Moguća nova pravila za proizvodnju i popravku elektronike - National Geographic Srbija\nUskoro bismo mogli da se oprostimo od "kulture bacanja" i navike da proizvode kupujemo, koristimo kratko i onda odbacimo.\nOva pravila bi trebalo da osiguraju da proizvodi duže traju, ali i da ih je moguće popraviti ukoliko dođe do kvara. To bi u praksi značilo da će vaš telefon trajati duže i da će se lakše popravljati - pogotovo ukoliko je potrebno da se na njemu zameni ekran ili baterija.\nOve promene su deo svetskog pokreta nazvanog Pravo na popravku (Right to Repair), a trebalo bi da budu deo mera Evropske komisije.\nMoguće je da će isti standardi važiti i van Evropske unije jer proizvođačima možda neće biti isplativo da proizvode modele slabijeg kvaliteta za druga tržišta.\nU oktobru prošle godine, Evropska unija je usvojila mere obavezujući proizvođače da kućne aparate prave tako da traju duže. Oni su u obavezi da rezervne delove za mašine menjaju narednih deset godina.\nOva pravila stupaju na snagu 2021. godine i važe za rasvetu, mašine za pranje veša i suđa i frižidere. Nove mere trebalo bi da prošire spisak proizvoda za koje će važiti ista ili slična pravila.\nTo je sve deo plana koji jedna zelena grupa naziva najambicioznijim i najsveobuhvatnijim predlogom za smanjenje uticaja stvari iz svakodnevne upotrebe na klimu i životnu okolinu.\nCilj je da proizvodi koji ne zagađuju životnu okolinu postanu uobičajeni.To bi, na primer, moglo da znači da proizvođači koriste šrafove, a ne lepak, ukoliko žele da nešto spoje.\nPravila bi trebalo i da stanu na put takozvane "prerane zastarelosti" - prakse da proizvođači namerno prave stvari slabijeg kvaliteta kako bi građani morali da kupuju nove modele.\n"Ova strategija je jedinstvena prilika da promenimo način na koji proizvodimo, koristimo i bacamo naše proizvode tako da budu pogodni za ljude i planetu", navode iz Evropskog biroa za životnu okolinu (EEB).Oni apeluju na evropske političare da njihov plan počnu da primenjuju u praksi.\nEvropska unija takođe želi da smanji količinu bacanja hrane, ukine prevelika pakovanja i smanji zagađenje mikroplastikom.\nDruge preporuke, koje se nalaze u predlozima poznatim kao Cirkularni ekonomski akcioni plan, glase:\n- povećati reciklirane stvari u proizvodima\n- smanjiti uticaj proizvoda na klimu i životnu okolinu\n- pružiti podsticaj za nov način korišćenja proizvoda - da proizvođači zadrže vlasništvo nad proizvodom, ali i odgovornost za njegov kvalitet (poput automobila na lizing)\nIdeja je naterati proizvođače da stvari prave tako da se ne kvare i to tako što će morati da plate račun popravke ili zamene.\nNova pravila idu korak dalje od prethodnih, čiji je cilj bio da obezbede popravku "belih proizvoda", poput frižidera i mašina za veš.\nMeđutim, Iz EEB-a ističe da bi pravila trebalo da idu još dalje, time što će umanjiti nivo otpada u industriji i postaviti ciljeve za smanjenje upotrebe resursa širom Evrope.\nInače, ton kojim je dokument napisan je prilično zelen.\n"Postoji samo jedna planeta Zemlja, a do 2050. godine svet će konzumirati toliko stvari kao da ih je tri", reči su kojima počinje tekst. "Mnogi proizvodi se prebrzo pokvare, ne možete ih ponovo koristiti, popraviti ili reciklirati, a mnogi su napravljeni samo za jednu upotrebu".\nPrimenu svih mera prvo će morati da odobre zemlje članice Evropske unije, kao i poslanici Evropskog parlamenta.\nElektrotehnika Reciklaža Odabrano klimatske promene Ekologija Evropska unija


Devetnaest godina od početka ulaska snaga bezbednosti u Kopnenu zonu bezbednosti i ubistva komandanta Lešija - JUGPRESS\nNavršilo se 19 godina od početka povratka srpskih snaga u Kopnenu zonu bezbednosti i pogibije Ridvana Ćazimija zvanog Komandant Leši, šefa pregovračkog tima ispred Oslobodilačke vojske Preševa, Bujanovca sa članovima radašnjeg Koordinaciono tela i uz medjunarodno posredovanje.\nDanas su predstavnici Albanaca obišli Lešijev grob na lokalnom groblju u Velikom Trnovcu i spomen sobu pored fudbalskog igrališta u ovom najvećem albanskom selu u Srbiji.\nRidvan Ćazimi je ubijen 24. maja 2002. godine kada je počeo ulazak Združenih snaga bezbednosti u Kopnenu zonu bezbednosti, čime je i praktično završen oružani sukob u ovoj zoni u Bujanovcu i Preševu.\nNovinarima je tog dana u Press centru Koordinacionog tela za opštine BUjanovca, Preševo i Medvedja, rečeno da se radi, zapravo, o nesrećnom slučaju i da je pucano zato što , prema ranije postignutom dogovoru, na tom mestu nije trebalo da budu pripadnici OVPMB prilikom ulaska Združenih snaga bezbednosti.\nTo je, zapravo, Končuljski sporazum na koji se Albanci pozivaju svih ovih godina, kao na ključni dokument za rešavanje problema a koji predstavnici države nikada nisu potpisali.


Nemački mediji: NATO i Kremlj ponovo uvode "crveni telefon" | Autonomija\nNemački mediji: NATO i Kremlj ponovo uvode „crveni telefon“\nTo je prvi pokušaj direktnog povezivanja dva vojna vrha od prekida Hladnog rata\nNATO ponovo uvodi direktnu tajnu telefonsku liniju sa ruskim vojnim vrhom, piše nemački list „Frankfurter Alemajne Cajtung“, pozivajući se na izvor u Alijansi.\nNemački list tvrdi da će direktan kontakt sa Moskvom imati glavnokomandujući odjedinjenim snagama NATO u Evropi i predsednik vojnog komiteta Alijanse i veruje se da će „crveni telefon“ biti stalno otvoren, mada se ne navodi ko će biti na vezi sa druge strane – u Moskvi, prenela je agencija Sputnik.\nInicijativu za uspostavljanje kontakta pokrenuo je nemački ministar inostranih poslova Frank Valter Štajnmajer zbog porasta napetosti u svetu izazvane ukrajinskim konfliktom.\nOn je predložio da se uspostavi direktna veza dve komande, kako bi se sprečio direktan sukob u slučaju da dođe do još veće krize.\nŠtajnmajer se smatra pristalicom umerenog odnosa prema Rusiji i poznate su njegove ranije izjave da nije u interesu Evrope da se, na dugi period, izoluje Rusija, kao i njegov govor protv jačanja sankcija Moskvi u kome je isticao da pre toga treba proveriti kako se ispunjava Sporazum iz Minska.\nOvakva direktna linija, ali između tadašnjih rukovodstava SSSR-a i SAD-a, bila je nazvana „crveni telefon“ i bila je uspostavljena i u vreme Karipske krize 1962. godine kada je svet, zaista, bio na ivici nuklearnog rata.


Usvojen zakon o robnim berzama - AgroSmart\nSkupština Srbije usvojila je danas Zakon o robnim berzama koji donosi osnove za razvoj robno-berzanskog tržišta. Ključna novina je garantovanje svih berzanskih transakcija koje će biti zaključene posredstvom robne berze. Pored spot tržišta biće omogućena terminska trgovina putem zaključivanja forward ugovora.\nNepostojanje zakonske regulative onemogućavalo je razvoj robne berze i robno berzanskog tržišta, što je sada, nakon nekoliko neuspelih pokušaja donošenja zakona otklonjeno. Sada se otvara put razvoja robne berze i robno-berzanskog tržišta. Ovaj zakon će omogućiti kvalitetan poslovni ambijent za sve učesnike na robno-berzanskom tržištu.\nKljučna novina je garantovanje svih berzanskih transakcija koje će biti zaključene posredstvom robne berze. Ovaj sistem funkcionisaće na principu zbirnih namenskih računa i garantnih depozita. Pored spot tržišta biće omogućena terminska trgovina putem zaključivanja forward ugovora.\nOvo će omogućiti poljoprivrednim proizvođačima, mlinarima i prerađivačima da se štite od cenovnog rizika, da dobiju bolju cenu za svoju robu, odnosno da planiraju nabavku. Na taj način moći će da planiraju svoje poslovanje, a kupci će dobiti robu u skladu sa ugovorenim kvalitetom i rokom isporuke. Berza će raspolagati zbirnim namenskim računima gde će imati kontrolu tokova novca i robe.


Od 1. oktobra lakše prijavljivanje zaposlenih – ICR\nOd 1. oktobra lakše prijavljivanje zaposlenih\n17. septembra 2010. Ξ\nPoslodavci će od 1. oktobra zaposlene prijavljivati uz jednostavniju proceduru, popunjavanjem jednog umesto dosadašnja tri obrasca, najavila je danas direktorka Centralnog registra osiguranika Milica Danilović.\nU izjavi agenciji Beta, Danilović je podsetila da poslodavci sada moraju da popunjavaju tri prijave na tri šaltera – u Fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje, Zavodu za zdravstveno osiguranje i Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Od prvog oktobra procedura ce biti jednsotavnija, brža i jeftinija.\n– Poslodavci će moći da odaberu da li će prijave podneti na šalteru neke od filijala Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje ili Zavoda za zdravstveno osiguranje. Kojoj god službi da podnesu obrazac podaci će biti prosleđeni ostalim službama obaveznog osiguranja – navela je direktorka Centralnog registra osiguranika.\nOna je ukazala i da bi uspostavljanje jednošalterskog sistema u obaveznom socijalnom osiguranju trebalo da na godišnjem nivou privredi donese uštedu veću od 14 mil EUR.\nPrema rečima Milice Danilović, da bi zaposleni mogli da mesečno proveravaju da li im i po kojoj osnovici poslodavci uplaćuju doprinose moraju da se izmene obrasci poreskih prijava, kao i da se sluzba Poreske uprave i poslodavci tehnički pripreme za to.\n– Očekujem da će provera uplate doprinosa na mesečnom nivou biti moguća krajem 2011. ili početkom 2012. godine – navela je direktorka Centralnog registra osiguranika.\nInstitucionalni okvir, šanse i izazovi za održivost ženskog preduzetništva u Srbiji\nObveznice za preuzimanje kapitala preduzeća\n1. februara 2008. 13. jula 2010. sasha\nBesplatni stručni informator u oblasti preduzetništva\n15. novembra 2012. 15. novembra 2012. Ξ


Održana sednica Moravičkog upravnog okruga u Ivanjici – Portal Opštine Ivanjica\n21.sednica Saveta Moravičkog upravnog okruga održana je danas u Ivanjici. Bilo je reči o radu Štabova za vanredne situacije (okružnog, gradskog i opštinskih), sa posebnim akcentom na popunjenosti, formiranju, opremanju i obuci jedinica civilne zaštite. Prisutni su se osvrnuli na stanje, spremnost i pripreme subjekata za nailazeću zimsku sezonu 2016/2017. godine na teritoriji Moravičkog upravnog okruga. Teme razgovora bile su i popunjenost, opremljenosti i obučenosti specijalizovanih jedinica civilne zaštite koje obrazuje Odeljenje za vanredne situacije u Čačku kao i obučenosti štabova za vanredne situacije, privrednih društava i drugih lica od značaja za zaštitu i spasavanje. Razmatrao se sistem unapređenja funkcionisanja protivgradne zaštite, prečišćavanja otpadnih voda, kao i o budućoj trasi autoputa i uslovljenim rokovima za ozakonjenje objekata.\nPredsednik opštine Ivanjica, domaćin ovog sastanka, Zoran Lazović , rekao je da su današnji razgovori bili konstruktivni, usmereni na unapređenje saradnje čitavog okruga. U tom smislu se moraju češće organizovati kako bi zajedničkim snagama podspešili razvoj regiona , samim tim i lokalnih samouprava, ali i preventivno delovali u datim situacijama.\n-Ivanjica ima jasan cilj razvoja u budućem periodu, već smo realizovali nekoliko veoma značajnih investicija a u planu je i par kapitalnih. Otvoreni smo za saradnju i gradimo politiku na dobrim odnosima i zajedničkim stavovima. Kada je reč o današnjoj sednici Moravičkog okruga , rekao bih da smo doneli veoma važne zaključke od značaja za celokupan razvoj ovog kraja i bolji sistem funkcionisanja oblasti od vitalnog značaja za zajednicu.\nO samim zaključcima sastanka govorio je načelnik Moravičkog okruga, Slobodan Jolović.\n-Jednoglasno smo zaključili da ubuduće više pažnje mora biti usmereno ka osposobljavanju jedinica opšte namene imajući u vidu da dosadašnje angažovanje vojske i žandarmerije u nekim situacijama nije opravdano. U tom smislu gradonačelnik i predsednici opštine opredeliće određena sredstva za narednu godinu da bi počeli postepeno obučavanje i opremanje jedinica civilne zaštite. Verujem da ćemo u prva tri meseca naredne godine staviti u funkciju sektor za delovanje u određenim situacijama. Posebno je dobra vest da je Vlada RS opredelila 330 miliona dinara za izgradnju bedema u Lučanima što je od velikog značaja kada je reč o problemima sa poplavama.\nU razgovoru koji se ticao ozakonjenja objekata na području Moravičkog okruga ustanovili smo da do sada ima 92 hiljade predmeta po kojima će postupati nadležne službe u naredne tri godine. Rok za ozakonjenje jeste istekao ali kako te poslove nisu dovršile sve lokalne samouprave, ostavili smo im mogućnost da to učine najkasnije do kraja januara. Plan je da se ti predmeti reše u naredne tri godine.\nPosebno smo se osvrnuli na sistem protivgradne zaštite, zaključeno je da se on mora podići na najviši mogući nivo. Pre svega, preporučeno je lokalnim samoupravama da obezbede , u skladu sa mogućnostima, sredstva za nabavku raketa da bi svaka protivgradna stanica imala između 10 i 15 za dejstvovanje.\nNe skrivam nezadovoljstvo pristupom nekih predsednika i gradonačelnika opština u rešavanju problema otpadnih voda. Način na koji se to radi kod nas je deplasiran i prevaziđen, moramo se ugledati na Austriju, Nemačku i druge razvijene zemlje. Recimo, jedan dvomilionski grad poput Beča ima u centru grada i fabriku za prečišćavanje otpadnih voda i spalionicu. Spaljivanjem komunalnog otpada proizvodi električnu energiju za 1 400 000 stanovnika. Moramo našu svest razvijati u tom pravcu.-zaključio je Jolović.\nUnapređivanje terapeutskih i savetodavnih usluga u Dnevnom centru za decu i mlade sa teškoćama u razvoju\njun 29, 2022, 9:46 am


Vidovdan – važan datum u kolektivnoj svijesti srpskog naroda… – Televizija srpske dijaspore\nVidovdan je važan datum u kolektivnoj svijesti srpskog naroda i jedan od temelja kolektivnog identiteta, smatraju istoričari.\nObilježava se u spomen na Kosovsku bitku, koja se odigrala 28. juna 1389. godine, odnosno 15. juna po starom kalendaru na Gazimestanu i predstavlja sjećanje na poginule u svim ratovima.\nSimbolizuje, prema tom konceptu, slobodu, otpor tuđinu, njegovanje patriotizma, nacionalnog bića, viteštva i herojstva, ali i prekretnicu poslije perioda uspona pod vladarima iz dinastije Nemanjića.\nPoslije Kosovske bitke, tijelo kneza Lazara je sahranjeno u manastiru Ravanica, a u seobi Srba pod patrijarhom Arsenijem Čarnojevićem, krajem 17. vijeka, preneto je u fruškogorski manastir Vrdnik.\nStradanju srpskih vojnika je posvećen spomenik podignut na Gazimestanu 1953. godine, rad Aleksandra Deroka, dok Spomenik kosovskim junacima, koji je otkriven 28. juna 1904. godine, u okviru proslave stogodišnjice Prvog srpskog ustanka, u prisustvu kralja Petra Prvog Karađorđevića, predstavlja simbol Kruševca i djelo je srpskog vajara Đorđa Jovanovića.\nPrvi svjetski rat je počeo praktično 28. juna 1914. godine, kada je pripadnik “Mlade Bosne”, Gavrilo Princip, ubio austrougarskog prestolonaslednika, nadvojvodu Franca Ferdinanda, u Sarajevu.\nTaj atentat je možda bio značajniji događaj za Srbiju i od samog Kosovskog boja.\nZbog Vidovdana i Kosovskog boja, Srbija je ne baš tako rijetko imala velike događaje 28. juna u novijoj istoriji.\nU novijoj istoriji, viši naučni saradnik Istorijskog instituta u Beogradu, Aleksandar Uzelac, izdvaja dva događaja koja se vezuju za Vidovdan, a tiču se srpskog naroda.\nPrema njegovim riječima, u 20. vijeku, to su Vidovdanski ustav iz 1921. godine i govor Slobodana Miloševića na Gazimestanu.\nZvaničnici Republike Srpske su čestitali Vidovdan, krsnu slavu Vojske Republike Srpske, svim pripadnicima Trećeg pješadijskog /Republika Srpska/ puka Oružanih snaga BiH, koji baštini tradiciju slavne VRS.\nČestike su upućene komandantu Trećeg pješadijskog /Republika Srpska/ puka Oružanih snaga BiH, brigadiru Milanu Radojčiću, oficirima, podoficirima, vojnicima i nekadašnjim pripadnicima Vojske Republike Srpske.\nSrpski član Predsjedništva BiH, Milorad Dodik je naglasio, da je Vojska Republike Srpske osnovana, da bi se zaštitio srpski narod, a svojom hrabrošću i odvažnošću, ponosno je čuvala Srpsku i njenu teritoriju.\nOn je podsjetio da je “Treći pješadijski /Republika Srpska/ puk nastavio da baštini tekovine Vojske Republike Srpske, koja je garant opstanka srpskog naroda na ovim prostorima”.\n“Vidovdan je datum kada se prisjećamo svih stradalnika za slobodu srpskog naroda, a posebno naših hrabrih heroja, koji su dali svoje živote u proteklom Odbrambeno-otadžbinskom ratu, za slobodu koju danas svi mi uživamo”, istakao je Dodik.\nPredsjednica Republike Srpske, Željka Cvijanović, je u čestitki ukazala na herojski put srpskih boraca u proteklom otadžbinskom ratu.\n“Obilježavanje Dana Vojske je prilika da se sa neizmjernom zahvalnošću i posebnim pijetetom, sjećamo svih pripadnika vojske, koji su utkali svoje živote i dijelove tijela u temelje Republike Srpske, štitići svoj narod i slobodu koju danas uživamo”, istakla je Cvijanovićeva.\nPredsjednik Vlade Republike Srpske, Radovan Višković je istakao, da je uloga VRS bila nemjerljiva u stvaranju i odbrani Srpske, a da je Vidovdan jedan od najvećih i najvažnijih praznika, koji duboko prožima biće srpskog naroda.\n“Na ovaj dan se s ponosom sjećamo istorijskog puta naše vojske, koja je u teškim vremenima odbranila i sačuvala Republiku Srpsku i njeno stanovništvo”, naveo je Višković.\nPredsjedavajući Savjeta ministara, Zoran Tegeltija, je podsjetio da je VRS predstavljala garant očuvanja Srba u BiH, u prijekoj potrebi da se odbrani pravo na život na vjekovnim ognjištima.\nOn je istakao, da je VRS u odbrambeno-otadžbinskom ratu štitila svoj narod i dala ključni doprinos u stvaranju Republike Srpske, te poručio da se sa velikom zahvalnošću i posebnim pijetetom čuva sjećanje na one, koji su za mir i slobodu dali svoje živote.\nZa predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, Nebojšu Radmanovića, Vidovdan je praznik i stradanja i pobjede srpskog naroda.\nOn je istakao, da Vidovdan treba biti obilježen dostojanstveno, ponosno i u miru, uz prisjećanje na sve one, koji su u bližoj i daljoj istoriji, položili živote za slobodu srpskog naroda.\nČestitke su uputili i Predsjednik Socijalističke partije Petar Đokić, lider PDP-a Branislav Borenović, te načelnik opštine Pale, Boško Jugović.\nOd korone preminuo bivši fudbalski selektor Ilija Petković…\nBitka na Kozari: Epopeja stradanja, muke i patnje, ali i ponosa srpskog naroda…\nSrbija – prestolonasljednik: Vidovdan je jedan od najvažnijih datuma u istoriji…\nSPC – kalendar: Danas je Vidovdan…\nCrna Gora: Policajac, Boris Janković, neće protiv svog naroda


Foto: N.N. | Savjet ministara BiH održao telefonsku sjednicu, predložen kredit od 30 miliona evra\nN.N. 06.10.2020 13:43\nNa ovaj način želi se dodatno obezbijediti stabilnost finansijskog sektora u BiH, a sredstva će biti korištena pod posebno definisanim uslovima i okolnostima.\nRok otplate kredita je osam godina, uključujući pet godina grejs perioda na otplatu glavnice, saopšteno je iz Savjeta ministara BiH.\nObaveze i prava iz kreditnog sporazuma Bosna i Hercegovoina će supsidijarno prenijeti na krajnjeg korisnika kredita - Agenciju za osiguranje depozita, sa kojom će biti zaključen poseban ugovor.\nSavjet ministara je u drugom krugu glasanja donio je šest odluka kojima se utvrđuju kriterijumi za dodjelu grant sredstava Ministarstva civilnih poslova u 2020. godini za projekte u oblastima kulture, sporta, inovatorstva, podrške pripremi projekata za sredstva iz fonda H2020, te za sufinansiranje projekata nevladinih organizacija u vezi sa prevencijom HIV-a i tuberkuloze u BiH.\nOdluke su usvojene uz određene korekcije kojima se bliže uređuju izbor i rad komisija za razmatranje projekata u skladu sa kriterijumima definisanim ovim odlukama, a nakon javno provedenih konkursa za prijavu projekata u svakoj od oblasti.\nNa ovaj način Savjet ministara BiH će sa 390.000 KM podržati sufinansiranje projekata iz oblasti međunarodne saradnje – tačnije, u resorima kulture i međunarodne promocije kulturnog stvaralaštva u skladu sa prioritetima Strategije kulturne politike u BiH i međunarodnim obavezama. Sredstva u rasponu od 5.000 KM do 30.000 KM dodjeljivaće se u skladu sa Odlukom o kriterijumima za dodjelu iz tekućeg granta "Međunarodna kulturna saradnja" za 2020. godinu.\nNa prijedlog Ministarstva civilnih poslova BiH, Savjet ministara donio je Odluku o kriterijumima za dodjelu sredstava iz tekućeg granta "Sufinansiranje projekata institucija kulture u Bosni i Hercegovini" za 2020. godinu, u ukupnom iznosu 3.097.000 KM. Najmanji iznos sredstava koji se može dodijeliti je 5.000 KM, a maksimalni do 300.000 KM. Radi se o podršci projektima koji doprinose razvoju kulture u skladu sa prioritetima Strategije kulturne politike u BiH.\nSavjet ministara BiH, na prijedlog Ministarstva civilnih poslova BiH, donio je Odluku o kriterijumima za raspored sredstava namijenjenih za tekući grant "Sufinansiranje sportskih manifestacija" za 2020. godinu, u iznosu 1.342.000 KM. Od toga je 600.000 KM namijenjeno za Olimpijski odbor BiH, Paraolimpijski odbor BiH, Specijalnu olimpijadu u BiH, sportske saveze registrovane na nivou BiH i entiteta i sportske saveze lica sa invaliditetom registrovane na ovim nivoima.\nZa sportske klubove koji organizuju međunarodne sportske manifestacije ili učestvuju na njima predviđeno je 400.000 KM, a za infrastrukturne radove na sportskim objektima koji će direktno doprinijeti održavanju sportske aktivnosti 342.000 KM. Najmanji iznos koji se može dodijeliti je 5.000 KM, a najveći 50.000 KM. Ciljevi dodjele sredstava su ostvarivanje javnog interesa, povećanje broja sportista na međunarodnim takmičenjima i povećan broj ostvarenih normi za olimpijske i paraolimpijske igre, svjetska i evropska prvenstva te povećanje broja međunarodnih takmičenja koja se organizuju u Bosni i Hercegovini.\nNa sjednici je donesena i Odluka o kriterijumima za dodjelu sredstava iz tekućeg granta vrijednog 50.000 KM iz budžeta Ministarstva civilnih poslova BiH za "Sufinansiranje projekata nevladinih organizacija u oblasti prevencije HIV-a i tuberkuloze u Bosni i Hercegovini" za 2020. godinu.\nSavjet ministara BiH, na prijedlog Ministarstva civilnih poslova BiH, donio je Odluku o kriterijumima za dodjelu sredstava iz tekućeg granta "Podrška tehničkoj kulturi i inovatorstvu u Bosni i Hercegovini" za 2020. godinu.\nRadi se o 117.000 KM iz budžeta Ministarstva civilnih poslova BiH, a pravo na podnošenje projekata po javnom konkursu imaju registrovani savezi i udruženja inovatora, sekcije i organizacije tehničke kulture, registrovane naučnoistraživačke organizacije, inovacioni centri, te inovatori - fizička lica koja su bh. državljani sa prijavljenim prebivalištem u BiH. Cilj je sufinansirati projekte koji daju doprinos razvoju inovatorstva i tehničke kulture u BiH te doprinijeti provođenju strateških dokumenata u oblastima nauke i inovacija u BiH.\nSavjet ministara BiH donio je Odluku o kriterijumima za dodjelu sredstava iz tekućeg granta "Programi za pripremu projekata i potencijalnih kandidata za sredstva iz fonda H2020" za 2020. godinu, ukupno vrijednu 444.000 KM. Pravo na podnošenje projekata na osnovu ovog granta imaju registrovane naučnoistraživačke organizacije (visokoškolske ustanove, instituti, akademije nauka i umjetnosti, inovacioni centri, tehnološki parkovi), neprofitne organizacije, odnosno druga fizička i pravna lica koja su uključena u istraživački rad ili širenje i upotrebu naučnoistraživačkih rezultata kroz apliciranje i učešće u programima HORIZONT 2020, Kost i EUREKA.


Neocekivana Djukanoviceva pobeda\nHome > Neocekivana Djukanoviceva pobeda\nNegativna kampanja opozicije i pritisci medjunarodne zajednice doprineli su iznenadjujuce ubedljivoj pobedi predsednika koji se zalaze za nezavisnost.\nNeocekivano ubedljivu pobedu ostvarenu na izborima odrzanim 20.oktobra predsednik Milo Djukanovic manje duguje sopstvenim uspesima, a vise besu koji su izazvali crnogroska opozicija i medjunarodna zajednica.\nProindependisticka Koalicija za evropsku Crnu Goru predsednika Mila Djukanovica, koju cine njegova Demokratska partija socijalista (DPS), Socijaldemokrstaka partija (SDP), Narodna sloga i Gradjanska partija, na vanrednim parlamentanim izborima odrzanim 20 oktobra, prema zvanicnim rezultatima koje je objavila Republicka izborna komisija, osvojila je apsolutnu vlast, sa 39 od ukupno 75 mandata u republickom parlamentu.\nProjugoslovenska Koalicija za promjene, lidera Predraga Bulatovica, sastavljena od Socijalisticke narodne partije (SNP), Srpske narodne Stranke (SNS) i Narodne stranke (NS) dozivela je tezak poraz osvojivsi 30 mandata. Independisticki Liberalni savez Crne Gore, LS, osvojio je cetiri poslanicka mesta, a lista Albanci zajedno - dva.\nNa vanrednim lokalnim izborima, koji su odrzavani samo u dva grada, Podgorici i Tivtu, Djukanovcev savez osvojio je apsolutnu pobedu u glavnom crnogorskom gradu, a u Tivtu ima isti broj mandata kao i projugoslovenska koalicija, ali ce skupa sa hrvatskom Gradjanskom listom, koja je osvojila 4 odbornicka mesta Djukanovicev savez moci da formira vlast i u tom gradu.\nIako su sva ispitivanja javnog mnjenja davala prednost listi crnogorskog predsjednika Mila Djukanovica, ovakav ubedljiv trijumf njegovih snaga nije se ocekivao, i malo je ko pre izbora davao sanse Djukanovicu za samostalno formiranje vlade.\nVlada DPS - SDP pala je ovog proleca zbog otkazivanja podrske Liberalnog saveza. Ova mala independisticka stranka, zahvaljujuci kojoj je Djukanovic imao vecinu u parlamentu, oborila je vladu, jer je crnogorski predsednik pod pritiscima Evropske unije potpisao Beogradski sporazum kojim je Crna Gora odustala od referenduma i pristala na trogodisnji labavi savez sa Srbijom.\nNakon pada vlade opozicione snage su se udruzile. Liberalni savez je na iznenadjenje mnogih usao u koaliciju sa Bulatovicevim projugoslovsenskim snagama. Udruzena opozicija preuzela je vecinu u parlamentu, sto joj je obezbedilo da potpuno blokira sve inicijative Djukanoviceve koalicije i znatno oslabi institucije kojima je on vladao. Nova parlamentarna vecina uspela je da u kratkom roku izmeni izborni zakon i preuzme kontrolu nad drzavnim medijima, kojima je godinama iz senke suvereno vladao Djukanovic.\nPored toga, Djukanovicevu vlast potresale su brojne korupcionaske afere i optuzbe za povezanost sa organizovanim kriminalom. Opozicija je u predizbornoj kampanji pretila da ce hapsiti predstavnike vlasti, koju je nazivala mafijaskom. Socijalni problemi i strajkovi potresali su zemlju. Ovakav razvoj dogadjaja, nije obecavao trijumf.\nAnaliticari u Podgorici veruju da se bar nekoliko razloga steklo da glasaci ovako postupe.\nJedan je negativna kampanja Djukanovice opozicije i sveze secanje na njenu vezu sa Milosevicem. Drugi je pritisak medjunarodne zajednice na Crnu Goru da se priblizi Srbiji.\nMnogi glasaci liberala su izgleda razocarani njihovim novim savezom, pa su se okrenuli Djukanovicu. Konacno, tu je i nada independista da bi svojim glasom za Djukanovica mogli odvratiti medjuanrodnu zajednicu od namere da Srbiju i Crnu goru zadrze zajedno.\nPrema crnogorskom analiticaru Srdjanu Darmanovicu, biraci independistickog Liberalnog saveza kaznili su ovu partiju zbog saveza sa projugoslovenskim snagama i veliki broj njih je glasao za Djukanovicevu koaliciju. "Biraci su prilicno surovo kaznili Liberalni savez zbog politike koju je ova stranka vodila poslednjih mjeseci menjajuci politicke saveznike", izjavio je Darmanovic.\nProjugoslovenske snage, sa druge strane, svojom negativnom kampanjom doprinele su pobjedi Mila Djukanovica. Na proslogodisnjim parlemntarnim izborima razlika izmedju Bulatoviceve i Djukanoviceve koalicije bila je jedva dva procenta u korist crnogorskog predsednika, a sada je ta razlika gotovo deset procenata.\nPredrag Drecun, potpredsednik Narodne stranke kaze: "Nasa kampanja je bila veoma losa. Mi smo umesto programa imali negativnu kampanju. Pretili smo da cemo ako pobedimo uhapsiti veliki broj ljudi u Crnoj Gori. Narod se od toga uplasio".\nPoliticki analiticar Drasko Djuranovic kaze da je evropski pritisak na Crnu Goru da ostane u savezu sa Srbijom isao na ruku predsedniku. Nakon sto je pod pritiskom Haviera Solane Djukanovic konacno potpisao Beogradski sporazum, pritisci na crnogorsku vlast nisu prestali.\n"Naprotiv, samo su se intezivirali, jer je Brisel umesto labave i privremene zajednice koja je proisticala iz Sporazuma, pokusavao da revidira dogovor i da ubedi Djukanovica da prihvati jaku centralnu drzavu, uprkos zeljama vecine Crnogoraca da dobiju nezavisnost", izjavio je on.\nPritisci su bili toliko direktni da je to ocito iziritiralo veliki deo independistickog birackog tela. Iako je Djukanovic uspeo da Beogradskim sporazumom zadrzi euro i posebne carinske stope i poreze u odnosu na Beograd, iz Brisela su stalno stizale poruke da Crna Gora i Srbija moraju imati jedinstveno trziste i monetu. To se u Podgorici ocenjivalo kao revizija Beogradskog sporazuma.\nPrema navodima lokalnih medija, za odrzanje cvrstog saveza Srbije i Crne Gore i reviziju Beogradskog sporazuma posebno je bio zainteresovan britanski ambasador u Beogradu Carls Kroford.\n"Kroford je direktno radio na stvaranju saveza liberala i projugoslovenskih partija, kako bi se slomila independisticka vlast u Podgorici", rekao je izvor IWPR-a, blizak crnogorskom predsedniku.\nBritanska ambasada u Beogradu odlucno je demantovala ove tvrdnje. U zvanicnom saopstenju, portparol je izjavio za IWPR: "Birtanska vlada ne podrzava nijednu partiju u Crnoj Gori. Kao i druge zemlje clanice EU, ona samo zeli da vidi otvoren i fer demokratski proces koji vodi u stabilnost, reformu i prosperitet. Sada kada je vlast u Podgorici izabrana, Britanija poziva potpisnike Beogradskog sporazma da finalizuju i ubrzano primene ustavnu povelju za novi savez Srbije i Crne Gore", zakljucuje se u saopstenju.\nObracajuci se javnosti posle pristizanja izbornih rezultata, Djukanovic je izjavio: "Nasa apsolutna pobeda omogucice stabilnu vladu sledece cetiri godine. Odmah po izborima pocecemo rad na formiranju reformske i evropske vlade."\nDjukanovic je istakao da je najveci znacaj ovih izbora to sto je u Crnoj Gori pobedila gradjanska koalicija, sastavljena od predstavnika svih etnickih grupa. "To je jasan signal medjunarodnoj zajednici da je u Crnoj Gori, za razliku od nekih drugih drzava u regionu, pobedila multietnicka opcija", rekao je Djukanovic.\nVlast u Podgorici, ogrnuta apsolutnom pobedom, sada ce sigurno mnogo lakse voditi pregovore sa Beogradom i Briselom oko buducnosti crnogorsko-srpske drzave. "Apsolutna pobeda snaga za nezavisnost je sigurno veliki korak ka sopstvenoj drzavi", kaze za IWPR Drasko Djuranovic.\nMilka Tadic-Mijovic je glavni urednik podgorickog nedeljnika "Monitor".\nSource URL: https://iwpr.net/sr/global-voices/neocekivana-djukanoviceva-pobeda


Šarčević: Petnica je čardak ni na nebu ni na zemlji - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Šarčević: Petnica je čardak ni na nebu ni na zemlji\nSavetnik predsednika i premijerke Srbije smatra da valjevska Istraživačka stanica treba da bude pod okriljem države\nŠarčević: Petnica je čardak ni na nebu ni na zemlji\nVesna Andrić03.07.2021. 08:47\nPetnica mora da opstane, ali će moj predlog biti da se umreži u sistem istraživačkih centara koje pravimo širom Srbije, od kojih u Tršiću takav centar već uspešno radi, kaže za Danas Mladen Šarčević, bivši ministar prosvete, a sada savetnik predsednika i premijerke Srbije za reforme u obrazovanju i nauci.\nOn napominje da se još kao ministar zalagao za pomenuto rešenje, da je više puta o tome razgovarao i sa tadašnjim direktorom Istraživačke stanice Petnica Vigorom Majićem.\nŠarčević podseća da su počeci Petnice vezani za 80-godine prošlog veka kada su širom bivše Jugoslavije nastajale istraživačke stanice.\n– Petnica je jedina preostala kao relikt iz perioda 90-ih, kada su pogašene takozvane društvene organizacije, a neka inercija saradnje sa školama je postojala. Ja sam pokušao Petnicu da uvedem u sistem kada je donet Zakon o nauci i istraživanjima, u kome su istraživački centri prepoznati, ali samo njihova naučna komponenta, ne i obrazovna. Nemamo u Zakonu o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja ono što bi trebalo da se zove centri za promociju obrazovanja i nauke. Pre tri godine kada je otvoren centar u Tršiću, pokušao sam da uvedem Petnicu u sistem, ali su oni tada iz kabineta premijerke dobili ekskluzivno pravo na pet godina da kao grupa građana vode Petnicu na način kao što postoji godinama, što je bio pokušaj da se njima neke zasluge za narod ozvaniče. Država je uložila preko 12 miliona evra u Petnicu i ne može to da bude doveka grupa građana – smatra Šarčević.\nOn napominje da pregovori o petogodišnjem statusu za koji se Petnica izborila nisu išli preko Ministarstva prosvete i da on kao ministar nije dobio podršku za svoju ideju da se Petnica umreži u sistem budućih istraživačkih stanica. Reč je o modelu koji, kako dodaje, postoji u Portugalu, a koji podrazumeva otvaranje regionalnih istraživačkih stanica širom Srbije iz različitih oblasti, u čiji rad će biti uključene naučne i visokoškolske ustanove.\n– Ja sam ukazivao da oni u Petnici nemaju tu pedagošku komponentu i da je kad deca borave u takvoj ustanovi najsrodnije da važe pravila koja postoje u učeničkim domovima, gde imate vaspitačku službu, dežurne noću i niz drugih procedura koje moraju da postoje u takvom kolektivu. Petnica je bila previše nadobudna ili slavna sama sobom da bi se time bavila, a vidite da se to loše završilo – kaže Šarčević.\nO svemu je, kako kaže, već razgovarao sa Nikolom Božićem, naredno jutro nakon što je podneo ostavku na mesto direktora IS Petnica, a planira da se sastane i sa predsednicom UO Tanjom Adnađević.\n– Božić je bio kod mene i ja sam mu predložio da u nekoj sledećoj iteraciji kad se završe izbori i budu doneti novi zakoni, a prema Strategiji treba da se menjaju zakoni o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, visokom obrazovanju i nauci, to bude jedinstvena prilika da se u sva ta tri zakona prepoznaju istraživački centri i da postoji jasna struktura – navodi Šarčević.\nNa naš komentar da postoji bojazan da će država „staviti šapu“ na Petnicu, on odgovara:\n– Država uvodi pravila, vi znate da sada pod ovim uslovima tamo ne može da uđe prosvetna inspekcija. Ko će da izvrši nadzor nad nepedagoškim činom ili radom? Zašto bi država „stavila šapu“, ako hoće da finansira ukupan rad Petnice? Redovno ćete čuti kuknjavu mučimo se, jurimo sponzore, a kad im kažete evo vam dovoljno novca da radite, ali da država ima kontrolu novca, oni to ne žele – ističe Šarčević.\nOn napominje da država nije imala uvid u rad Petnice, niti je postavljala članove Upravnog odbora.\n– Oni su to sve izbegavali. Izbegavali su kontrolu novca, jer ako vi dobijete sponzorstva od ministarstava, kompanija i pride uzimate kotizaciju, niko ne zna koliki je to novac – ukazuje Šarčević.\nIstiče i da će zamoliti Nikolu Božića da prenese svoje dragoceno iskustvo u formiranju novih istraživačkih centara, ali napominje da bi sva pravila koja za njih važe, trebalo da važe i za Petnicu, prevashodno zbog nadzora.\n– Jer njima kad istekne rok od pet godina ne verujem da će iko pametan da im potpiše status koji je čardak ni na nebu, ni na zemlji. Taj ugovor može da se raskine i ranije, mislim da bi bilo mudro u sledećem budžetu pripremiti da budu deo sistema po modelu koji imamo u Tršiću i na koji način će raditi svi budući centri. Za sada ih smatramo centrima za promociju nauke, ali želimo da budu centri za promociju obrazovanja i nauke – navodi Šarčević.\nNa naše pitanje da li je, ako Petnica ne pristane na ponuđeno rešenje, to put ka njenom gašenju bivši ministar kaže:\n– Ako vi kao grupa građana aplicirate za imovinu kojom država raspolaže, kolika bi tu bila kirija, održavanje, materijalni troškovi…? Onda bi svaki fakultet mogao da kaže mi hoćemo da naplatimo, ali nećemo ništa sa državom. Onda kupite zgradu, uradite sve što treba, akredituje se i radite. Nije Petnica nastala od grupe građana, već je država dizala kredite i gradila je, a dala im je privilegiju zbog njihove uspešnosti. Ja nijednog časa neću da umanjim njihovu uspešnost u radu, ona je velika i mi sve druge stanice pravimo po uzoru na Petnicu, ali izostanak pedagoškog pristupa u toj priči se pokazao kao faul. Meni se ne sviđa kotizacija ako imate sponzore i bežite od zagrljaja finansijera, a obraćate se školama – kaže Šarčević.\nNakon što je zaštitnik građana zatražio dodatne informacije Ministarstva prosvete po kom osnovu su finansirali rad Petnice, na osnovu čega su škole promovisali njihove programe i bile obavezane da pravdaju izostanke učenicima koji su polaznici petničkih seminara, u Ministarstvu za Danas ne žele o tome da govore. Samo su saopštili da podržavaju inicijativu da se uredi ova oblast i da će Zaštitniku građana odgovoriti u zakonskom roku od 15 dana. Predsednica UO Petnice Tanja Adnađević nije odgovorila na naše pitanje kako je regulisan odnos Istraživačke stanice i škola. Ona je, inače, posle ostavke direktora Nikole Božića zadužena za komunikaciju sa medijima.\nMladen ŠarčevićPetnicaseksualno zlostavljanjeVigor MajićBeograd\n4 reagovanja na “Šarčević: Petnica je čardak ni na nebu ni na zemlji”\nNe, nije kaže:\n03. jula 2021. u 11.26\nPetnica je kompanija, privatno preduzece vlasnika Vigora Majica, dugogodisnjeg aktiviste SPS, koji je saradjivao i sa svim kasnijim rezimima. Nazalost, njegovu privatnu firmu „Petnica“ redovno pomaze drzava, tako sto zakida penzionerima, zdravstvu i obrazovanju\nDusan Šešum kaže:\n03. jula 2021. u 11.54\nZar je ovaj savetnik, takojević i bubnjar još na grbači naroda?!\n03. jula 2021. u 12.01\nNažalost, ako država to prisvoji, usvoji ili nametom svoje volje pruzme ISP, to će biti sve osim, onoga što je Stanica bila i treba da bude… manijak u zatvor, a sloboda za darovitu decu.\nZorana Mihajlović iznenađena kritikom najavljenih mera za povećanje nataliteta Danice Popović\nPotpredsednica Vlade Srbije i predsednica Кoordinacionog tela za rodnu...


Hitno ukloniti štetne odredbe Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja - Gayten LGBT\nHitno ukloniti štetne odredbe Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja\nOrganizacije civilnog društva, mediji i pojedinci zahtevaju od Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu da bez odlaganja iz Nacrta zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja ukloni odredbu kojom bi se omogućila zloupotreba prava na slobodan pristup informacijama protiv organizacija, medija i pojedinaca koji deluju u javnom ili opštem interesu. Istovremeno se mora omogućiti potpuna i efikasna kontrola javnosti nad radom javnih preduzeća i drugih subjekata osnovanih ili finansiranih od strane organa javne vlasti.\nMinistarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu je u sklopu javne rasprave o izmenama i dopunama Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja objavilo najnoviji Nacrt 22. marta 2018. godine. U članu 3. tačka 5. ove verzije predviđa se da u organe vlasti spadaju i „pravno ili fizičko lice koje obavlja delatnosti od opšteg interesa“. Ovo neopravdano zakonsko rešenje značilo bi da svako može tražiti bilo koju informaciju od udruženja, medija, pa čak i pojedinaca čija aktivnost se na bilo koji način odnosi na javni ili opšti interes. Primenom ovog rešenja bi se prvenstveno onemogućio rad istraživačkih novinara, nevladinih organizacija i svih drugih koji doprinose ostvarenju javnog interesa.\nPored toga, iako se u tačkama 4. i 6. Nacrta precizira da u organe javne vlasti spadaju javna preduzeća i drugi subjekti osnovani ili finansirani od strane organa javne vlasti, naknadno dodatom odredbom se predviđa da se organom vlasti ne smatra „društvo kapitala koje posluje na tržištu u skladu sa propisima o privrednim društvima, bez obzira ko je njegov član ili akcionar“. Ovim se van domašaja kontrole javnosti ostavlja veliki broj preduzeća o čijem poslovanju javnost ima opravdan interes da zna.\nZakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaju u demokratskom društvu mora služiti kontroli rada organa javne vlasti, drugih subjekata koji vrše javna ovlašćenja i onih koji se finansiraju iz javnih prihoda. Međutim, prema poslednjoj verziji Nacrta, zakon bi se mogao koristiti za kontrolu onih koji nemaju javna ovlašćenja niti se finansiraju iz javnih prihoda.\nS obzirom na veliki značaj ovog zakona za razvoj demokratije u Srbiji i ostvarenje javnog interesa kroz kontrolnu ulogu medija i nevladinih organizacija, zahtevamo da se i pre okončanja javne rasprave iz teksta Nacrta zakona uklone ona rešenja koja bi se mogla zloupotrebiti ili koja bi nanela štetu interesu javnosti da zna.\nOrganizacije i mediji:\nCentar za unapređivanje pravnih studija (CUPS)\nCentar građanskih vrednosti Subotica\nCentar za pravosudna istraživanja (CEPRIS)\nSomborski informativni portal SOinfo.org\nZorana Šobot Matić\nNatalija Jakovljević Ivanić\nGorana Perunović Fijat


Vesić: Beograđane za Novu godinu očekuje trodnevni spektakl| Grad Beograd\nVesić: Beograđane za Novu godinu očekuje trodnevni spektakl\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić prisustvovao je večeras na platou ispred UK „Vuk Karadžić” i Opštine Zvezdara otvaranju Trga bajki, čime je počela „Beogradska zima”. Vesić je tom prilikom naglasio da će „Beogradska zima” trajati do kraja januara, dok je za 4. decembar najavio konferenciju za medije i spisak izvođača na spektakularnom dočeku Nove godine, koji će trajati tri dana.\nDogađaju je prisustvovala zamenica predsednika Skupštine grada Andrea Radulović, predsednik opštine Zvezdara Miloš Ignjatović, kao i direktor UK „Vuk Karadžić” Svetislav Goncić.\n– Kao i svakog 1. decembra, otvaramo „Beogradsku zimu” i to tradicionalno radimo na Trgu bajki ispred Opštine Zvezdara. Ovo je samo jedna od brojnih manifestacija koje će biti održane tokom naredna dva meseca, sa skoro 500 sati programa. Na taj način želimo da sugrađanima, naročito najmlađima obezbedimo kvalitetan program u decembru i januaru. Osim Trga bajki, 15. decembra pustićemo u rad klizalište na Trgu Nikole Pašića, koje će se, za razliku od prethodnih godina, prostirati oko fontane – rekao je Vesić.\n– Na tom mestu nalaziće se jelka i „Trg otvorenog srca” će i ove godine imati tradicionalno bogat program. Ove godine kao novinu imamo bioskop na otvorenom koji će se nalaziti na novoizgrađenom platou na Slaviji. Dečji kulturni centar takođe priprema svoj program, dok će u januaru primat preuzeti „Božićno seoce„ kod Hrama Svetog Save. Ne bi trebalo zaboraviti ni manifestaciju „Ulica otvorenog srca”, koja će biti održana, kao i uvek, na više lokacija. Grad Beograd je obezbedio da ove godine manifestacija „Beogradska zima” bude kvalitetnija nego prošle i nadam se da će sugrađani, naročito najmlađi, zaista uživati – dodao je zamenik gradonačelnika.\nKada je u pitanju doček Nove godine, naveo je Vesić, trebalo bi napomenuti da će biti realizovan u tri večeri, 30, 31. decembra i 1. januara.\n– Na konferenciji za medije 4. decembra objavićemo spisak izvođača i moram da kažem da smo spremili pravi spektakl. Koncept je donekle izmenjen – 31. decembra je „klasičan doček”, dan ranije ćemo imati di-džejeve i to će biti namenjeno mlađoj publici, dok smo za 1. januar pripremili malo drugačiji program. U „Sava centru” će biti klasične muzike i mislim da će biti za svakoga po nešto. Zahvaljujem svima koji su učestvovali u kreiranju programa i preostaje nam da naredne praznične dane provedemo uživajući – zaključio je Vesić.\nPredsednik opštine Zvezdara Miloš Ignjatović zahvalio je Gradu Beogradu i UK „Vuk Karadžić” jer „Beogradska zima” i ove godine, četvrti put zaredom, počinje na Trgu bajki.\n– Nadam se da će svi Beograđani, a naročito Zvezdarci doći i povesti svoje najmlađe da zajedno uživamo tokom prazničnih dana – rekao je Ignjatović.\nSvetislav Goncić je prisutne obavestio da se raspored dešavanja i predstava može pronaći na Trgu bajki, ali i na web-sajtu UK „Vuk Karadžić”.


U niškom Vodovodu odbijaju da dostave putne naloge za službeno vozilo\nIzvor: JužneVesti.com, 12.Okt.2018, 10:32\nKo i u koje svrhe koristi službeni “sitroen” u Javnom komunalnom preduzeću Naissus, zasada nije poznato javnosti, jer u ovom preduzeću odbijaju da dostave podatke novinarima Južnih vesti.\nPutne naloge od januara do kraja septembra, novinari su tražili zvaničnim zahtevom za pristup informacijama od javnog značaja. Ipak, umesto odgovora, saopšteno je da "nije dovoljno precizan" zahtev, iako je u njemu navedena i marka automobila i broj registracije, kao i >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << period u kojem su izdavani putni nalozi.\nObaveštavamo vas da je zahtev neophodno dopuniti u smislu što precizinijeg opisa informacije, s obzirom na to da ste u zahtevu naveli samo dokument koji po vašem mišljenju sadrži traženu informaciju, a ne i opis informacije - navode u Vodovodu.\nZbog toga su novinari Južnih vesti uputili žalbu Povereniku za informacije od javnog značaja.\nInače, netransparentnost rukovodstva JKP Naissus nije novost, jer je na zvanične zahteve odbijao da odgovora ili je odgovarao tek nakon reagovanja Poverenika i bivši direktor Dejan Andrejević. Sličnu praksu nastavilo je i novo rukovodstvo sa novoizabranim direktorom Igorom Vučićem na čelu.


STUDIO B NAJOŠTRIJE OSUĐUJE MONSTRUOZNE I DIVLJAČKE NAPADE NA NAŠU NOVINARKU BARBARU ŽIVOTIĆ, KOJA JE IZVEŠTAVALA SA PROTESTA U BEOGRADU – Radio Televizija Caribrod\nSTUDIO B NAJOŠTRIJE OSUĐUJE MONSTRUOZNE I DIVLJAČKE NAPADE NA NAŠU NOVINARKU BARBARU ŽIVOTIĆ, KOJA JE IZVEŠTAVALA SA PROTESTA U BEOGRADU\n09/12/2018 09/12/2018 RT Caribrod\t0 Comments\nStudio B najoštrije osuđuje monstruozne i divljačke napadena našu novinarku Barbaru Životić, koja je izveštavala sa protesta u Beogradu. Posle direktnog uključenja u emisiju Panorama, naša novinarka na društvenim mrežama postala je meta najprimitivnijih napada opozicionih predstavnika i simpatizera, uz korišćenje najstrasnijih uvreda, ali i direktnih pretnji po fizičku bezbednost nje i njene porodice.\nJavnost Srbije, ali inovinarska udruženja, koja kao po običaju ćute kada su mete uvreda novinari koji nisu po meri opozicije, javno pitamo:\nDa li je u Srbiji zabranjeno reći da je opozicioni protest o nasilju licemeran jer ga predvode ljudi, koji su direktno učestvovali u političkom i porodičnom nasilju, kao što su Dragan Đilas i Boško Obradović?\nDa li je zabranjeno javno reći da je protest opozicije licemeran jer su se u koloni tobože ugroženih ljudi, koji su uzgred rečeno slobodno šetali Beogradom, nalazili i oni koji su premijerki Srbije pretili silovanjem, a predsedniku države vešanjem na Terazijama?\nDa li je zabranjeno reći da je napadačna Borka Stefanovića uhapšen u roku od samo nekoliko sati posle napada, a da o Ranku Paniću, koji je ubijen na demonstracijama u Beogradu za vreme tzv. demokratske vlasti, ni vest nije smela da bude objavljena ?\nSme li novinar u Srbiji imati stav, a da on od strane opozicionih političara, ali i njima naklonjenih novinara, glumaca ili pisaca, ne bude označen kao moralna ruina ili kurva i da mu se direktno preti batinama, ali i smrću?\nTreba li novinari u Srbiji, koji kritički izveštavaju o opoziciji, da se boje za svoju i bezbednost svojih porodica, ukoliko nastave da slobodno izveštavaju, jer će biti mete najmonstruoznijih napada i pretnji opozicije?\nU saopštenju, Udruženjenovinara Srbije osudilo je napade na našu novinarku, uz komentar da “kršenje profesionalnih standarda nije izgovor za pretnje fizičkim nasiljem“. UNS na ovom mestu pitamo, kada se već pozivaju na novinarski kodeks i profesionalno izveštavanje, zašto nijednom nisu reagovali na javno ponašanje recimo Ivana Ivanovića, Zorana Kesića, ili Draže Petrovića koji u svojim emisijama i tekstovima na najprizemniji način skandalozno vređaju one koji im se lično nedopadaju? Objašnjenje da je u pitanju satira kao legitiman način komunikacijene prihvatamo, kao što nikada nećemo prihvatiti da neko vređa i preti našim novinarima. Studio B jasno traži od novinarskih udruženja da se javno izjasne isaopšte da li u Srbiji novinari imaju pravo da rade svoj posao, ili će to biti dozvoljeno samo onima koji podržavaju Đilasa, Obradovića, Jeremića i njima slične? Da li novinarska udruženja smatraju da je televizijski izveštaj dovoljan razlog da nekome zapretite batinama i nazivate ga najmonstruoznijim imenima? Studio B poručuje svima da će nastaviti da izveštava slobodno i bez straha, za razliku od vremena kad je Dragan Đilas sejao strah po našoj televiziji i radiju i kontrolisao svaku izgovorenu reč.\nRadio televizija Caribrod osuđuje svaku vrstu pretnji i pritiska na novinare.\n← GOLUBARI TEKIRA PROSLAVILI ČETVRT VEKA POSTOJANJA\nPROUNS OSUĐUJE BESTIDNE I MONSTUOZNE NAPADE NA NOVINARKU STUDIJA B, BARBARU ŽIVOTIĆ →\nPRVU PRIJATELJSKU UTAKMICU U SKLOPU PRIPREMA ZA PROLEĆNI DEO PRVENSTVA PIROTSKE OKRUŽNE LIGE, FUDBALERI ŽELJUŠE ODIGRAĆE U NEDELJU U PIROTU, PROTIV DOMAĆEG SPARTAKA\n25/02/2021 25/02/2021 RT Caribrod\t0\nU PETAK BEZ PIJACE U DIMITROVGRADU\n16/03/2021 16/03/2021 RT Caribrod\t0\nGRČKA KOMPANIJA AKTOR, KRAJEM MESECA JUNA, ASFALTIRALA JE PUT OD PETLJE DIMITROVGRAD ISTOK KOD GRADINJA DO ULASKA U ZASEOK GORNJE GRADINJE\n11/08/2020 11/08/2020 RT Caribrod\t0


U prvoj etapi III faze realizacije sistema daljinskog nadzora i upravljanja (SDNU) vodovodnim sistemom Valjeva uključeni su objekti na distributivnom pravcu "Peti puk". U toku je realizacija drugog dela ove faze kojom će biti obuhvaćeni objekti na distributivnim pravcima "Bair-Popare" i "Janka Jankovića-Radino brdo".\nU crpnoj stanici "Peti puk" (na slici) i istoimenom uzvodnom rezervoaru je izvršeno prilagođenje postojeće i instalacija nove merne i upravljačke opreme radi integeracije ovih objekata u postojeći SDNU. U nadzorni sistem su implementirane neophodne komunikacione i kontrolne funkcije, kao i novi ekranski prikazi i štampani izveštaji, čime je omogućen pregled svih relevantnih podataka i neposredno izdavanje komandi izvršnim organima na ovom distributivnom pravcu.\nPrema standardnim procedurama održana je obuka radnika dispečerske službe i ostalog tehničkog kadra za korišćenje, održavanje i administriranje SDNU.


Kompanija Kaspersky Lab zauzela je prvo mesto na TOP3 testovima internet bezbodnosti Kompanija Kaspersky Lab zauzela je prvo mesto na TOP3 testovima internet bezbodnosti – Personal magazin\nKompanija Kaspersky Lab zauzela je prvo mesto na TOP3 testovima internet bezbodnosti\nKompanija Kaspersky Lab treću godinu zaredom zauzela je prvo mesto na TOP3 testovima internet bezbodnosti, dokazavši da njeni proizvodi nude najefikasniju zaštitu od sajber pretnji. U okviru nezavisnih testova koji…\nKompanija Kaspersky Lab treću godinu zaredom zauzela je prvo mesto na TOP3 testovima internet bezbodnosti, dokazavši da njeni proizvodi nude najefikasniju zaštitu od sajber pretnji. U okviru nezavisnih testova koji su sprovedeni tokom 2015. godine, proizvodi kompanije Kaspersky Lab bili su među prva tri mesta više nego proizvodi bilo koje druge kompanije.\nGodišnjim TOP3 testiranjem, koje je osmislila kompanija Kaspersky Lab, biva ocenjivan učinak više od 100 proizvođača koji su učestvovali u brojnim IT bezbednosnim testovima u vezi sa korporativnim proizvodima, kao i proizvodima za krajnje potrošače i za mobilne uređaje. Prilikom ovog rangiranja, u obzir su uzeta samo testiranja priznatih i nezavisnih laboratorija koje transparentno i jasno rade, kao što su AV-Comparatives, AV-TEST, Dennis Technology Labs, MRG Effitas i druge. Testiranja koja su sprovedena u okviru ovih programa ocenjivala su sve tehnologije zaštite protiv poznatih, nepoznatih i naprednih pretnji.\nU okviru godišnjeg TOP3 testiranja kompanije Kaspersky Lab, svaka kompanija ostvarila je rezultat zasnovan na broju prva tri mesta koja su osvajali njeni proizvodi, kao i nagrada koje je primila u odnosu na broj testiranja na kojima je učestvovala. Proizvodi kompanije Kaspersky Lab tokom 2015. godine testirani su u okviru 94 nezavisna istraživanja, od čega su na 60 zauzeli prvo mesto, što predstavlja najbolji rezultat u IT bezbednosnoj industriji. Proizvodi kompanije Kaspersky Lab takođe su postigli veći procenat (82 odsto) kada je reč o zauzimanju jednog od prva tri mesta nego bilo koji drugi proizvođač.\n„Informacije o IT bezbednosti koje posedujemo, a koje smo prikupljali tokom prethodne decenije, predstavljaju našu glavnu snagu i pokreću nas da svakodnevno radimo na razvijanju zaštite za krajnje korisnike. Pored toga, tehnološka stručnost koju poseduju zaposleni u našoj kompaniji omogućuje nam da razvijemo tehnologiju za buduće generacije koja će im omogućiti da se uspešno odbrane od budućih sajber pretnji, tako što će im biti dostupna sveobuhvatna i najkompletnija dostupna zaštita ”, izjavio je Nikita Švetsov (Nikita Shvetsov), izvršni tehnološki direktor u kompaniji Kaspersky Lab.\n„Još jedno prvo mesto koje smo osvojili na TOP3 testiranju dokazuje da naš pristup i mogućnosti naših proizvoda predstavljaju snažnu i pouzdanu zaštitu za naše korisnike, mala i srednja preduzeća, kao i velike kompanije”, dodao je Nikita Švetsov (Nikita Shvetsov).\nNeke od drugih IT bezbednosnih kompanija čiji su proizvodi učestvovali na TOP3 testiranju jesu: Avast, AVG, Avira, Bitdefender, BullGuard, ESET, F-Secure, G DATA, Intel Security (McAfee), Microsoft, Panda, Sophos, Symantec, Trend Micro. Testiranja su, između ostalog, podrazumevala rezultate učinka bezbednosnih rešenja kada je u pitanju detekcija malvera i njegovo uklanjanje, bezbednost mobilnih uređaja, anti-fišing tehnologija i mogućnost opcije za roditeljsku kontrolu.\nKompanija Kaspersky Lab zauzela je prvo mesto na TOP3 testovima internet bezbodnosti was last modified: March 3rd, 2016 by Redakcija


Fontana na Slaviji emituje pesmu Srbije sa Evrovizije - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Fontana na Slaviji emituje pesmu Srbije sa Evrovizije\n2Piše: FoNet 10. maja 2018. 21.26 Izmenjeno: 22.48\nOd 19 do 22 sata u svakom bloku od pola sata biće emitovana tri puta numera „Nova deca”, našeg predstavnika Sanje Ilića i Balkanike. Prvo će ići uživo verzija, zatim verzija sa Beovizije i oficijelna verzija, preneo je Beoinfo.\nTako građani koji ovuda prolaze mogu da čuju ovu pesmu što će ujedno biti naša podrška našim predstavnicima večeras da uđu u finale i da nas obraduju, rekao je Vesić.\nAko sve bude kako treba bodrićemo ih i u finalu, da znaju da smo uz njih u Lisabonu i da nas predstavljaju sa ponosom, rekao je Vesić i dodao da smo uvek uz naše predstavnike bilo u sportu ili u šoubiznisu.\nSrbija se večeras takmiči u polufinalu takmičenja Pesma Evrovizije. Sanja Ilić i Balkanika učestvuju sa pesmom „Nova deca” i nastupiće treći po redu u konkurenciji 18 zemalja.\nVesić: Srpska zastava i himna sa Fontane na Slaviji kao podrška medicinskim radnicima\n10. maja 2018. u 23.49\n19. maja 2018. u 20.26


Jeftini letovi za Rusiju - Avio karte Rusija - eSky.ba\nPretražite letove za Rusiju\nProvjerite najbolje ponude letova za Rusiju\n✔ Postoje li posebne ponude za letove za Rusiju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta za Rusiju?\n✔ Ako rezerviram let za Rusiju, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove za Rusiju?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova za Rusiju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije za Rusiju\nPopularni gradovi Jeftini letovi za Moskvu Jeftini letovi za Sankt Petersburg Jeftini letovi za Adler Jeftini letovi za Novosibirsk Jeftini letovi za Kazan Jeftini letovi za Ukhtu\nPopularni aerodromi: Jeftini letovi do Sankt Petersburg Pulkovo Jeftini letovi do Sochi Airport Jeftini letovi do Moskva Šeremetjevo Jeftini letovi do Moscow Domodedovo Jeftini letovi do Novosibirsk Tolmachevo Jeftini letovi do Preobrazheniye


Češki "Eurofarm" obnavlja proizvodnju u Jugoremediji ?\nČeški „Eurofarm“ obnavlja proizvodnju u Jugoremediji ?\nObjavljeno 25.07.2013. u 05h\n„Jugoremedija“ neće bankrotirati već će obnoviti proizvodnju zahvaljujući planu reorganizacije Hipo Alpe Adrija banke i „Eurofarma”, saznaju „Novosti“.\nZrenjaninska fabrika lekova „Jugoremedija“ u stečaju neće bankrotirati i otići „na doboš“ već će, prema pisanju „Večernjih novosti“, u njenim pogonima još ovog leta biti obnovljena proizvodnja.\nKako saznaje ovaj list, Hipo Alpe Adrija banka i farmaceutska kompanija „Eurofarm“ iz Praga, iza koje stoji češko-američki investicioni fond, sačinili su plan reorganizacije o kojem će se raspravljati na ročištu u Privrednom sudu u Zrenjaninu, zakazanom za 29. jul. To je potvrdio i stečajni upravnik Radovan Savić, koji je odustao od namere da podnese svoj plan zajedno sa slovačkom „Imunom“.\nKako bankari i češki konzorcijum imaju dovoljan procenat potraživanja, potpuno je izvesno da će dobiti saglasnost poverilaca za sprovođenje plana reorganizacije. To će praktično značiti izlazak „Jugoremedije“ iz stečaja i početak života novog preduzeća, odnosno obnovu proizvodnje medikamenata.\nOna je u „Jugoremediji“ obustavljena još 2011., a stečaj je otvoren decembra 2012. na zahtev bankara zbog duga od 1,7 miliona evra. Na poslednjem poverilačkom ročištu ovog proleća, utvrđeno je da ukupna vrednost fabrike iznosi 2,2 milijarde dinara, a obaveze 2,6 milijardi. I pored razlike od 400 miliona dinara, ocenjeno je da nije potrebno proglašavati bankrot, a sada je spas stigao u planu reorganizacije.\nTagovi:Eurofarm, Hypo banka, Imuna, Jugoremedija, lekovi, proizvodnja, stecaj


Kako da se izboriš sa osećanjem nesigurnosti? - WANNABE MAGAZINE\nKako da se izboriš sa osećanjem nesigurnosti?\nPotreba za sigurnošću navodi te da prihvataš brojna ograničenja i da pristaješ na odnose koji nisu dobri za tebe i dok ne preduzmeš osnovne korake za povećanje samopouzdanja, za pronalaženje oslonca u samoj sebi.\nJedan od najvažnijih koraka je osvešćivanje onog što te čini nesigurnom. Ako sumnjaš u svoje sposobnosti zato što su te u detinjstvu kritikovali, ponžavali, okrivljivali, ako tvoje potrebe nisu bile zadovoljene i nisi dobila adekvatnu zaštitu, brigu i negu – to su važna saznanja, jer imaš nešto na čemu možeš da radiš. Ne treba da se ustručavaš da potražiš pomoć terapeuta, jer ti je potrebno da te neko vodi i upućuje na suočavanje sa osećanjima koja leže u suštini tvoje nesigurnosti.\nZaštita od onih koji se hrane tvojom nesigurnošću, sledeće je što možeš da uradiš. To su možda neki tvoji prijatelji, ili članovi porodice i teško je prekinuti odnose sa njima, ili se od njih dovoljno distancirati, ali je neophodno. Oni ne žele da tebi bude dobro u sopstvenoj koži, njima baš odgovara da si rastrzana, nesigurna, poljuljana i ranjiva, jer se onda sami osećaju sposobnije, pametnije i sigurnije – jer su bolji od tebe. Kad uspeš da se udaljiš iz toksičnih odnosa, moći ćeš da osetiš mir, stabilnost i sigurnost.\nKroz proces suočavanja sa sobom ne moraš i ne treba da prolaziš sama – veoma je važno da shvatiš da su ti drugi ljudi potrebni i da možeš da tražiš pomoć prijatelja – onih koji će ti je rado pružiti. Biće ti teško da shvatiš da nešto ne možeš sama, ako si navigla na ulogu jake osobe na koju se drugi oslanjaju, biće ti neprijatno, ali kad jednom rizikuješ i zatražiš pomoć, bićeš srećna što imaš ljude na koje možeš da računaš i ostvarićeš sa njima dublje osećanje povezanosti. Ne moraš uvek ti da budeš jaka, smeš da pokažeš slabost i da tražiš oslonac.


Odnosi Srbije i Hrvatske presudni za budućnost celog Balkana | EurActiv Serbia\nOdnosi Srbije i Hrvatske su kičma odnosa na Balkanu i osnovni faktor evropskih integracija regiona, ali dve zemlje, uglavnom zbog političkih elita koje prošlost zloupotrebljavaju za svoje dnevnopolitičke ciljeve, ne uspevaju da prevaziđu sukobe iz 1990-ih, ocenili su danas učesnici panel diskusije u organizaciji beogradskog Centra za spoljnu politiku (CSP) i nemačke Fondacije Hans Zajdel.\nPredsednik CSP Dragan Đukanović ocenio je kao uvodničar da je spoljnopolitički cilj za koji se deklarativno opredelila Srbija, članstvo u EU, komplemetaran sa spoljnopolitičkim ciljevima Hrvatske, članicom Unije od 2013. godine, i da je to "dobra osnova za regulisanje veoma složenih odnosa koje karakterišu brojni problemi".\n"Danas je možda fokus odnosa vezan za trilateralu Beograd, Priština, Tirana, ali mislim da itekako treba posvetiti pažnju odnosima zvaničnog Beograda i Zagreba, i da će od kvaliteta tih odnosa zavisiti brzina evropskih integracija Srbije", rekao je Đukanović na panelu "Odnosi izmedju Srbiji Hrvatske - kontekst EU".\nPredsednica Evropskog pokreta u Srbiji Jelica Minić rekla je da je u današnje vreme cela Evropa, slično nekada Balkanu, postala šahovska tabla globalne politike, i da sve krize koje su se sručile na EU dotiču i Balkan.\nPrema njenim rečima, Hrvatska je ulogu predsedavajućeg Saveta EU sprovodila u veoma nepovoljnim uslovima, ali je tokom njenog mandata ipak usvojena nova metodologija prijema u EU, otvoreni su pregovori sa Severnom Makedonijom i Albanijom, pružena je snažna podrška evropskim integracijama Crne Gore i usvojen veliki paket pomoći Zapadnom Balkanu koji na jesen treba da bude dopunjen i obimnim investicionim paketom.\nMinić je priznala da nedavna prošlost predstavlja veliki teret u odnosima Srbije i Hrvatske i da postoji lista otvorenih pitanja, ali je dodala i da Hrvatska pruža ekspertsku, tehničku pa i političku podršku evropskim integracijama Zapadnog Balkana i da na terenu postoje znatni pomaci u saradnji dve zemlje .\nOna je rekla da su pojedini političari iz Hrvatske a visokim mestima u EU i u međunarodnim organizacijama i sugerisala da bi i Srbija i ceo region to trebalo da iskoriste i sa njima uspostave direktnu komunikaciju.\nIstoričar Hrvoje Klasić, vanredni profesor filozofskog fakulteta u Zagrebu, ocenio je da je u odnosima dve zemlje glavna prepreka revizionizam i perpetuiranje negiranja krivice i zločina i, što je prema njegovoj oceni najtragčnije, veličanja ratnih zločinaca.\nOn je rekao da se to, kada je reč o ratu 1990-ih, pre svega odnosi na Srbiju, na početak rata, ulogu Slobodana Miloševića u ratovima u Hrvatskoj, BiH i na Kosovu i učešće vojske, dok se Hrvatska suočava sa drugačijom vrstom revizionizma, sa prekrajanjem Drugog svetskog rata i neoustaštvom.\nKlasić je naglasio da istoričari, književnici, glumci, oko nekih tema iz prošlosti lakše postižu konsenzus od političkih elita koje, kako je rekao, nemaju viziju budućnosti pa se stalno vraćaju u prošlost. To je, kako je primetio, i zato što je delom reč o istim ljudima koji su na vlasti još od 1990-ih godina i koji predstavljaju kontinuitet.\n"Ne moramo postići konsenzus oko toga ko je prvi počeo. ali je potreban konsenzus o poštovanju svih žrtava i osudi svih zločina i zločinaca", rekao je Klasić\nKlasić je rekao da bi dolazak u Hrvatskoj na vlast neke stranke desnije od vladajuće Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) sigurno zakomplikovao odnose Beograda i Zagreba, iako i HDZ koristi nacionalističku retoriku da bi pridobio desno biračko telo.\nPrema njegovim rečima, stranke u Evropi koje u deo hrišćansko-demokratske porodice, kao što su i HDZ i SNS, jesu konzervativne, ali nisu reakcionarne, i nijedan političar sa evropske političke desnice ne bi sebi dozvolio izjave kakve daju političari u Beogradu i Zagrebu.\nPredsednica Fonda za političku izuzetnost Sonja Liht saglasila se sa ocenom da od odnosa Srbije i Hrvatske u velikoj meri zavisi budućnost celog regiona, i da samo ako ti odnosi budu najbollji i najracionalniji, ceo Balkan može da postane organski deo Evrope.\nOcenila je, međutim, da je danas u regionu, ali i u celom svetu "sposobnost razgovora, debate, slušanja i razumevanja tuđih argumenata daleko niža nego što je bila" i da kada nema argumentovanog razgovora, u prvi plan izbijaju emocije. Ona je dodala da emocije nisu nužno nešto zlo, i da mogu da budu i izuzetan podsticaj za komunikaciju, ali da je tu ključna uloga političara i onih koji stvaraju javno mnjenje da ne podstiču mržnju.\n"Sa ovom negativnom naracijom mi ćemo, pre svega kada je Srbija u pitanju, dovoditi sve više u pitanje našu evropsku perspektivu, naš sopstveni razvoj. Za mene je taj negativni narativ, to gajenje mržnje umesto razumevanja, udaljavanje umesto približavanje dva društva, recept za propast - ekonomsku, socijalnu i političku", rekla je Liht.\nNovinar zagrebačkog Jutarnjeg lista Vlado Vurušić ocenio je da je problem što na ovim prostorima rat još nije završio u glavama većine političara koji ih i dalje instrumentaliziraju i iz njih izvlače političku korist. Zbog toga se, kako je rekao, u prvi plan u odnosima dve zemlje postavljaju samo loše stvari koje su se dogodile.\nPrema njegovim rečima, na to u Hrvatskoj utiču dve stvari, a to je insistiranje političkog vrha da Hrvatska nije deo Balkana, i činjenica da je vladajući HDZ talac dela svog biračkog tela i radikalne desnice koja je po sebi "vrlo antisrpska i vodi reviziju istorije, kroz kvazi-antikomunistički i neoustaški rakurs".\n"Tu je taj problem da Hrvatska pruži ruku Srbiji da što pre uđe u EU, jer to jeste i interes Hrvatske, pogotovo kada vidimo kakav je odnos Putinove Rusije, koja je stešnjena u celoj Evropi i ostala joj je samo Srbija kao neki saveznik i ne bi bilo dobro ni za Srbiju ni za Hrvatsku da se tu stvori neka nova hladnoratovska granica", rekao je Vurušić.\nOn je dodao da Srbija, sa svoje strane, ima problem zato što je cela njena politička elita "izašla iz ratnog šinjela Slobodana Miloševića" i "teško im je da prihvate nekakvo prvenstvo i ruku Hrvatske". To, prema njegovim rečima, odgovara i HDZ-u da bi zadovoljio radikalni deo hrvatske desnice koji, kako je primetio, "nije tako velik, ali je vrlo glasan i dosta zagađuje atmosferu u Hrvatskoj".\nOcenivši da vlasti u Srbiji i Hrvatskoj funkcionišu kao sistem spojenih posuda, Vuručić je dodao da su i mediji od sredine 1990-ih neizostavni deo i produžena ruka vladajućih politika.\n"Celo vreme mi imamo zapravo režimske medije. Trenutno mislim da je situacija po Srbiju puno gora nego u Hrvatskoj, da je područje tog tabloidnog, ratnohuškačkog novinarstva, uključujući i neke televizije, preuzelo jednu vrlo riskantnu i vrlo lošu ulogu i po samo srpsko društvo", zaključio je Vurušić.


BiH nije primenila preporuke GRECO\nBy Mladen Dragojlovic / Објављено на: October 23, 2019\nBosna i Hercegovina nije ispoštovala nijednu od 15 preporuka koje je dalo telo za nadzor korupcije Saveta Evrope GRECO, iako je BiH, kao članica Saveta Evrope, na to bila obavezna, rekao je izvršni sekretar Grupe zemalja protiv korupcije (GRECO), Gianluca Esposito.\nU BiH je bio pre dve godine kada je istakao probleme u vezi sa korupcijom kao što su javne nabavke, korupcija u pravosuđu, te nedostatak sistemskog zakona o sukobu interesa na državnom nivou, ali ništa se nije bitno promenilo od 2015, kada izdate su preporuke.\n“Redovno proveravamo, u slučaju BiH, možda i svake godine, da li su vlasti ispoštovale preporuke GRECO-a. U ovom trenutku nijedna od preporuka koje smo dali nije u potpunosti implementirana”, objasnio je Esposito u intervjuu za Agencija FENA.\nNekoliko oblasti ga posebno zabrinjava, uključujući nedostatak sistemskog zakona o sukobu interesa na državnom nivou, napominjući da je od najveće važnosti sprečiti korupciju pre nego što se ona dogodi, jer kada se desi, društvo u celini je na gubitku.\nZato je važno rešiti problem sukoba interesa pre nego što on postane problem, a GRECO je dao vrlo jasne preporuke za BiH po tom pitanju, ali još uvek nije vidljiv napredak u tom pogledu.\n„To je veoma rizično područje i, sve dok je neregulisano, ostavlja širom otvorena vrata za korupciju u javnom sektoru uopšte, ali i u političkom sistemu. Dakle, ovo je područje koje zahteva neposrednu pažnju”, naglasio je Esposito.\nDrugo područje na koje treba obratiti pažnju je celi pravosudni sistem. Esposito ističe da, ako se sudijama ne može verovati, postavlja se pitanje kome se uopšte može verovati.\nDrugo pitanje koje BiH hitno treba da reši je usvajanje zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savetu (VSTV), a nije postignut značajan napredak u tom pogledu, ali Esposito upozorava da takođe postoji potreba za boljom primenom postojećih zakona.\nSve je ovo potrebno za izgradnju poverenja u pravosudne institucije, dodao je Esposito, ali i da bi se osiguralo da su pravosudne institucije efikasne u praksi i to su neke stvari koje će se i dalje pratiti u budućnosti.\nNajavio je da će situacija u BiH u vezi s preporukama GRECO-a biti revidirana za nekoliko meseci i da će GRECO objaviti izveštaj, uključujući i Izveštaj tela Saveta Evrope za borbu protiv pranja novca i finansiranje terorističkih aktivnosti (MONEIVAL). Očekuje se da će ovaj izveštaj naglasiti iste probleme.\n„BiH je dužna da implementira GRECO preporuke u roku koji je postavilo ovo telo, imajući u vidu da je BiH preuzela takvu obavezu postajući članicom Saveta Evrope. Dakle, nije pitanje hoće li to uraditi vlasti u BiH, već se one moraju provesti”, podvukao je Esposito./ibna


Laguna - Bukmarker - Knjiga „Kako da povećate inteligenciju svoje bebe“ sa poklonom - Knjige o kojima se priča\nIzdavačka kuća Laguna pripremila je svojim vernim čitaocima lepo iznenađenje. Kupovinom knjige „Kako da povećate inteligenciju svoje bebe“ po specijalnoj ceni od 639 dinara, dobijate na poklon Silan omekšivač. Akcija traje od 15. do 30. aprila i na njoj ne važe ostali popusti.\n„Kako da povećate inteligenciju svoje bebe“ Glen Doman i Dženet Doman američki je bestseler o roditeljstvu prodat u više od milion primeraka.\nNežna revolucija – podnaslov knjige – jeste revolucija koja je počela pre pola veka kada su naučnici shvatili da bebe mogu da nauče da čitaju i da je lakše naučiti bebu od godinu dana da čita nego sedmogodišnje dete.\nGlen Doman je pionir na polju razvoja mozga deteta i osnivač Instituta za ostvarivanje ljudskih potencijala. Širom sveta čuven rad instituta s decom sa oštećenjima mozga urodio je izuzetno važnim otkrićima i o rastu i razvoju zdrave dece.\nGlenova kćerka Dženet Doman, direktorka Instituta za ostvarivanje ljudskih potencijala, učestvovala je u radu s decom sa oštećenjima mozga od svoje devete godine.\nKnjigu „Kako da povećate inteligenciju svoje bebe“ možete pronaći u svim knjižarama Delfi, Laguninim klubovima čitalaca, online knjižari www.delfi.rs i na sajtu www.laguna.rs.


Na području Novog Grada evidentirano 13 migranata\nNa području Novog Grada evidentirano je 13 migranata, saopšteno je iz Policijske uprave Prijedor.\nU saopštenju se navodi da je policija prvu grupu od četiri migranata uočila juče u 4.10 časova u Novom Gradu, a utvrđeno je da je riječ o tri lica iz Sirije i jednom licu iz Iraka, koja su posjedovala dokumentaciju izdatu od Službe za poslove sa strancima Ministarstva bezbjednosti BiH.\n“Druga grupa od devet migranata uočena je jutros u 5.25 časova u Novom Gradu, a to su državljani Pakistana koji su na teritoriju Republike Srpske ilegalno ušli iz susjednih zemalja”, saopšteno je iz Policijske uprave Prijedor.\nNakon izvršenih provjera, devet migranata iz Pakistana predato je u nadležnost Jedinice granične policije Dobrljin.\nProbleme migrantske krize ne može riješiti reforma Operativnog štaba\nSunce, more, namještaj iz Jugoslavije i visoke cijene?...\nDrama u Srebreniku: Starica pala u bunar, da...\nTurski diplomat ubijen u napadu u Erbilu


Čitulje za Ustav Srbije\nNa više lokacija u Zvorniku jutros su okačene čitulje Ustavu Srbije.\nSelaković: Srbi će suditi po zakonima Kosova\nSporazumom o Kosovu koji je potpisan u Briselu jasno se definiše da će u sudovima i tužilaštvima biti Srbi koji će suditi po zakonima Kosova, rekao je ministar pravde i državne uprave Nikola Selaković.\n14.04.2013 Novi Sad\n24.01.2013 Novi Sad\nKostreš: Mora da se menja Ustav, ali i Srbija (VIDEO)\nVojvodina zbog lošeg ustavnog rešenja nema autonomiju i to je osnovni razlog zbog koga dolazi do sukoba između republičke i pokrajinske administracije, kaže Bojan Kostreš, zamenik predsednika Lige socijaldemokrata Vojvodine.\n23.09.2012 | 11:15h ► 11:30h Novi Sad\nKacin traži novi ustav Srbije i Paradu ponosa\nIzvestilac Evrpskog parlamenta Jelko Kacin izjavio je danas da je potrebno menjati Ustav Srbije i da to postaje sve očiglednije i srpskoj javnosti, posle odluke Ustavnog suda o ukidanju 23 nadležnosti Vojvodine.\nPolitički savet vojvodjanskog odbora LDP ocenio je da će se u Vojvodini stvoriti jedinstveni front za ustavne promene u kojem će ta stranka vrlo aktivno učestvovati.


Danilović ponovo na mestu predsednika KSS – Okvir\nDanilović ponovo na mestu predsednika KSS\nNaš proslavljeni košarkaš Predrag Danilović ponovo je izabran za predsednika Košarkaškog saveza Srbije, pošto je na današnjoj izbornoj Skupštini dobio podršku svih prisutnih delegata.\nDanilović je posle dobijanja novog četvorogodišnjeg mandata rekao da Savez nikada nije bio finansijski stabilniji, za šta deo zasluga ide državi, a drugi deo poslovnim partnerima koji su prepoznali odličan rad i priključili se Savezu, pa su postojeći ugovori produženi, a potpisani su i neki novi.\n„Ima stvari koje smo radili dobro, ima i nekih koje u naredne četiri godine možemo da radimo još bolje sa novim Upravnim odborom, kome ovom prilikom čestitam. Siguran sam da će biti tako“, poručio je Danilović.\nJedina promena je na funkciji potpredsednika za mušku košarku, na koju je izabran bivši kapiten repereznetacije Srbije Nenad Krstić.\nLavrov u Istočnom Sarajevu\nGašenje Montenegro erlajnsa?


Press Online :: Društvo :: Objavljena imena televizija koje bi nacionalnu frekvenciju / print=true\nREM je objavio listu prijavljenih za dodelu nacionalnih i regionalnih televizijskih frekvencija i frekvencija za medijske usluge radija.\nNa konkursu koji je Regulatorno telo za elektronske medije raspisalo krajem aprila za dodelu nacionalne frekvencije prijavili su se "Studio B", RTV "BK Telekom", "LTR mediji i komunikacija", svi iz Beograda i "Kopernikus Cable Network" iz Niša.\nKako se navodi u saopštenju UNS-a privredno društvo LTR, koje se prijavilo na konkurs, čiji je direktor Andreas Klaus Fišer, osnovano je 5. jula.\nZa emitovanje sa Crvenog Čota (Subotica-Sombor) prijavila se "Novosadska TV" Novi Sad, sa Jastrepca "Zona Plus" d.o.o, sa Rudnika (Crni Vrh) Radio-televizija Šumadija iz Aranđelovca i Udruženje za informisanje putem elektronskih i printanih medija "Rom press" Niš, sa Tupižnice Deli Jovan "Kopernikus Cable Network", a za emitovanje sa Cer-Maljena "Kopernikus Cable Network" i Udruženje građana "Zajedno do jedanakosti" Beograd.\nSavet REM-a obaviće javne razgovore sa podnosiocima prijava pre odlučivanja o izdavanju dozvola za pružanje medijske usluge televizijskog emitovanja, navodi REM na sajtu.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: SD: Slaba kontrola granica politički motivisana\n04. 03. 2021. 11:57 >> 11:57 0\nZBOG IZBORA U NK\nUporno odbijanje aktuelne vlasti da postroži režim kontrola na granicama za zemlje regiona je politički motivisani čin u susret izborima u Nikšiću, saopštile su Socijaldemokrate Crne Gore.\nIz SD-a su kazali da, u situaciji gdje su značajno postrožene gotovo sve unutrašnje mjere usljed drastičnog povećanja oboljelih od koronavirusa i preminulih, ne postoji racionalno i profesionalno opravdanje za potpuno otvorene i nekontrolisane granice prema regionu.\n"Dodatno, apelujemo na zdravstvene vlasti da stanu na put političkim zloupotrebama potvrda za putovanje iz jedne crnogorske opštine u drugu, koje su ogromne. Zaista bi bilo suludo ne očekivati od građana da ne primijete gorenavedeno, kao i prijetnju zdravstvenih vlasti o mogućem zaključavanju države ali, gle čuda, baš za nekih desetak dana, odnosno nakon pripreme za izbore u Nikšiću", navodi se u saopštenju SD-a.\nIstakli su da je nemoguće da zdravstvene vlasti, zajedno sa inspekcijskim organima, ne primjećuju ogromnu zloupotrebu potvrda za putovanja između opština.\n"Ako ni zbog čega drugog, onda zbog činjenice da su članovi Vlade i parlamentarci iz Podgorice konstantno u Nikšiću. Samo se sjetimo svakodnevnih kritičkih novinarskih i opservacija NVO oko učestvovanja državnih funkcionera u izbornim kampanjama, a sada je to očigledno postalo nekakav doprinos novoj demokratiji", kažu u SD-u.\nkako su poručili, uz katastrofalne brojke i činjenicu da su kovid kapaciteti gotovo popunjeni i da se moraju širiti, ova vlada bi morala da ima mnogo više obzira prema svojim građanima, a mnogo manje prema “svojim” političarima. "Jer vidimo svi do čega nas je takav pristup doveo", dodaju Socijaldemokrate.


CENTRALNA BANKA CG: CBCG će predložiti Vladi da se tekuća javna potrošnja finansira iz tekućih izvornih prihoda, pri čemu se ne smije ugroziti životni standard građana, ni stope ekonomskog rasta\nCentralna banka CBCG predložiće Vladi u preporukama za vođenje ekonomske politike da se tekuća javna potrošnja finansira iz tekućih izvornih prihoda, pri čemu se ne smije ugroziti životni standard građana, ni stope ekonomskog rasta, saopštio je guverner Radoje Žugić.\nOn je kazao da je CBCG pripremila preporuke za vođenje ekonomske politike Vlade, koje će uskoro dostaviti izvršnoj vlasti, u koje je dominantno uključen plan sanacije.\n"On ne smije da ugrozi stope ekonomskog rasta, ni konkurentnost. On neće podrazumijevati povećanje poreskih stopa i ne smije da ugrozi dostupnost finansijskim tržištima", saopštio je Žugić.\nOn je, odgovarajući na pitanje da li još podržava mjere predložene sanacionim planom, rekao da je to možda najcitiraniji nezvanični dokument koji nema nikakvu dozu zvaničnosti.\n"Nije u radnoj verziji bilo navedeno da se smanjuju zarade, već da se mora promijeniti Zakon o zaradama zaposlenih u javnom sektoru ("Sl. list CG", br. 16/2016) u dijelu pravila i principa fiskalne održivosti", objasnio je Žugić.\n"Ako tu imamo deficit moraju se smanjivati i zarade i sva ostala neproduktivna javna potrošnja. Što se tiče penzija, one se i danas oporezuju, tako da njih nećemo dirati, ali ne smijemo ugroziti ni najranjivije kategorije stanovništva koje jedva sastavljaju kraj s krajem", rekao je Žugić.\nOn je naveo da su te preporuke pripremljene, a da će ih poslati Vladi nakon prve sjednice Socijalnog savjeta koju uskoro organizuju.\nŽugić je, odgovarajući na pitanje da prokomentariše mišljenje Državne revizorske institucije DRI u vezi sa efikasnošću naplate poreskog duga imovinom poreskog obveznika, rekao da je svaki euro uštede koji se napravi značajan.\n"U izvještaju se navodi da je ušteđeno 113 hiljada eura, ali je do kraja svih aktivnosti ona značajno veća. Mnogo veći je efekat u indirektnom i efikasnom funkcionisanju državnih organa koji su dobili svoje prostore. Sve što je naplaćeno stavljeno je u funkciju, osim jednog objekta", rekao je Žugić.\nOn je poručio da će u budućem periodu raditi na saniranju brojnih rizika koji imaju dobar trend, ali se mora raditi još aktivnije da bi omogućili revitalizaciju privrede.\n"Ranjivosti realnog sektora, monetarnog i najviše fiskalnog su po sistemu spojenih sudova sa snažnim implikacijama na našu ukupnu ekonomiju", smatra Žugić.\nOn je ocijenio i da bi komercijalne banke trebalo da pokažu malo veću aktivnost u podršci kompanijama, prije svega koje su solventne odnosno imaju imovinu, a nemaju trenutnu likvidnost.\n"Tim povodom je i donesen Zakon o sporazumnom finansijskom restrukturiranju dugova prema finansijskim institucijama ("Sl. list CG", br. 20/2015)", podsjetio je Žugić.\nOn je, govoreći o kamatnim stopama, rekao da je zabilježen pozitivan trend i da su kamatne stope u blagom padu.\n"Analiziraćemo odnos aktivnih i pasivnih kamatnih stopa, čini mi se da je veći pad kod pasivnih kamatnih stopa, a time i razlika između aktivnih i pasivnih kamata", naveo je Žugić.\nLoši krediti su takođe, kako je dodao, u padu. Značajno je smanjen nivo loših kredita i iznosi oko 10,5 odsto.\nIzvor: Izvor: Vebsajt CdM, 31.10.2016.


Svjetska banka prognozira rast bh. ekonomije – Pangea\nSvjetska banka prognozira rast bh. ekonomije\nU BiH se prognozira nastavak rasta otvarajući put povećanju zaposlenosti i smanjenju siromaštva – procjena je Svjetske banke iz redovnog ekonomskog izvještaja za jugoistočnu Evropu (SEERER).\nZa 2016. se projektuje rast od 2,8 procenata, što je nešto niže od tri procenta u 2015., uz prognoze da do 2018. dostigne 3,7 procenata, ukoliko se strukturalne reforme budu provodile po planu – izjavila je danas ekonomistkinja Svjetske banke u BiH Sandra Hlivnjak na prezentaciji tog izvještaja u Sarajevu.\nViše informacija: World Bank: South East Europe,\nRegular Economic Report No.10\nOčekuje se da ekonomski rast na regionalnom nivou dostigne 2,7 procenata u 2016. što je povećanje u odnosu na 2,2 procenta u 2015. Nastavak ubrzanja rasta očekuje se o tokom 2017. i 2018. godine.\nGovoreći o glavnim porukama izvještaja, Hlivnjak je izdvojila da sve ekonomije zapadnog Balkana nastavljaju rasti u 2016. pokazujući povećanje zaposlenosti i smanjenje siromaštva.\n-Također primjećujemo da zemlje zapadnog Balkana nastavljaju da troše više nego što je to bio slučaj u 2015., a razlozi za to su, u nekim zemljama povećanje plaća u javnom sektoru, a u nekima povećanje transfera. U nekim zemljama je došlo do smanjenja fiskalnog deficita, a u nekima do stabilizacije nivoa duga – kazala je Hlivnjak.\nUbrzani rast pomaže povećanju zaposlenosti u Bosni i Hercegovini i utiče na smanjenje siromaštva u regiji. Izvještaj pokazuje da je nezaposlenost u Bosni i Hercegovini smanjena za 2,3 procenta, ali se još kreće oko 25 procenata. Nedavne reforme tržišta rada, kako je dodala Hlivnjak, počele su sa rješavanjem dugotrajnih rigidnosti, ali tek treba uložiti značajne napore na podršci otvaranju radnih mjesta i smanjenju dugoročne nezaposlenosti.\nOtkloniti destimulacije i barijere za zapošljavanje da bi se omogućio brži rast, otvaranje radnih mjesta i smanjenje siromaštva, stvaranje poslovnog ambijenta za privlačenje investicija, širenje i povećanje produktivnosti, zatim produbiti globalne integracije (olakšati trgovinu i povezanost) i nastaviti sa napretkom na implementaciji strukturalnih reformi – neke su od glavnih poruka koje je izdvojila Hlivnjak iz ovog jesenjeg izdanja izvještaja.\nSvjetska banka je putem videolinka predstavila deseti u nizu izvještaja o nedavnim ekonomskim kretanjima u zemljama jugoistočne Evrope (SEE6 – Albanija, BiH, Crna Gora, Kosovo, BJR Makedonija i Srbija).\n-Snažniji rast počinje da ima pozitivan uticaj na siromaštvo i nezaposlenost u regiji – navela je Ellen Goldstein, regionalna direktorica Svjetske banke za jugoistočnu Evropu. Iako je, po njenim riječima, stopa nezaposlenosti ostala visoka, na oko 25 procenta u prosjeku, ove su godine stope nezaposlenosti smanjene u pet, od ukupno šest zemalja jugoistočne Evrope.\nU izvještaju se navodi da globalne ekonomske okolnosti ne idu u prilog ekspanziji, ali za male ekonomije, poput ovih u jugoistočnoj Evropi, interne reforme mogu stimulirati snažniji izvozno orijentirani rast, čak i u prilikama globalnog usporavanja.\nVodeći ekonomist Svjetske banke i jedan od autora ovog izvještaja Katia Vostroknutova kazala je da u zemljama sa snažnim reformskim programom dolazi do povećanja investicija, koje su u prvoj polovini 2016. postale solidan pokretač rasta.Dodala je da su privatne investicije snažno doprinijele rastu u Srbiji i Albaniji, a fiskalni deficiti i javni dug su smanjeni kao odgovor na reforme u ovim zemljama.\nProsječni fiskalni deficit u regiji je smanjen sa 3,6 procenata u 2015. na 3,3, procenta u 2016. Ovim prosjekom su zamaskirane značajne varijacije između zamalja, gdje javni dug raste u onim zemljama u kojima su fiskalni računi bili prenapregnuti zbog velike javne potrošnje.\nRekordan rast stranih investicija u BiH u 2017. godini\nNapustila Austriju kako bi u domovini pokrenula biznis\n4. Biznis forum bh. dijaspore – 27. decembar 2017\nPredstavnici automobilske industrije FBiH na razgovorima u Wolfsburgu\nVjekoslav Domljan: “Od defektne do efektne razvojne politike”


У Скупштини Србије усвојене измене и допуне више просветних закона | Министарство просвете, науке и технолошког развоја\nU Skupštini Srbije usvojene izmene i dopune više prosvetnih zakona\nfeb 14, 2019 | Vesti\nSkupština Srbije usvojila je danas više prosvetnih zakona, među kojima su izmene i dopune Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju i Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja.\nIzmenama i dopunama Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju predviđeno je brojčano ocenjivanje drugog stranog jezika u petom razredu.\nIzmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja (ZOSOV) predviđeno je da Matematička gimnazija u Beogradu i Gimnazija „Jovan Jovanović Zmaj“ u Novom Sadu dobiju status ustanova od nacionalnog značaja.\nUstanova od nacionalnog značaja za Republiku Srbiju, u smislu ovog zakona, jeste ustanova koja ostvaruje izuzetne rezultate na međunarodnom nivou čime doprinosi unapređivanju i promovisanju sistema obrazovanja i vaspitanja Republike Srbije.\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević istakao je da Matematička gimnazija dala 500 doktora nauka i da su njeni đaci osvojili isto toliko medalja.\nPrema njegovim rečima, to je ustanova koja na međunarodnom planu najbolje promoviše srpsko obrazovanje.\nŠarčević je naveo i da je Gimanzija „Jovan Jovanović Zmaj“ dobitnik je brojnih međunarodnih i domaćih odlikovanja i da je iz te škole poniklo 77 akademika.\nMinistar je dodao da novi status neće zahtevati dodatne finansijske nagrade, ali da će profesori koji u njima rade kada se usvoji zakon o platama u javnom sektoru moći da napreduju brže i da imaju više plate.\nUsvojenim izmenama tog zakona je predviđeno i uspostavljanja jedinstvenog informacionog sistema prosvete.\nCilj tog sistema je, prema rečima ministra, da se uspostavi registar svih ustanova, zaposlenih i svih polaznika u obrazovnom sistemu Srbije.\nKako je ranije rekao Šarčević, uvođenje jedinstvenog obrazovnog broja doprineće efikasnosti celokupnog sistema obrazovanja i vaspitanja.\nSkupština Srbije usvojila je i izmene i dopune Zakona o učeničkom i studentskom standardu, kao i izmene i dopune Zakona o predškolskom obrazovanju i vaspitanju koje se uglavnom odnose na elektronsko vođenje administracije u predškolskim ustanovama.


O nama - Confindustria Montenegro\nKonfindustrija Crna Gora je Udruženje italijanskih privrednika u Crnoj Gori. Osnovana je 2018. godine, ali je i prije toga poslovala u Crnoj Gori, od 2016. godine pod imenom “Assimont” (Udruženje italijanskih preduzetnika u Crnoj Gori), zastupajuci interese italijanske privrede u Crnoj Gori.\nKonfindustrija Crna Gora, predstavništvo konfederacije italijanske industrije u Crnoj Gori, osnovana je sa ciljem da bude adresa za sve za italijanske privrednike koji u Crnoj Gori traže poslovne partnere i ovaj dio Balkana prepoznaju kao interesantan za razvoj poslovnih aktivnosti. U svijetlu sve vece potrebe za internacionalizacijom poslovanja italijanskih preduzeca, Konfindustrija Crna Gora pruža operativnu strukturu i potporu svojim clanicama za uspješnu saradnju sa partnerima u Crnoj Gori, kroz mrežu, usluge i zastupanje.\nKonfindustrija Crna Gora teži da pokrene ili podrži inicijative koje za cilj imaju poslovnu saradnju, da sadašnjim i potencijalnim clanicama obezbijedi sve potrebne informacije o poslovnom ambijentu u Crnoj Gori, kao i da im pomogne u nalaženju adekvatnih partnera. Takode, tu smo da pružimo organizacionu pomoc onima koji dolaze u Crnu Goru sa poslovnim idejama i razvojnim projektima. Aktivnosti Konfindustrije Crna Gora usmjerene su, takode, i ka domacoj privrednoj zajednici, koja saraduje ili ima potrebu da saraduje sa partnerima u Italiji.


Vučić: Korona se vraća na jesen u još težem obliku – Minut Znanja\nBeograd, 4. juna 2021. - Srbija je uvek spremna da da razgovara o kompromisnom resenju, ali nikada nece biti spremna da razgovara o bilo kakvom ponizenju Srbije, porucio je danas predsednik Srbije Aleksandar Vucic. FOTO TANJUG/ DRAGAN KUJUNDZIC/ bg\nBEOGRAD – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić upozorio je danas da talas korone može ponovo da nas zadesi.\n“Vratiće se korona, imaćemo je u teškom obliku na jesen, jer će ljudima proći sedam-osam meseci od vakcinacije”, rekao je Vučić.\n„Imamo svih vakcina, možemo da ih delimo. Sramota da neke zemlje imaju veći procenat vakcinacije nego mi, a oni se i dalje muče sa vakcinama, a da mi imamo problem da ljudi neće da se vakcinišu zbog nekih zavereničkih teorija“, rekao je Vučić.\nLUKAS REKAO DA NE POZNAJE MACU DISKRECIJU, A SAD JE OBJAVLJENA NJIHOVA ZAJEDNIČKA SLIKA: Evo kako izgledaju zajedno, TEK ĆE SADA BITI HAOS (FOTO)


Izbori za Senat u Džordžiji: Da li demokrate preuzimaju većinu?\nDemokrate pobedile u trci za jedno od dva mesta, dok druga trka, u kojoj takođe demokratski kandidat trenutno ima prednost, još uvek nije formalno završena\nTrka na izborima za Senat, koji su u utorak održani u američkoj saveznoj državi Džordžija, neizvesna je da bi već sada znao ishod, pošto su republikanci Keli Lefler i Dejvid Perdju rame uz rame sa demokratama Rafaelom Vornokom i Džonom Osofom.\nDemokrate se nadaju da će osvojiti oba mesta u Senatu i preuzeti kontrolu nad tim telom. Republikanskoj partiji je potrebno još jedno mesto da bi sačuvala većinu u Senatu.\nIzvor Sputnjik, 06. januar 2021.\nDemokrate pobedile u jednoj trci, druga još neizvesna\nJoš nije izvesno ko će imati kontrolu nad Senatom SAD, pošto je trka za jedno od dva senatska mesta za koja se glasalo u južnoj američkoj državi Džordžija i dalje suviše neizvesna da bi pobednik bio proglašen.\n„Rečeno nam je da ne možemo da pobedimo na ovim izborima, ali večeras smo dokazali da je uz nadu, trud i uz ljude na našoj strani sve moguće“, rekao je Vornok u poruci pristalicama kasno u utorak.\nIzvor Glas Amerike, 06. januar 2021.\nPreporučujemodemokrate u SADizborirepublikanciSADsenatDžordžija


Moskva: Ne bombardujemo civile u Siriji\nBeta\t 26. februara 2016. 12:30\nZvanični Kremlj odbacio je danas optužbe da ruski avioni bombarduju pozicije na kojima se nalaze civili u istočnom delu Damaska, veče uoči stupanja na snagu očekivanog sporazuma o prekidu vatre u Siriji.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov odbacio je navode Sirijske observatorije za ljudska prava da su ruske vazduhoplovne snage u četvrtak bombardovale civilne objekte u gradu Duma, koji se nalazi pod kontrolom pobunjenika.\nPeskov je rekao da “ovo nije prvi put da Observatorija objavljuje nepotvrdjene informacije koje nisu utemeljene na dokazima”.\nOn je izjavio da ruski avioni nastavljaju da bombarduju “terorističke organizacije” u Siriji kao što je Islamska država, Nusra front i druge koje se nalaze na listi SB UN.\n“I nakon stupanja na snagu sporazuma, ofanziva protiv terorističkih organizacija u Siriji neće biti obustavljena. To je bio jedan od uslova inicijative koju su usaglasili predsednici SAD i Rusije”, rekao je Peskov.


Živećemo sa penzijom od 100 € mesečno. Dobro došli u zlatno doba srpske ekonomije | Luftika\nPrema podacima Fonda PIO u Srbiji ima 1,68 miliona penzionera, a milion penzionera (62 odsto) živi sa prihodima do 30.000, a dok trećina od tog broja dobija manje od 15.000 dinara mesečno.\nMeđu tim ljudima najgore prolaze poljoprivredni penzioneri sa primanjima koja ne mogu da pokriju ni hleb i mleko jer na njihov račun mesečno legne i manje od 5.000 dinara. U Srbiji je 163.684 poljoprivrednih penzionera. Oni žive sa 11.893 dinara mesečno u proseku.\nMeđutim, prema rečima profesora Ekonomskog fakulteta u Beogradu Mihaila Arandarenka još su ugroženija stara lica koja nemaju pravo na penziju. On je istakao da Srbija danas ima raspoloživa sredstva za uspostavljanje socijalnih penzija.\nKako piše N1, kada se statistički porede zarade i troškovi života to izgleda ovako: prosečna penzija u Srbiji je 29.374 dinara, plata (martovska) 65.289, a prosečna potrošačka korpa (februarska) za tročlano domaćinstvo 74.892,57 dinara.\nProfesor Arandarenko objašnjava kako većina penzionera ima male, a mnogi od njih i veoma male penzije sa kojima jedva preživljavaju.\n– S druge strane, kod nas je razlika između najniže i najviše starosne penzije 9:1, dok je u većini zemalja u okruženju ta razlika dosta manja. Na primer, u Sloveniji ili Slovačkoj, koje imaju sličan sistem kao naš, ona ne prelazi odnos 1:4 ili 1:5. U mnogim drugim zemljama, uključujući i neke na Zapadnom Balkanu, uvedena je neka vrsta socijalne penzije, dok kod nas veliki broj starih lica nema nikakvu penziju – kaže ovaj profesor.\nOvako izgleda tabela PIO fonda koja prikazuje broj korisnika i iznos penzija za sve kategorije osiguranika od iznosa od 30.000 dinara.\nOd ukupnog broja penzionera koji iznosi 1.678.367, penziju po osnovu zaposlenosti steklo je 1.418.569 građana, kako pokazuju podaci PIO fonda za april 2021. Sa druge strane po osnovu obavljanja samostalne delatnosti penziju prima 101.960 građana, a poljoprivrednih penzionera ima 157.838.\nOsim poljoprivrednih penzionera postoji i jedna ugroženija grupa, navodi Arandarenko, a to su stara lica koja nemaju prava na penziju, a među njima je najviše staračkih poljoprivrednih domačinstava.\n– Paradoksalno, pošto se naš penzijski fond jednom trećinom puni iz opštih poreza, svaki put kada takva lica plate npr. akcizu na benzin, ili kupe nešto u prodavnici, oni finansiraju penzije drugih, imućnijih penzionera, dok oni po tom osnovu ne mogu da ostvare nikakvo pravo – ukazuje Arandarenko, navodeći o kao delimično relikt socijalizma u kom su ljudi podstaknuti da rade u društvenom, tačnije nepoljoprivrednom sektoru.\nOn dalje kaže da je to, sa druge strane, delimično i trag reformi od pre dvadeset godina kada je povećanje razlika u penzijama moralo biti dodatno finansirano iz opštih prihoda države.\nOno što je opštepoznato svim radnicima u Srbiji jesu crna i siva zona rada gde su oni često neprijavljeni, te nemaju upisan staž, ili su pod ugovorom prijavljeni na minimalac te su im i porezi i doprinosi isto tako niski. Postoje i situacije gde ne „regularno zaposleni“ ne primaju platu na dok su na bolovanju, a umesto toga dobijaju manje od minimalne zarade što je kršenje radnih prava.\nRanije je bilo priče o tome da bi trebalo da se uvede garantovana penzija u vidu određenog mesečnog iznosa koji bi primali građani Srbije sa napunjenih 65 godina, a koji nemaju dovoljno staža ni za starosnu penziju. U maju je ministar za brigu o selu Milan Krkobabić najavio predlog za uveđenje minimalne garantovane penzije od oko 12.000 dinara u vidu socijalne pomoći starijim građanima koji nisu stekli uslove za penziju, a ne primaju ni socijalnu pomoć.\nArandarenko za N1 kaže da smatra da u Srbiji već sada postoje raspoloživa sredstva za uspostavljanje socijalnih penzija, ali da se taj novac mora raspodeliti na sva stara lica – i ona koja imaju i ona koja nemaju penziju.\n– Ne samo što postoji moralni osnov, nego već danas postoje i raspoloživa sredstva za uspostavljanje socijalnih penzija. Kada bi se tih tri do četiri odsto BDP iz opštih poreza države kojima se dopunjavaju sadašnje penzije kroz jedan duži tranzicioni period prilagođavanja preraspodelilo na sva stara lica – kako na sadašnje penzionere, tako i stara lica koja nemaju nikakve penzije – siromaštvo starijih lica moglo bi da bude značajno smanjeno – objasnio je.\nOn upozorava da će, ako se zadrže postojeća pravila još dugo, doći do produbljivanja socijalnih razlika između starih lica.\n– Jer, sada je sve više ‘tranzicionih gubitnika’, onih koji su izgubili posao tokom 90-ih i 2000-ih, ili ostali zaglavljeni u sivoj ekonomijii, penzioniše sa vrlo niskim penzijama od kojih često ne može da se živi, ili ulaze u starost bez prava na bilo kakvu penziju – zaključuje ovaj profesor.\nToma ‘Je*ote’ Mona odlučuje kome će se poklanjati javno zemljište, jer morala odavno više nemamo\noznakepenzije penzioneri plate socijalna pomoć stari