra za koje tvrdi da su mu ponuđene u zamenu za njegov glas i glas njegove supruge.\nNa novčanicama je pisalo "Ovako izgleda Vučićev glas".\nPosmatrači organizacije CRTA tokom dana objavili su da se "iz bezbednosnih razloga" povlače iz Pećinaca jer je, kako kažu, nepoznata grupa muškaraca pratila njihove članove što su prijavili policiji. Predhodno su, kažu, u više navrata preprečili put i zaustavili vozilo CRTA mobilnih timova kako bi ih fotografisali.\n- Ako smo, kao građani, želeli da glasamo i izlazimo na birališta, a ispred biračkih mesta se susrećemo sa sumnjivim licima koja nas evidentiraju, koja samim svojim prisustvom upozoravaju za koga se glasa, to je nešto što ne možemo da ocenimo kao slobodan izborni dan u Pećincima, zaključio je za N1 Raša Nedeljkov iz CRTE.\nCRTA je najavila i krivične prijave protiv predsednice i sekretarke Opštinske izborne komisije u Pećincima.\nKamerama televizije N1 nije dozvoljeno da snima jedno od biračkih mesta u Pećinacama, a kako sa ulice nije zabranjeno snimati objekte, u ovoj opštini smo imali prilike da vidimo i kako izgleda odbor SNS-a oblepljen u beli papir.\nSNS će i posle ovih vanrednih lokalnih izbora u Mionici imati ubedljivu vlast s obzirom na to da su prema preliminiarnim rezultatima osvojili 65,8 posto glasova. Na drugom mestu nalazi se koalicija koja je privukla najviše pažnje, SPS-JS-SRS (takozvana crveno-crna koalicija) sa 15,5 odsto glasova, a na trećem mestu DS sa 13, 5 odsto glasova. Prema ovim rezultatima u budućem sazivu lokalnog parlamenta najviše odbornika, njih 28, imaće iz redova SNS. Koalicija SPS-JS-SRS imaće 6 mandata, dok će DS imati 5 odbornika.\nU Mionici je danas glasalo 73,6 odsto građana sa pravom glasa, za 3,5 procenata više nego u decembru 2014. godine i prošlih lokalnih izbora. U odnosu na te izbore beleži se blagi rast u podršci SNS-a, koji je i na prošlim izborima u Mionici išao bez SPS-a. U isto vreme SPS i JS su na prošlim izborima osvojio skoro dva procenta više nego na ovogodišnjim izborima zajedno sa radikalima. DS beleži pad sa 17,4 prosto sa prošlih izbora.\nU Mionici se poslednji put glasalo 2014. godine, a u redovnom ciklusu lokalni izbori trebalo je da budu održani u isto vreme sa beogradskim. Međutim, vandredni izbori raspisani su tako što je Vlada Srbije raspustila SO i imenovala privremeni organ koji je vodio dotadašnji predsednik opštine Boban Janković (SNS).\n- U želji da nastavimo ono što smo započeli i Mioničanima obezbedimo što kvalitetniji život, potrebni su nam kontinuitet i politička stabilnost, a moja ostavka neće uticati na projekte koji su u toku - rekao je tada Janković koji je na čeli opštine došao u decembru 2014 na izborima na kojima je Srpska napredna stranka ubedljivo pobedila i od 39 dobili 25 odborničkih mesta.\nSlika iz Mionice koja je obišla internete je ona sa plakatima Srpske napredne stranke zalepljenih na drvećima i stablima, što je komunalni prekršaj na koji niko nije obratio pažnju. Tokom samih izbora u ovom malom šumadijskom mestu primećeni su automobili novosadskih i somborskih tablica. Građani Mionice su za N1 navodili da su u pitanju aktivisti stranaka iz Vojvodina koji su prethodnih dana obilazili građane i raspitivali se za koga će da glasaju. Tokom kampanje i predsednik Srbije Aleksandar Vučić je bio u Mionici.\nZanimljivo je da je pevač Aca Lukas održao besplatni koncert pre samih izbora u centru Mionice.\nU Negotinu na 72 biračka mesta pravo glasa ima 39.431 birača koji su birali odbornike sa četiri liste: "Aleksandar Vučić-Srpska napredna stranka - Socijalistička partija Srbije-Ivica Dačić", "Demokratska stranka - prim.dr Momir Petković Moma", "Ujedinjena seljačka stranka - Dragoslav Cvetković" i "Negotin bez korupcije".\nPrema preliminarnim, nezvaničnim rezultatima koalicija SNS-SPS osvojila je 70 odsto glasova, dok je DS pojačan lokalnom Liberalno demokratskom partijom osvojio 19 odsto glasova što je najveći uspeh demokrata na ovim izborima ako se uzme u obzir da su na poslednjem glasanju u Negotinu 2014. godine imali svega 7 odsto. Lista "Negotin bez korupcije" je na oko 4 odsto glasova, dok je Ujedinjena seljačka stranka osvojila 3,75 odsto.\nPrema ovim podacima samo su liste oko SNS-a i DS-a prešle cenzus u Negotinu.\nPrve nezvanične informacije o oko 37 odsto izlaznosti u Negotinu pokazuju značajan pad u odnosu na prošle lokalne izbore pre tri godine kada je taj procenat iznosio preko 46 odsto. Dok je na predsedničkim izborima ove godine izašlo oko 42 odsto glasača. Faktički, za SNS u Negotinu je glasalo oko 20 odsto biračkog tela u ovom mestu.\nRazlozi za skoro desetoprocentni pad u izlasnosti u odnosu na prošle lokalne izbore u Negotinu mogu se potražiti u rečima građana Negotina iz jedne ankete sprovedene pred izbore, kada svoj grad opisuju kao mrtav, neuređen i "grad staraca".\nNa prethodnim izborima u Negotinu naprednjaci su na izbore izašli bez socijalista i tada osvojili oko 43 odsto glasova, dok su socijalisti u koaliciji sa Jedinstvenom Srbijom osvojili oko 29 odsto, a Liberalno demokratska partija 14,7 odsto.\nPo istom scenariju iz Mionice i u Negotinu je krajem oktobra Vlada Srbije raspustila je Skupštinu opštine i formirala petočlani Privremeni organ na čelu sa dotadašnjim predsednikom opštine Vladimirom Veličkovićem (SNS).\n- Razloga za moju ostavku ima više, a prvenstveno sam procenio da nije neka velika promena ako redovni lokalni izbori budu održani tri meseca ranije - rekao je tada Veličković.\nNedeljama je u Negotinu najavljivana "razgovor" građana sa predsednikom Vučićem o lokalnim problemima. Ipak, kako se po gradu priča, predsednik je "ispalio" i nije došao na miting, a njegovo izvinjenje zbog sastanka sa Putinom prenela je predsednica Skupštine Maja Gojković i gotovo pola ministara koji su prisustvovali završnom mitingu u Negotinu.\nZabeleženo je još jedna zabrana snimanja kameri N1. Vidno zabrinuti predstavnik Srpske napredne stranke iz Negotina govori kako će "svima napravtiti problem" ako se snimanje prostora odbora sa ulice nastavi.\nNapred, nazad, nemam gde - još jednom, u danima pre izbora Aca Lukas održao je koncert na centralnom trgu.\nU Kostolcu na 11 biračkih mesta pravo glasa ima ukupno 11.520 birača, a na izborima je učestvovalo pet izbornih lista - "Aleksandar Vučić-Srpska napredna stranka-Socijalistička partija Srbije-Ivica Dačić", "Demokratska stranka-Aleksandar Popov", "Milan Krkobabić, Partija ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS)-Srpska radikalna stranka, Dr Vojislav Šešelj", "Grupa građana 'ISKORAK' - Dr Zvonko Blagojević - Žarko Debeljački" i Srpski pokret Dveri.\nU Kostolcu SNS je zajedno sa SPS-om preliminarno osvojila 62,51 odsto glasova, DS 11,95, grupa građana "Iskorak" je 9,43 odsto glasova, a cenzus prelaze i Dveri i lista Milan Krkobabić. Što se mandata tiče, SNS dobija 15, DS i Iskorak po dva, a Dveri i lista Milan Krkobabić po jedan mandat.\nNa prethodnim izborima koalicija oko SNS (SPO, NS, DSS) osvojila je 11 od 21 mandat ili 45,5%, zatim SPS - PUPS - JS, 5 mandata ili 22,18 odsto, dok je DS dobila 2 mandata ili 12% glasova.\nPokret Dosta je Bilo protestovao je zbog kršenja izborne procedure u Negotinu i Kostolcu, dok su iz pokreta Dveri objavili da je dvoje njihovih članova uhapšeno zbog lepljenja plakata koji dokazuju da je SNS kupovao glasove SNS-a.\nNa izborima u Preševu pravo glasa ima 38.751 birač, glasalo se na 38 biračkih mesta za odbornike sa sedam lista. Učestvovale su "Alternativa za promene", "Demokratska partija Albanaca-Ragmi Mustafa", "Demokratska unija Albanaca-Naser Aziri", Grupa građana "Reforma za promene Demokratske partije Albanaca-Sami Saljihu", "Partija za demokratsko delovanje-Adita Sinani", "Demokratska unija doline-Skender Destani", "Aleksandar Vučić-Za Srbiju jedinstveno" iizborna lista "Demokratska partija-Dželal Memeti".\nNajviše glasova prema nezvaničnim rezultatima koje su objavili mediji na albanskom jeziku na osnovu obradjenih 12.598 glasova ili dve trećine izašlih birača, osvojila je Alternativa za promene (AP) Šćiprima Arifija, sa osvojenih 5.174 glasova. Na drugom mestu po broju glasova je Demokratska partija Albanaca (DPA) Ragmija Mustafe koja je dobila 4.055 glasova, dok je na trećem mestu Partija za demokratsko delovanje (PDD) čiji je nosilac liste na izborima u Preševu Ardita Sinani koja je osvojila 1.358 glasova. Više od 1.000 glasova osvojila je još samo grupa građana Pokret za reforme Demokratske partije Albanaca čiji je lider Sami Salihu, sa 1.110 glasova. Na petom mestu po osvojenim glasovima je koalicija šest srpskih partija "Aleksandar Vučić - za Srbiju jedinstveno" koja je dobila 313 glasova.\nPodaci o rezultatima prethodnih lokalnih izboria u Preševu nisu dostupni.\nIzbori su prošli bez incidenata i smetnji osim prekinutog glasanja na izbornom mestu broj 5 zbog nesuglasica članova biračkog odmora, kao i protesta članova biračkog odbora na izbornom mestu broj 3, zbog toga što su, kako kažu, članovi partija dolazili u pokušaju da glasaju na tuđe ime.\nDo sledećeg izbornog kola u Beogradu, dragi gledaoci.


Bosch Fen za vreli vazduh PHG 600-3 IS 060329B008: Pištolji za vreli vazduh: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Bosch Fen za vreli vazduh PHG 600-3 IS 060329B008\nModel: PHG 600-3 IS\nOpis proizvoda: Bosch Fen za vreli vazduh PHG 600-3 IS 060329B008\nFen za vreli vazduh PHG 600-3 je pogodan za skidanje boja i lakova kao i za lemljenje. Osim toga kućni majstori mogu pomoću PHG 600-3 da stežu, oblikuju i suše kablove ili da vare plastične materijale. Opremljen snažnim motorom od 1800 W on uz to brzo oslobađa vrata, prozore i nameštaj od starih površina. Stepen hladnog vazduha od 50 °C obezbeđuje brzo hlađenje materijala,koji treba obraditi. Za regulaciju temperature i količine vazduha, na raspolaganju su tri stepena. Thermostop funkcija samostalno isključuje grejni element kod preopterećenja i tako štiti uređaj od pregrevanja.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 193\nSifra 193, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 193, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Turistička sezona u BiH katastrofalna: Jedan grad 'izvukao' situaciju\nIzvor: B92, 18.Okt.2020, 10:36\nTuristička sezona u BiH katastrofalna: Jedan grad "izvukao" situaciju\nSarajevo -- Turizam u BiH je zbog koronavirusa pretrpeo gubitke koje je gotovo nemoguće sabrati, jer su od očekivana dva miliona posetilaca ostali bez 70 odsto turista.\nDirektor turističke zajednice Hercegovačko-neretvanskog kantona (HNK) Andrija Krešić za portal Kliks kaže da su Mostar i Međugorje pretrpeli nesagledive gubitke, dok je situaciju izvukao Neum kao jedini bosanskohercegovački grad na moru koji i živi od letnjeg turizma.\nIako u HNK nemaju jasne >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << pokazatelje stanja ni adekvatne sisteme evidencije, procenjuje se da je na području čitavog kantona ostvareno svega oko 30 odsto planiranih poseta.\n"Od početka godine je u Mostaru i Međugorju dobro krenulo, a onda je pojavom koronavirusa, uvođenjem restriktivnim mera i zatvaranjem granica sve stalo. Nakon relaksacije mera su uglavnom dolazili samo domaći turisti, a tokom jula i augusta je samo Neum donekle izvukao situaciju. Kao destinaciju su ga otkrili brojni građani BiH, Srbije i Crne Gore, nakon što su odlučili da ga posete zbog komplikacija na granicama i promocije koju smo radili", kaže Krešić.\nU Mostaru se očekivalo milion i po turista, ali 70 odsto njih nije moglo doći. To je dovelo do ruba propasti privatnike i privrednike koji su u gradu na Neretvi uložili ogromna sredstva da bi se pripremili za najbolju turističku sezonu u istoriji tog grada.\nRTS: Neum izvukao turističku sezonu, nesagledivi gubici u Mostaru


Zašto masovni oružani zločini neće organičiti posedovanje i korišćenje vatrenog oružja? | SecuritySEE.com\nNaslovna Sistemi bezbednosti Terorizam Zašto masovni oružani zločini neće organičiti posedovanje i korišćenje vatrenog oružja?\nZašto masovni oružani zločini neće organičiti posedovanje i korišćenje vatrenog oružja?\nViše gnusnih masovnih oružanih zločina desilo se u poslednje vreme u Sjedinjenim Američkim Državama. Kriminalni čin Stivena Pedoka 2. oktobra ove godine u Las Vegasu, kada je sa 32. sprata hotela „Mendelej Bej”, otvorio oružanu vatru na posetioce muzičkog festivala, i ubio 59, a više od 500 posetilaca ranio. Ubistva 26 osoba i ranjavanje preko 20 ljudi u crkvi u Teksasu 5. novembra, koje je izvršio Devin Keli, bivši pripadnik ratnog vazduhoplovstva.\nPoslednji događaj koji je uznemirio javnost desio se 14. novembra, kada je ubio 4 osobe, a dvoje dece ranio napadač koji je nasumično pucao u ruralnoj oblasti 200 kilometara od Sakramenta.\nNavadeni slučajevi, ma koliko bili brutalni i bolni za američku zajednicu, očigledno neće biti dovoljni da se pokrene pitanje oganičenja posedovanja i korišćenja vatrenog oružja. Drugi amandman iz 1791. godine na Ustav SAD glasi: „Pošto je dobro organizovana zemaljska odbrana potrebna za bezbednost slobodne države, ne sme se kršiti pravo naroda da drži i nosi oružje.” Pozivanje na navedeni, kao i na ostale amandmane u SAD, dovedeno je do pitanja apsolutne i nepromenljive istine.\nU američkim medijima se ovih dana može pročitati i da je američki predsednik, tokom predizborne kampanje prošle godine, od Nacionalne asocijacije za naoružanje, dobio više miliona dolara. U tom svetlu treba tumačiti i stav potparolke Bele kuće koja je istakla, nakon navedenog masakra u Las Vegasu, da je prerano pokrenuti debate o promenama propisa o oružju.\nOčigledno je da je i pored niza masovnih zločina izazvanih oružjem, a da se ne spominju i pojedinačni slučajevi (u 2014. godini više od 33.000 stradalih od varenog oružja u SAD), američko društvo nespremno da pokrene pitanje smanjena i organičenja vatrenog oružja kod građana, jer kao argument uvek navode da zločin ne vrši oružje već čovek.\nTeroristički akt ili “akt čistog zla”?\nKada se dogode ovakvi zločini, a posebno kada je reč o zločinima koje su izvršili Stiven Pedok i Devin Keli postavlja se pitanje da li je reč o terorističkom činu ili teškom krivičnom delu ubistva. U terorističkom aktu, koji po definciji treba da izazove paniku, nesigurnost, nespokoj i strah u okruženju gde je izvršen, se po pravilu traži politički ili verski, odnosno ideološki motiv. Izvršilac, organizator, nalagodavac terorističkog napada isti doživljava kao čin borbe za više političke ili verske ciljeve, kao osvetu za stradale saborce ili sunarodnike. Dakle, za izvršioce je uzvišeni cilj, dok je za žrtve teroristički akt.\nU ovim slučajevima, na osnovu do sada dostupnih informacija, koje su prezentovali mediji na osnovu sopstvenih saznanja i na osnovu nepotpunih izjava policije i bezbednosnih službi SAD, može se zaključiti da nije reč o terorističkom aktu, već da je reč o „aktu čistog zla” , kako je masovno ubistvo u Las Vegasu definisao predsednik SAD.\nU zapadnoevropskoj i američkoj javnosti u poslednje vreme kao da se povlači znak jednakosti između terorizma i radikalnog islama, odnosno da se pod terorističkim činom podrazumeva oružani napad na civile, predstavnike vlasti, objekte od javnog značaja, koji su izvršili radikalni i ekstremni pripadnici islamskih organizacija. To svakako nije tačno. Setimo se na desetine podmetnutih eksplozivnih naprava, otmica, ubistava od strane desničarskih pokreta i organizacija u zapadnoj Evropi, koji su eskalirali u drugoj polovini dvadesetog veka. Utisak je da se u ovim slučajevima ne ostavlja mnogo prostora da postoji mogućnost da je reč o pojedinačnom zločinačkom aktu. Možemo samo da zamislimo šta bi bilo da je Pedok bio islamske veroispovesti, a da istraga pokazuje da je reč o činu pojedinca.\nRazloge ovakvog stava, a ne opravdanje, treba tražiti u činjenici da je u poslednjoj deceniji najveći broj terorističkih akata na teritoriji zapadne Evrope, izvršen od strane radikalnih islamista, kao i da radikalne islamske organizacije, u ovom slučaju ISIL, u cilju promovisanja svojih ekstremnih ubeđenja ali i širenja panike i nesigurnosti, u sredinama koje smatraju neprijateljskim, sebi prepisuju i one oružane i nasilne akte sa kojima nemaju dodirnih tačaka.\nDakle, da li je određeno oružano ili nasilno delo, koje je dovelo do uništavanja ljudskih života i dobara, teroistički čin ne zavisi od toga koje je konkretne veroispovesti počinilac, već da li je delo izvršeno iz verskih, političkih, odnosno ideoloških razloga i pobuda, kako bi se postigao određeni ideološki cilj.\nDa je reč o gnusnom krivičnom delu pojedinca u slučaju Pedoka, a ne terorističkom činu, ukazuje da i pored toga što je sam događaj izazvao paniku, strah, nesigurnost, sumnju u efikasnost državnih organa (što je svakako bitan deo definisanja terorizma), ne postoji, kako je istraga do sada utvrdila, povezanost vinovnika krivičnog dela sa ekstremnim političkim, verskim ili drugim organizacijama čija je ideologija destruktivna i usmerena ka uništavanju pripadnika drugih zajednica.\nKriminalna dela jedna druge podstiču\nKao da je pravilo da se u poslednje vreme masovna ubistva, izvršena od strane jednog počinioca, dešavaju u razvijenim sredinama. SAD u tome prednjače, samo 2015. godine bilo ih je preko 350. Razloge treba tražiti u socio-ekonomskim uslovima života u razvijenim društvima, u pristupačnosti oružju, razvijenosti medija gde potencijalni ubica, po pravilu psihopata, vidi prostor za svoje eksponiranje. Ovo samo govori da će sličnih oružanih napada biti i u narednom periodu.\nUjedno, ovako počinjenja masovna ubistva, koja izazivaju strah, nesigurnost, osećaj da je normalan život gotovo nemoguć, ohrabruju i potencijalne teroriste koji upravo žele da postignu takve ciljeve terorističkim aktima.\nI za jedne i za druge ovo je i potvrda da policija i službe bezbednosti nisu svemoguće i da ukoliko je neko rešen i osposobljen, ma koliko to brutalno zvučalo, može da računa i na uspešnost kriminalnog, odnosno terorističkog čina.\nPrethodni članakAleksandar Živković, finansijski stručnjak: Finansijski izveštaji su osnov za donošenje uspešnih poslovnih odluka\nSledeći članakEvo kako da saznate da li vam se neko „zakačio” na Wi-Fi


Srpske kredite u švajcarcima mogao bi da reši dinar? - Naši u svetu\nNova računica kredita na pomolu\nObjavljeno 28/03/19 u 09:30\nKredite koje su građani uzimali u švajcarskim francima mogao bi da reši srpski dinar, pišu danas „Novosti“.\nKako navodi list, najizvesnije rešenje problema koji traje duže od decenije i koje muče blizu 20.000 ljiudi u Srbiji, jeste ukidanje valutne klauzule kojom su ovi zajmovi vezani za franke.\nTo znači da bi sledeće rate vredele isto kao i na samom startu kredita, i to u dinarima.\nAko se usvoji ovakvo rešenje, zaduženima u francima kojima su u proteklom periodu rate bile i dvostruko veće, banke bi uradile novu računicu kredita, a time bi preostali dug bio manji, pišu „Novosti“.\n„Banke bi računovodstveno svele potrazivanja na razumnu meru“, kaže advokatkinja Jelena Pavlović, članica Upravnog odbora Udruženja SHF Srbija.\nOna objašnjava da bi umesto loših klijenata i plasmana, banke dobile dobre, a takođe bi se oslobodile i tereta velikih rezervacija na loše zajmove. Sva iskustva iz regiona govore da su banke posle ovakvog rešenja bile profitabilnije.\nVeć šesti dan članovi Udruženja CHF protestuju ispred zgrade Vrhovnog kasacionog suda u Beogradu tražeći da taj sud donese jasan pravni stav o spornim kreditima.\nZvanični podaci banaka pokazuju da kredite u „švajcarcima“ trenutno otplaćuje 16.814 građana. Prema podacima Udruženja CHF, u Srbiji je u periodu od 2005. godine do 2011. više od 22.000 građana uzimalo ovakve kredite.\nIzložba u Parizu: Nije uklonjena već su neki delovi “zarolani”


Fabrici u ženskom zatvoru u Požarevcu | Info | Društvo\nAmbasador Fabrici posetio zatvorski kompleks u Požarevcu 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n15.10.2019. / 09:59\nŠef Delegacije EU u Srbiji, ambasador Sem Fabrici, posetio je danas zatvorski kompleks u Požarevcu.\nKazneno-popravni zavod za žene u Požarevcu je jedini ženski zatvor u Srbiji, koji od sada ima novoizgrađeno odeljenje za smeštaj do 160 osuđenica u okviru otvorenog, poluotvorenog i prekršajnog odeljenja. EU je za rekonstrukciju ovog zatvora izdvojila tri miliona evra.\n“Zatvorski sistem u Srbiji je za EU važan iz dva razloga: prvi je staranje o tome da svi koji su osuđeni zaista i odsluže kaznu, a drugi je staranje o tome da budu tretirani na odgovarajući, pravičan i humani način”, izjavio je ambasador Fabrici. On je dodao da će izgradnjom novog paviljona biti unapređeni uslovi života i rada osuđenica, sa posebnim akcentom na žene s decom.\nOvaj projekat je deo šire finansijske pomoći EU koja je usmerena na pružanje podrške zatvorskom sistemu u Srbiji. Samo u prethodne tri godine, EU je izdvojila sedam miliona evra za rekonstrukciju i nabavku opreme, te obuku i jačanje kapaciteta zatvorskog osoblja i zatvorenika.\nEU je finansirala i obuku za 500 osuđenika u tri najveća kazneno-popravna zavoda u Srbiji. Prilikom posete Zabeli, Fabrici je obišao i novoizgrađen paviljon za smeštaj muškaraca, kapaciteta do 216 osuđenika. Posetio je i radionice za varenje i izradu pekarskih proizvoda, koje zapošljavaju zatvorenike nakon završene obuke.\n“Danas sam bio u prilici da vidim neke od proizvoda koje su izradili zatvorenici, poput nameštaja i posteljina, i zadovoljstvo mi je da znam da osuđenici i osuđenice zahvaljujući pomoći EU imaju priliku da steknu obrazovanje i veštine koje će im pružiti veće šanse za zaposlenje u budućnosti”, istakao je ambasador Fabrici.\n“Novim paviljonom u Kazneno-popravnom zavodu za žene u Požarevcu, rešeno je pitanje smeštajnih kapšaciteta za osuđenice i unapređeni su uslovi u kojima one borave i rade. Pored toga, zahvaljujći pomoći EU imamo programe edukacije za 500 osuđenika u tri najveća zavoda – Sremska Mitrovica, Niš i Zabela”, rekao je direktor Uprave za izvršenje krivičnih sankcija Dejan Carević.\nEU Evropska Unija požarevac zatvor žene pravosuđe\nTo je idealno mesto za njega. Mogao je tsmo i da ostane...


Uprava Carina > Servisi > Odnosi sa javnošću\nODNOSI SA ЈAVNOŠĆU I KOMUNIKACIЈA\nGrupa za odnose sa javnošću nastoji da kontinuirano pruža infor-macije o rezultatima rada, novitetima i modernizaciji u carinskoj službi, kako bi najšira javnost bila što bolje upoznata sa misijom i strateškim ciljevima službe, kao i tempom njihovog ostvarivanja.\nSve informacije u vezi sa najznačajnijim aktivnostima Uprave carina iznose se u razumljivoj i ilustrativnoj formi, putem saopštenja, vesti na veb portalu, organizacijom konferencija za novinare i na razne druge načine. Zbog rastuće potrebe za brzim protokom informacija kako ka javnosti tako i unutar institucije, formirani su sajt i portal carinske službe Srbije koji se svakodnevno ažuriraju.\nRedovno se pripremaju i distribuiraju saopštenja koja ilustruju postignute rezultate, međunarodnu saradnju, modernizaciju, kao i sve servisne informacije koje bi mogle biti korisne za putnike i kompanije.\nTokom poslednjih godina, zahvaljujući kreditu Svetske banke i donaciji Kancelarije za carinsku i fiskalnu pomoć (CAFAO), sprovedene su i dve značajne medijske kampanje - “Otvorena carinska linija” i “Pogled sa iskustvom”. Povodom dva veka carinske službe Srbije izdata je i monografija “Carina i carinska služba u Srbiji (1804-1914)” kao svojevrsni istorijski prikaz razvoja carinske delatnosti na ovim prostorima.\nU holu Uprave carina nalazi se stalna izložbena postavka ‘’Carinska služba u Srbiji od 1804 do Drugog svetskog rata’’.


Postoje stranke kojima su interesi društva iznad partijskih | MINA\nNaslovnicaGlavna vijestPostoje stranke kojima su interesi društva iznad partijskih\nPostoje stranke kojima su interesi društva iznad partijskih\nfoto: URA (arhiva)\nPodgorica, (MINA) – Memorandum o saradnji Građanskog pokreta URA, Socijalističke narodne partije (SNP), Civisa i manjinskih partija potvrdio je da postoje stranke, koje bez obzira na razlike, stavljaju interese društva i države iznad partijskih, poručili su iz URA-e.\nPolitička direktorica te stranke, Ana Novaković Đurović, kazala je da je interes crnogorskog društva ublažavanje nacionalnih, etničkih i vjerskih podjela i tenzija, zajednički rad na ekonomskom oporavku i uspostavljanju vladavine zakona i pravednog društva.\n,,Memorandum o saradnji potvrđuje da postoje politički subjekti koji, bez obzira na programske i ideološke razlike, stavljaju interes države i društva iznad partijskih”, rekla je Novaković Đurović.\nPrema njenim riječima, Crnoj Gori je potrebno pomirenje umjesto učestalih tenzija, zajednički rad umjesto međusobnih podmetanja i otvaranje prozora ka budućnosti, a zatvaranje vrata prošlosti.\n“Oni koji upućuju otrovne strijele na osnaživanje saradnje partija vlasti URE, SNP-a i Civisa sa manjinskim partijama, ne zaslužuju da vrše vlast u Crnoj Gori”, ocijenila je Novaković Đurović.\nNovaković Đurović je dodala da dijelovi opozicije, koji pokušavaju da Memorandum iskoriste u svrhu plasiranja njihovog viđenja raspleta političke krize, samo izazivaju nove tenzije i uzbunjuju javnost.\nOna je kazala da URA poziva sve političke subjekte da podrže povezivanje različitih političkih subjekata oko zajedničkih vrijednosti.\n“Ukoliko bi to učinile sve političke partije zastupljene u crnogorskom parlamentu, pokazali bismo da smo kao društvo zreli da budemo dio evropskog sistema vrijednosti”, rekla je Novaković Đurović.\nStruktura Vlade sačinjena tako da nema mjesta pobuni u njenim redovima