Zašto je „duvanje u pištaljku“ ključno za današnji svet - ResPublica\nPonedeljak, 17 Februar 2020\nPrethodnih dana čitam knjigu Edvarda Snoudena „Trajni dosije“, koja je kombinacija autobiografije, ispovesti i opisa rada u obaveštajnoj zajednici SAD. Knjiga me je prilično inspirisala i podstakla na razmišljanje o ulozi uzbunjivača, odnosno ljudi koji upozoravaju javnost na skrivene zloupotrebe u sistemima čiji su deo, obično kao zaposleni.\nSnouden se može smatrati jednim od najpoznatijh uzbunjivača, ali je pre svega specifičan po tome što je među prvima iz generacije „digitalnih urođenika“. Moje generacije, koja je odrasla krajem 20. veka u tada još prilično analognom svetu, ali okružena konzolama za igre, računarima koji su imali ulaze za flopi diskete i mobilnim telefonima veličine malo manje cigle. Nije postojala bolja osoba da ukaže na globalni nadzor svih elektronskih komunikacija praktično svakoga ko je ikada koristio mobilni telefon ili pristupio internetu. Kada je otkrio najveće zloupotrebe u istoriji američkih obaveštajnih službi, Snouden je trebalo da napuni 30 godina, a njegova sudbina je većim delom već bila određena – hapšenje, suđenje, višedecenijska kazna zatvora uz etiketu „izdajnika“ ili doživotno izgnanstvo i osvrtanje preko ramena.\nOtkrivanje sistemskih zloupotreba\nUzbunjivači često rizikuju svoj život i dobrobit porodice kako bi sistemsko kršenje zakona, malverzacije, sukobljavanje interesa, dalekosežna korupcija i druge društvene pošasti bile obelodanjene. Iako je svih tih pošasti bilo oduvek i uvek će ih biti, rekao bih da je u današnje vreme, čak i sa postojanjem kakvih-takvih kontrolnih mehanizama, veoma teško dokazati sistemske ili dubinske zloupotrebe bez nekoga „iznutra“ ko može da obezbedi nepobitne dokaze. Bilo da govorimo o državnim institucijama ili korporativnim akterima, „hakovanje“ i „zaobilaženje“ sistema je toliko usavršeno da je bez ozbiljnog i dugotrajnog „kopanja“ ili hrabrih ljudi poput uzbunjivača praktično nemoguće privesti pravdi arhitekte zloupotreba i neposredne izvršioce.\nO društvenoj važnosti uloge „duvača u pištaljku“ govori to da se uvode mehanizmi njihove institucionalne zaštite, recimo poput EU Direktive o zaštiti osoba koje prijave kršenje pravnog okvira Unije ili Zakona o zaštiti uzbunjivača u Srbiji. Studija urađena za Evropsku komisiju 2017. godine ukazala je na procenu da se zbog nedostatka jedinstvenog pravnog okvira za zaštitu uzbunjivača na nivou EU samo kod javnih nabavki izgubi između 6 i 10 milijardi evra godišnje.\nSjedinjene Američke Države imaju verovatno najdužu tradiciju formalne zaštite uzbunjivača, koja vuče korene od samih početaka nezavisnosti od britanske kolonijalne uprave. Naime, Kongres je već 1778. godine doneo odluku o pružanju zaštite uzbunjivačima, podstaknut slučajem pripadnika mornarice koji su prijavili da je komodor Esek Hopkins mučio britanske ratne zarobljenike. Hopkins im se osvetio tako što ih je tužio za klevetu, ali je Kongres ipak stao na stranu mornara. Federalni zakon o zaštiti uzbunjivača u državnim organima usvojen je 1989. godine, a zaštita je desetak godina kasnije proširena i na kao što smo mogli da vidimo vrlo problematičnu obaveštajnu zajednicu. Uzbunjivači u federalnim organima dobili su dodatnu zaštitu usvajanjem novog zakona 2012. godine.\nMeđutim, koliku zaštitu može jedan uzbunjivač da očekuje u praksi, i pored svih formalno-pravnih mehanizama zaštite? Iako je njihova uloga u ukazivanju na anomalije u sistemu važna, uzbunjivači i sa njima povezana lica u dosta slučajeva budu meta odmazde. Podsetimo se makedonske afere iz 2015. sa prisluškivanjem i „bombama“ koje je objavio tadašnji opozicioni lider Zoran Zaev, koja je dodatno podstakla urušavanje režima Nikole Gruevskog. Opozicija je tvrdila da je u Makedoniji prisluškivano i do 20.000 ljudi, a u slučaju pod imenom „Puč“ koji je usledio, Zaev, bivši šef tajne službe Zoran Veruševski i njegova supruga Sonja, kao i još dvoje ljudi optuženi su za neovlašćeno prisluškivanje, špijunažu i nasilje prema predstavnicima najviših državnih organa.\nU Srbiji je prethodnih nekoliko meseci u centru pažnje javnosti Aleksandar Obradović, uzbunjivač iz državne fabrike naoružanja „Krušik“. Obradović je novinarima ukazao na povlašćen položaj privatnih firmi za trgovinu oružjem i povezanost oca ministra unutrašnjih poslova Srbije sa firmom GIM, koja je višestruko zarađivala na izvozu oružja zahvaljujući nabavkama oružja od „Krušika“ po povlašćenim cenama. Aleksandra su prvo poslali u pritvorsku jedinicu zatvora, zatim u kućni pritvor, da bi na kraju bio pušten da se brani sa slobode. Etiketa da je „špijun“ i osporavanje statusa uzbunjivača postali su svakodnevna pojava za njega. Postupak krivičnog gonjenja Obradovića, optuženog za odavanje poslovne tajne, pratiće i međunarodni posmatrači.\nPozitivni primeri zaštite\nMeđutim, ima i pozitivnih primera odnosa sistema prema uzbunjivačima – Antoan Deltur, koji je otkrio međunarodnu aferu korporativnog izbegavanja poreza poznatu kao „Lux Leaks“, oslobođen je 2018. svih optužbi odlukom Apelacionog suda u Luksemburgu.\nSvima su potrebni saveznici u društvu, a naročito uzbunjivačima. Najprirodniji saveznici su im možda novinari, delom i zbog toga što su takođe česte mete moćnih aktera. Priče o korupcionaškim aferama, zloupotrebama javnih sredstava ili skrivenim mehanizmima sistemskog izigravanja zakona ne mogu da postanu velike bez detaljne provere informacija, pružanja šire perspektive, tumačenja društvenog konteksta i svega drugog što spada u novinarske aktivnosti.\nUzbunjivači, osim ako sami nisu novinari, obično ne poseduju ove veštine već postaju izvori novinarima koji mogu da izvuku mnogo veći potencijal iz informacija koje bi dobili od uzbunjivača i povežu ih sa dubljim, sistemskim problemima. Platforme kao što je SecureDrop omogućavaju bezbedno dostavljanje informacija novinarima, ali sa druge strane postoji problem zadrške zbog nepoverenja prema tehnologiji, koja naravno nije srebrni metak ili čarobni štapić. Ako bi sami izlazili u javnost, uzbunjivači rizikuju da ih niko ne primeti i shvati ozbiljno, čime bi njihova žrtva praktično bila uzaludna. Toga se pribojavao i Snouden – da ne bude izgubljen u moru raznih teoretičara zavere koji svako malo čovečanstvu putem interneta otkrivaju „duboko skrivane tajne“.\nPobuna protiv nepravde\nGrađani i javnost uopšte su takođe važan štit uzbunjivačima, što se videlo na primerima Snoudena, Čelsi Mening, pa i Aleksandra Obradovića. Građani su organizovali protest u Valjevu, Aleksandrovom rodnom gradu i potpisivali peticiju za njegovo puštanje na slobodu. Podrška javnosti je pozitivna i u kontekstu potencijalnih uzbunjivača, jer može da podstakne još nekoga na tako odvažan i rizičan korak.\nDanas su biznis, komunikacije i drugi aspekti našeg društvenog života globalni, a samim tim i kriminal, korupcija i druge zloupotrebe. Zbivanja u jednoj državi, naročito ako je ona moćna i uticajna, nesumnjivo utiču na niz procesa na drugom kraju sveta. Sa druge strane, postoje ogromne razlike u demokratičnosti i poštovanju ljudskih prava, pa i u tome kako društva tretiraju uzbunjivače – i tu postoje različite perspektive. Za one čije tajne je javnost saznala, uzbunjivači su denuncijanti, špijuni, izdajnici, trgovci poslovnim tajnama, nezadovoljni i osvetoljubivi bivši saradnici i tome slično, dok su za deo običnog sveta, tj. građane koji ne podležu lako negativnoj propagandi i kampanjama blaćenja, heroji i patriote najvišeg reda.\nZavršio bih tekst citatom iz Snoudenove knjige: „Radio sam za državu, a sada radim za javnost.“\nPonedeljak, 17 Februar 2020 Zašto je „duvanje u pištaljku“ ključno za današnji svet


U okviru programa za 16 dana aktivizma i Međunarodnog dana ljudskih prava, u Sarajevu je održana regionalna konferencija „Krivična djela počinjena iz mržnje – Kako do izmjena Krivičnog zakona FBiH”, u organizaciji Sarajevskog otvorenog centra.\nBrojni pripadnici/ce nevladinog i vladinog sektora, studenti/ce, kao i predstavnici/ce institucija vlasti prisustvovali su konferenciji koja je za cilj imala razmjenu regionalnih iskustava kada je riječ o regulaciji krivčnih djela počinjenih iz mržnje u krivičnim zakonima.\nAkcija povodom prikrivene naplate dobrovoljnog osiguranja na BAS stanici\nDanas smo pokrenuli akciju povodom prikrivene naplate dobrovoljnog osiguranja na BAS stanici prilikom kupovine autobuskih karata. Pisali smo tržišnoj inspekciji i drugim nadležnim institucijama i očekujemo objašnjenje kako se bez prethodnog upozorenja svi putnici osiguravaju i plaćaju naknadu za dobrovoljno osiguranje, a upravo o tome pričamo za Bulevar B92.\nPoziv na konferenciju Borba protiv diskriminacije u obrazovnom sistemu\nKomitet pravnika za ljudska prava – YUCOM je uspešno realizovao projekat Jednaka prava u obrazovnom sistemu Srbije, koji je finansiralo Ministarstvo spoljnih poslova Holandije.\nSa zadovoljstvom Vas pozivamo da prisustvujete predstavljanju rezultata ovog projekta na završnoj konfereniciji 17. septembra 2015. u Velikoj sali u Medija centru.\nSAOPŠTENJE ZA MEDIJE: Evropski sud za ljudska prava pokrenuo postupak zbog iseljenja neformalnog naselja Grmeč u Beogradu\nEvropski sud za ljudska prava pokrenuo je postupak za izricanje privremene mere protiv Republike Srbije usled opasnosti od nastanka nenadoknadive štete zbog otpočinjanja prinudnog iseljenja neformalnog romskog naselja Grmeč u Beogradu.\nTražioci azila u Srbiji\nBeogradski centar za ljudska prava pruža usluge besplatne pravne pomoći i zastupanja tražiocima azila u Srbiji. U prilogu možete pronaći link sa animiranim vodičem za tražioce azila sa naracijom na engleskom, francuskom, ruskom, arapskom, tigrinji, somalijskom, paštunskom, urdu i persijskom.\n“Prikupljanje ovih fotografija je vraćanje unazad, vraćanje identiteta brojevima na šta su obično svedene žrtve. Sa oko 2.400 fotografija, ovo je i najveća zbirka žrtava srebreničkog genocida prikupljena na jednom mjestu, mada ih još oko pet hiljada nedostaje.”


Uz pomoć navijača do evropskog proleća – Vesti iz srbije i sveta\nHome > Sport > Uz pomoć navijača do evropskog proleća\nUz pomoć navijača do evropskog proleća\nFudbaleri Crvene zvezde igraju protiv Mitjilanda u četvrtak meč četvrtog kola Lige Evrope, a Aleksandar Dragović očekuje veliku podršku sa tribina stadiona “Rajko Mitić”.\n“Raspored je izuzetno gust, za nekoliko dana nas očekuje jako bitna evropska utakmica protiv Mitjilanda. Jasno je da će podrška navijača i na tom meču biti od velike važnosti”, izjavio je fudbaler Crvene zvezde Aleksandar Dragović.\nZvezda je na dobrom putu na “prezimi” u Evropi, a u četvrtak je očekuje duel na domaćem terenu protiv danskog Mitjilanda.\n“Prvi smo u grupi, imamo velike šanse da prezimimo u Evropi, to bi moglo da se reši već na ovom meču i upravo ta činjenica je i više nego dovoljna svakom pravom zvezdašu da bude na tribinama u četvrtak. Utakmica protiv Mitjilanda može mnogo toga da nam donese i da nas dovede na korak od zacrtanog cilja koji smo postavili na početku sezone, a to je evropsko proleće”, rekao je Dragović za klupski sajt.\nAustrijski reprezentativac dodao je da je u Danskoj bilo nerešeno i da je Zvezda imala vođstvo i pored velikih kadrovskih problema.\n“Sada smo kompletniji i verujem da će i ovog puta ‘Marakana’ ostati neosvojiva tvrđava. Igraćemo za navijače, ostaviti srce na terenu, a verujem uz njihov huk sa tribina i veliku podršku stići do još jedne evropske pobede”, istakao je Dragović i naglasio da se značaj podrške sa tribina na najbolji način video protiv Radničkog u Kragujevcu gde se “Zvezda vratila na pobednički kolosek” u Superligi Srbije.\nKrivokapić u sredu u poseti Srbiji


Nelagoda zbog Trampovog poziva Putinu da poseti SAD - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Nelagoda zbog Trampovog poziva Putinu da poseti SAD\nPregovori o dolasku u Vašington su u toku\nNelagoda zbog Trampovog poziva Putinu da poseti SAD\nM. K.20.07.2018. 22:35\nFoto: EPA-EFE MAURI RATILAINEN\nPredsednik SAD Donald Tramp je pozvao ruskog kolegu Vladimira Putina da poseti Ameriku, što je zaprepastilo direktora američke Nacionalne obaveštajne službe Dena Koatsa. „Biće to specijalni (događaj)!“, rekao je Koats kada mu je tokom intervjua uživo rečeno za Trampov poziv.\nRasprava zbog Trampovog prvog susreta s Putinom u Helsinkiju, gde su privatno razgovarali, nastavlja se. Demokrate su naglasile da njih dvojica više ne treba da razgovaraju oči u oči. „Dok ne saznamo šta se desilo tokom dvočasovnog sastanka u Helsinkiju, predsednik više ne treba da ima interakcije oči u oči s Putinom, bilo u SAD, bilo u Rusiji ili na bilo kom drugom mestu“, navodi se u saopštenju senatora Čaka Šumera.\nTrampov predsednički mandat je od početka u senci navoda da su se ruski hakeri 2016. mešali u američke izbore u njegovu korist.\nPutin, koji je na vlasti od 2000, poslednji put je posetio SAD 2015. kada se sastao s predsednikom Barakom Obamom, Trampovim prethodnikom, na marginama zasedanja Generalne skupštine UN u NJujorku da bi razgovarali o sukobima u Ukrajini i Siriji. Portparolka Bele kuće Sara Senders je u četvrtak tvitovala da su već u toku razgovori o poseti Putina Vašingtonu na jesen. Ruski ambasador u Vašingtonu Anatolij Antonov je rekao da je njegova zemlja uvek bila otvorena za ideju o poseti, ali je „na Kremlju da odluči koliko je susreta potrebno i kada“.\nNa konferenciji za novinare u Helsinkiju posle sastanka, Putin je upitan da li će izručiti 12 ruskih tajnih agenata koji su u SAD optuženi za hakovanje kompjutera Demokratske stranke. Između dve zemlje ne postoji ugovor o izručenju, ali je Putin rekao da će se sa američkom vladom sastati „na pola puta“. On je istakao da američki istražitelji mogu da ispituju 12 osumnjičenih u Rusiji ako se zauzvrat ruskim istražiteljima dozvoli da ispituju američke državljane u vezi sa slučajem protiv finansijera Bila Braudera.\nBrauder je imao važnu ulogu u uvođenju sankcija SAD 2012. najvišim ruskim zvaničnicima koji su optuženi za korupciju u aferi Magnicki. Jedan od Amerikanaca na ruskoj listi je bivši ambasador SAD u Moskvi Majkl Mekfol. Ideja da se Rusiji dozvoli da ispituje američke državljane odbijena je u Senatu sa 98 glasova protiv. Niko nije glasao „za“. Državni sekretar SAD Majk Pompeo je rekao da se to „neće desiti“. Mekfol se na Tviteru zahvalio Senatu.\nNa konferenciji za novinare u Helsinkiju Tramp je rekao: „On (Putin) je ponudio da ljudi koji rade na tom slučaju dođu i sprovedu istragu u vezi s 12 ljudi. Mislim da je to sjajna ponuda.“ Međutim, sada kaže da se „ne slaže“ s Putinovim predlogom. „Zahvalan sam što Donald Tramp nema nameru da me preda Vladimiru Putinu da bi me ubili u ruskom zatvoru“, rekao je Brauder.\nDonald TrampposetaSADVladimir PutinVašington\n2 reagovanja na “Nelagoda zbog Trampovog poziva Putinu da poseti SAD”\n21. jula 2018. u 07.13\n„Duboka država“ ne dozvoljava novom američkom predsedniku da obavlja svoju funkciju u smeru pomirenja, razgovora sa ideološkim protivnicima i smanjenjem tenzija, koje svet dovode na ivicu ratnih sukoba. Bilo kakav potez Donalda Trampa u tom smeru nailazi na opstrukciju ratnog lobija, na dobro organizovane medijske laži i intrige, na podmetanja i pokušaje da se svaki njegov zdravorazumski potez ismeje i obesmisli. Njima odgovara uloga Amerike, „slona u staklarskoj ratnji“, uloga medjunarodnog žandarma i bombardera, koji besmislenim i nekontrolisanim potezima uništava čitave regije ostavljajući tamošnje stanovništvo bez sredstava za život. Neverovatno je da tu „Duboku državu“ u SAD podržavaju odredjene strkture, odredjene države i institucije „mnogocivilizovane“ EU?! Oni koji se retorički zalažu za mir, u stvarnosti, prizivaju rat.\n21. jula 2018. u 10.40\nDa demokrate u SAD su vrlo transparentne.Posle susreta Klintona i Jelcina 1997. godine u Helsinkiju, oni su takodje trazili da se saslusa klintonov prevodilac, da bi se saznalo sta su ta dvojica dogovorili. Ili nisu trazili. Pa nije Klinton Bog, a svi ostali u Americi volovi, da bi se njemu dozvoljavalo sve i svasta, pocev od zlostavljanje Monike Levinski pred ocima celog sveta, pa preko raznih ratova od kojim mu mi najvise pamtimo, bombardovanje Srba l995. i 1999. godine, a drugim predsedicima nista, pa cak i ono sto je u nacionalnom interesu SAD. I zato sada imaju nelagodu sto Tramp i Putin menjaju politiku Amerike i Rusije. Ponasanje nekih zvanicnika i bivsih celnika obavestajnih sluzbi u Americi mi lici na otkazivanje poslusnosti nadleznoj instituciji PREDSEDNIKA, i krsenju americkog Ustava, sto dosada nikome nije bilo dozvoljeno, pa verovatno nece se tolerisati ni Klintonovoj kliki. Za one koji to jos ne znaju, ta ista klintonova klika upropastila je zivot mnogim generacijama u periodu od poslednje tri decenije, i prosto je neverovatno da neko jos danas u Svetu ima epatiju za tog ofucanog dilera i konzumenta latinoamericke koke. Govoreci o onima- koji sprecavaju normalizaciju rusko-americkih odnosa na skupu svih ruskih ambasadora u Moskvi V.Putin je rekao:\n-„Obicno mislimo da su oni-koji ruse mir JADNI I NEMOCNI LJUDI. Medjutim, za ljude koji u Americi rade na ugrozavanju svetskog mira mozemo se sloziti da su JADNI, ali VRLO MOCNI, koji svim sredstvima ometaju normalizaciju odnosa izmedju Rusije i Amerike.


Član grupe "Pravda za Davida" osuđen na 20 dana zatvora - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Član grupe „Pravda za Davida“ osuđen na 20 dana zatvora\n5Piše: FoNet 11. januara 2019. 14.29 Izmenjeno: 15.17\nGluvić je bio priveden i pušten je iz pritvora s još nekoliko članova 20 minuta pre Nove godine, prenosi Klix.ba. Kako se navodi u presudi, on je proglašen krivim jer se 30. decembra, posle održanog skupa sa jednim delom građana se oko 23 sata vratio na trg gde su uzvikivali parole „Pravda za Davida“, „Ko je ubio Davida“, „Ubice, ubice“ i slično.\nTakođe, kriv je jer se oglušio na poziv policije da se raziđu jer je skup nenajavljen. Pošto nisu reagovali, izdato je upozorenje da se potisnu s trga. Gluvić je negirao da je vikao i galamio.\n„Mi ćemo naše kazne platiti ili odležati, ali ljudi koji su povređeni to neće moći. Momku kojeg je na zemlji udarao inspektor, slomljena su dva rebra i juče je zadržan u bolnici zbog pojave unutrašnjeg krvarenja. Radi se o čoveku koji mi se pre dve godine javio zbog akcije darivanja krvi, a 22. marta u želji da pomogne u potrazi za tada nestalim Davidom“, rekao je Gluvić posle izricanja presude.\n„Svesni da ćemo saginjanjem glave postati isti kao i oni pred kojima bismo se sagnuli, odbijamo da to učinimo i zbog toga plaćamo cenu“, dodao je Gluvić.\nGluvić je, takođe, dužan da plati 150 KM sudskih troškova. Presuda je u vezi sa protestima koji su održani 30. decembra na Trgu Krajine kada je bio zakazan koncert Harisa Džinovića, za koji se danima ranije znalo da neće biti održan.\nPolicija je dobila naredbu da otera građane sa Trga i tada je došlo do okršaja. Više osoba je povređeno, a Davor Dragičević se od tada vodi kao nestao i za njim je raspisana poternica.\nOmbudsman BiH: Otvoreno šest predmeta u slučaju David Dragičević\nOmbudsman za ljudska prava Bosne i Hercegovine Ljubinko Mitrović potvrdio je danas da je otvoreno šest predmeta u vezi sa stradanjem banjalučkog mladića Davida Dragičevića.\nMeđu predmetima su i oni koji se odnose na privođenja i ponašanje policije 25. i 30.decembra, posle okupljanja građana u centru Banjaluke.\nPodsetio je da su po službenoj dužnosti 10. maja prvi put otvorili predmet “Dragičević” i da je nedugo zatim inicirao razgovor s ocem stradalog mladića, kao i koje informacije su tražili od policije, tužilaštva i drugih institucija i naglasio da nastavljaju da prate istragu, prenela je Fena.\nKada su u pitanju dešavanja od 25. decembra 2018.godine, otvorili su, kako je rekao, četiri nova predmeta, od toga jedan po zahtevu Transparensi internešenel u BiH, jedan o učešću dece na okupljanju i u vezi s prijavljivanjem ranijih skupova grupe “Pravda za Davida”, zatim ko je od građana privođen, zadržavan u pritvoru, kakvo je bilo ponašanje prema tim osobama, kao i o informacijama o maltretiranju novinara.\nNakon toga se, dodao je, dogodio 30. decembar i Ombudsmani su otvorili novi predmet i zatražili od nadležnih podatke ko je tada od građana priveden i sve drugo što se dešavalo. Podatke su, precizirao je, tražili ponovo i od policije i tužilaštva.\nDuboko smo involvirani u ovaj slučaj o kojem policija i tužilaštvo moraju da kažu šta se desilo i moraju da stave tačku na taj predmet, rekao je Mitrović novinarima u Banjaluci. Potvrdio je da osim Davora Dragičevića, s kojim su Ombudsmani inicirali razgovor, njima se niko nije obraćao iz grupe “Pravda za Davida”.\naleksandar gluvic, davor dragicevic, ombudsman, pravda za davidaSarajevo\n"Narod RS i BiH želi promjene"\n"Koja je sad tužilačka verzija slučaja ubistva Davida Dragičevića, zašto ćutite?"\nTragedija jedne familije ne sme da se koristi da bi se ostvarili interesi raznih anti-srpskih grupa i drzava.\nNa zapadu ako je protest zabranjen KRIVICNO se odgovara (plus novcano) !!!\nAko neko digne ruku na miliciju tu su rigorozne kazne i svaki skup se sprecava i svi oni koji izazivaju nered hapse.\nZakon treba da se postuje. Isto tako treba da se javno izadje sa podacima sta je sa istragom oko ovog slucaja. Sve na cistinu!!\n11. januara 2019. u 17.20\nkoliko snsd botova na danas-u, ovo je da se i ateista pocne krstiti\n11. januara 2019. u 17.48\nČudi me da imaju vremena da pisu, s obzirom da svaki mora naći još desetoricu za kontramiting u četvrtak.\n11. januara 2019. u 20.53\nposebna je cast kada dva nepismena vuciceva bota komentarisu moj komentar a nemaju pojma o cemu pisem. Tu su po naredjenju da ruse sve patriotske komentare prema KiM i Republici Srpskoj. A moguce je i da su alijini botovi.. Svi su na istom nivou inteligencije sto je srodno njihovom uzrastu.\n11. januara 2019. u 17.44\nMožda će mu policija oprostiti što ga je (njih) onako brutalno marisala.


Čerkez najavio nova pravila: Vakcinisani će biti privilegovani | BL!N Magazin\nHronika 18.01.22, 14:33h\nČerkez upozorava na činjenicu da epidemiološka situacija iz dana u dan postaje sve teža, dodajući kako je priliv pacijenata u bolnice veći za čak 23 posto u odnosu na samo sedmicu dana ranije. Pretpostavka je da imamo tri do četiri puta više zaraženih nego što zvanična statistika pokazuje”\n“U tom kontekstu malo će privilegovani biti oni koji imaju potpuni vakcionalni status. Potpuno vakcinisani će imati malo kraće izolacije od onih koji nisu potpuno vakcinisani. Također je važno naglasiti da će biti razlike i kada govorimo o rizičnim kontaktima. Razlika će najvjerovatnije podrazumijevati da potpuno vakcinisane osobe neće ići u izolaciju ako su bili u kontaktu sa zaraženim”, pojašnjava nam pomoćnik federalnog ministra zdravstva.


BEZ STARCA NEMA UDARCA: Milojku je 74, a Milijani samo 21, i nije ih briga za komentare o njihovoj ljubavnoj vezi, oni se redovno… | Slobodna Bosna\nViše nije samo Srbija ta koja priča o Milojku i Milijani\nMilojko Božić (74) i Milijana Bogdanović (21) su zbog svoje neobične veze ovih dana u žiži javnosti, a o njima već danima bruji Srbija. Oni su već nekoliko puta izjavili kako ne haju za komentare i osude drugih zbog velike razlike u godinama.\nPriču o ljubavi Milojka i Milijane sada zna cijeli svijet.\nBritanski web site ladbible.com, prenio je nevjerovatnu priču o ovo dvoje ljudi i njihovoj ljubavi.\nJedna dvadesetdvogodišnja žena progovorila je o odnosu sa svojim partnerom i razlici u godinama između njih dvoje, rekavši da ima seks "skoro svaki dan" sa svojim 74-godišnjim vjerenikom. Milijana Bogdanović i Milojko 'Mikan' Božić kažu da su njihovi susjedi u selu Pilatovići, u zapadnoj Srbiji, šokirani njihovom vezom, ali insistiraju na tome da ona radi za njih i čak razmišljaju o osnivanju porodice. Milojko je u decembru prošao operaciju srca, ali, prema Milijani, ovo nije usporilo njenog momka, a par seksulane odnose može imati sasvim normalno i ne koristeći vijagru - piše između ostalog u tekstu koji britanci prenose na svom portalu.


Dodik raspustio Gradski odbor SNSD Banjaluke\n- Predsednik vladajućeg Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorad Dodik je raspustio Gradski odbor SNSD Banjaluke i za novog, privremenog predsednika GO imenovao Vladu Đajića, direktora Univzitetsko-kliničkog centra RS.\nDodik koji je i član Predsdništva BIH, rekao je da je Đajićeva dužnost da rekonstruiše Gradski odbor i pripremi ga za opšte izbore 2022. godine na kojima očekuje najmanje 40 odsto glasova.\nNaveo je da se na to odlučio jer je lokalnim izborima novembra prošle godine kandidat SNSD za gradonačelnika Igor Radojičić izgubio je od opozicionog kandidata (PDP) Draška Stanivukovića.\nDodik je rekao da Radojičić ostaje potpredsednik SNSD, ali da je "odlučio da malo pauzira svoj angažman".\nSNSD je posle 22 godine izgubio mesto prvog čoveka Banjaluke, koja je od rata 1990-ih do sada važila kao najjače uporište te stranke.\nDodik je ocenio da je posle novembarskih izbora "vidimo opštu harangu i napade koji dolaze na sve ono što smo ili što mi radimo. Postoji potuno izokrenuta situacija napravljena tako da oni koji su izborni gubitnici, kao SDS i PDP, sebe proglašavaju kao neku buduću vlast u Republici Srpskoj", rekao je on.\nAgencija za lekove BiH odobrila za upotrebu rusku vakcinu u RS\n- Agencija za lekove i medicinska sredstva BiH je odobrila za upotrebu rusku vakcinu u Republici Srpskoj.Dve hiljade doza ruske vakcine Sputnjik V u petak je uvezeno u BiH, a odmah su uzorci poslati u Kontrolnu laboratoriju na ispitivanje kvaliteta i kontrolu vrednosti parametara.\nOsim uzoraka, Agencija za lekove BiH pregledala je i dokumentaciju, koju je dostavio uvoznik, "Krajina grup", i na osnovu koje se takođe odlučivalo o odobrenju.Vakcine Sputnjik V uvezene su putem interventne nabavke i u narednih nekoliko dana u RS bi trebalo da počne vakcinisanje zdravstvenih radnika koji rade u kovid ambulantama.\nRS je dve hiljade doza ruskih vakcina platila oko 64.000 KM (oko 32,8 hiljada evra).\nCipras otpužio Micotakisa da ne poštuje restriktivne mere\n- Grčki levičarski opozicioni lider Aleksis Cipras optužio je danas premijera Kirijakosa Micotakisa za nepoštovanje pravila zaključavanja jer je prisustvovao ručku na otvorenom, na kome je bilo najmanje 25 ljudi.\nPremijer Micotakis je za vreme posete grčkom ostrvu Ikarija proteklog vikenda prisustvovao ručku na otvorenom, koji je priredio lokalni poslanik, a na snimku objavljenom na društvenim mrežama vidi se najmanje 25 ljudi, dok se u pozadini čuje tradicionalna ostrvska muzika. Vlada je pooštrila mere zaključavanja tokom vikenda, u Atini i Solunu je početak policijskog časa pomeren na 18 časova, kao odgovor na nagli porast zaraze kovidom-19.\nOpozicioni lider Aleksis Cipras podneo je žalbu parlamentu, optužujući premijera da pokazuje "neverovatnu aroganciju", dok restorani širom Grčke i mnoga preduzeća ostaju zatvoreni.\nU decembru je Micotakis fotografisan kako pozira na biciklu bez maske, zajedno sa pet biciklista na brdskoj stazi van Atine.On se kasnije zbog toga izvinio.\nU Sloveniji otvorena skijališta, radnje, frizeraji\n- U Sloveniji su otvorena skijališta i prodavnice jer je u prethodna 24 sata potvrđeno manje od hiljadu novih slučajeva infekcije korona virusom.\nOdlukom Vlade od petka danas su otvorene prodavnice svih vrsta površine do 400 kvadratnih metara, i sve servisne radionice te veličine, uz uslov da zaposleni nisu zaraženi korona virusom što će morati da dokazuju testiranjem najmanje jednom nedeljno, prenela je Hina.\nDozvoljen je rad i agencijama za promet nekretnina, kozmetičkim i frizerskim salonima, i drugim uslužnim delatnostima.\nNovom uredbom od danas je dozvoljen rad skijališta, ali uz pridržavanje propisanih mera i obavezan negativan rezultat testiranja koje se može obaviti i na samom terenu.\nBugarski alpinista nastradao na Himalajima\n- Bugarski planinar Atanas Skatov nastradao je u pokušaju da se popne na himalajski vrh K2, drugi najviši na svetu.Bugarsko ministarstvo spoljnih poslova je saopštilo da je telo 42-ogodišnjeg Skatova primetio pakistanski vojni helikopter.\nBugarski mediji su preneli izjavu nepalskog organizatora ekspedicije koji je naveo da veruje da je Skatov pao prilikom zamene konopaca tokom spuštanja do baznog logora.Navedeno je da je Skatov bio na oko 7.400 metara kada je pao, a telo je otkriveno na 5.500 metara.\nOn je treća žrtva među bugarskim alpinistima na Himalajima u poslednjih par godina.Skatov je 2017. postao prvi vegan koji se popeo na najviše vrhove svih kontinenata.\nPredloženo da se ulica u Beranama zove po Ratku Mladiću, predsednik opštine se ne slaže\n- Predsednik opštine Berane Dragoslav Šćekić je kazao da predlog da ulica u tom gradu bude nazvana po Ratku Mladiću nema njegovu podršku, ali ni zakonsko utemeljenje. On je, medijima, rekao da je takav predlog podigao preveliku prašinu. Predlog je izazvao ogrorčenje dela javnosti.\nOpštinski Savet za davanje predloga naziva naselja, ulica i trgova većinom glasova usvojio je predlog da jedna ulica u Beranama dobije ime generala Ratka Mladića, bivšeg komandanta Vojske Republike Srpske osuđenog za genocid u Srebrenici.\nPredlog je dao Srpski monarhistički pokret.\nPredsednik Saveta Goran Kiković rekao je Vijestima da je stiglo 50-ak predloga građana za nazive ulica, i da su na spisku, uz Mladića i imena popa Momčila Đujića, Pavla Đurišića, patrijarha srpskog Pavla, književnika Meše Selimovića i Mihaila Lalića, vojvode Kastratovića Vojvodića, Marka Kraljevića, Svetog Vasilija Ostroškog...\nĐujić i Đurišić su bili dio četničkog pokreta u Drugom svetskom ratu koji je sarađivao sa okupatorom i počinio brojne zločine.\nOpština Berane je u međuvremenu saopštila da Savet ne donosi nikakve odluke, već isključivo prihvata i konstatuje predloge pojedinaca, grupe građana ili udruženja, odnosno, svih onih koji budu to željeli da urade na javnoj raspravi, kada bude raspisana i održana, saopšteno je danas iz Opštine Berane.\n- Srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da su Srbi u BiH "preživeli ustaški genocid, pa će tako i visokog predstavnika u BiH Valentina Incka"."Ovde živi narod koji je preživeo ustaški genocid i preživeće i Valentina Incka", rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\nDodao je da je Inckov problem to što on vidi BiH kao centralizovanu zemlju bez Republike Srpske, navodeći da je Incko "činio i legalizovao sve što je antidejtonsko, kršeći međunarodno pravo, na bazi političke ideologije koja je tražila da Republika Srpska bude razvlašćena".\n"To što nije u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom ovde funkcioniše već 24 godine u liku zlotvora kakav je Incko i drugi koji su ovde, maltretirajući Srbe, našu Republiku i srpski narod u celini. Sprovodili su separatnu politiku osvete nad nama, kažnjavanja i svega što su činili u proteklom vremenu", kazao je Dodik.\nOn je ponovo opovrgao postojanje "bonskih ovlašćenja", na osnovu kojih Visoki predstavnik u BiH može da nameće odluke i smenjuje izabrane zvaničnike.\n"Oni su nam podvalili ili pokušavaju podvaliti priču o bonskim ovlašćenjima (doneta 1997. godine na sastanku Saveta za sprovođenje mira u Bonu), koja ne postoje", istakao je Dodik.\nOn je negirao i legalitet Saveta za primenu mira, koji je nazvao "neformalnom grupom zemalja, koja nije predviđena Dejtonskim mirovnim sporazumom".\nPrema njegovim rečima, svuda u civilizovanom svetu osuđene osobe, koje odsluže svoje kazne, posle toga su slobodne u svemu, tako da su "Plavšićeva i pokojni Krajišnik imali sva prava".\n"Zar neko zaista misli da to nama nije podvala i da to za nas nije uvredljivo", kazao je on.\nNema vanrednih izbora u S. Makedoniji\nPremijer Severne Makedonije Zoran Zaev odbacio je zahtev lidera najveće makedonske opozicione partije VMRO DPMNE Hristijana Mickoskog za vanrednim parlamentarnim izborima."Konačno treba da prestanemo sa prevremenim izborima, koji stopiraju ovakve proizvodne kapacitete i sveukupnu makedonsku ekonomiju", rekao je Zaev novinarima na otvaranju novog idustrijskog pogona jedne makedonske kompanije u Đevđeliji.\nPremijer Severne Makedonije je rekao da država ima jasan pravac po kojem se kreće i istakao da se evropeizacija produžava.\nSve teške odluke koje su donete, istakao je Zaev, bile su zbog ekonomskog standarda naroda, zbog otvaranja novih radnih mesta, zbog motivisanja stranih investitora da investiraju, da otvaraju nova radna mesta, da povećavaju izvoz, bruto domaći proizvod, a time i blagostanje celog naroda.\n"Svako prevremeno istrčavanje na izbore koči ovakve procese. Redovni izbori su 2024. i treba da ostanemo na tome, a do tada bukvalno svi, počevši od mene, predsednika države, izvršne vlasti, opština, ali i svih naših građana, da zasučemo rukave i da radimo. Samo tako ćemo imati veće plate, veće investicije, samo tako ćemo imati veći izvoz i samo tako ćemo doneti veću sreću za ceo naš narod", rekao je Zaev.\nLider makedonske opozicije Hristijan Mickoski je u petak zatražio da se što pre održe vanredni parlamentarni izbori nezadvoljan radom vlade lidera SDSM Zorana Zaeva i preložio da se održe zajedno sa lokalnim izborima na jesen ove godine.\n"Što pre treba da se održe prevremeni parlamentarni izbori, jer je ova nestabilna, mala, tanka vladajuća većina pokazala da je Makedonija hibridni režim, da je zaglavljena u korupciji, na 111. mestu (liste Transparensi internešenela). Po svim drugim skalama merenja, po broju stranih investitora, po padu ekonomije, mi nazadujemo ili smo na dnu u regionu", rekao je on.\nPrema rečima Mickoskog, vlada Zorana Zaeva ne zna i nema plan kako da vodi državu, zbog čega bi vanredni parlamentarni izbori doneli novu stabilnu vladinu većinu, koja bi sa mnogo rada, sa poštenim ljudima i političarima, izvela zemlju na pravi put.\nNa parlamentarnim izborima polovinom jula prošle godine vladajuća SDSM je sa malom razlikom pobedila VMRO DPMNE osvojivši dva poslanika više (46 - 44) i sa istim partnerom, albanskom DUI Alija Ahmetija, ponovo formirala vladu koja ima podršku 62 poslanika u Sobranju sa 120 mesta.\nMandat za sastav nove vlade lider SDSM Zaev je dobio 13. avgusta 2020. Na premijerskom mestu prethodno je bio od juna 2017. do početka januara 2020, kada je podneo ostavku da bi bila formirana tehnička vlada za sprovođenje izbora koji su održani 15. jula.


"Poslednji čuvar Evrope", kako svoju ulogu definiše mađarski premijer Viktor Orban, nakon neprikosnovene vladavine gotovo celu deceniju u zemlji, očito ima ambicije i da pomrsi konce mnogima u Evropi.\nPredstojeće izbore za Evropski parlament u maju je nazvao “poslednjom bitkom” jer je, kako je istakao, "ponovo došlo vreme da Mađarska brani svoj nacionalni identitet, svoju hrišćansku baštinu".\nNaime, mađarska Vlada je na plakatima prikazala predsednika Evropske komisije Žan Klod Junkera i američkog milijardera mađarskog porekla Džordža Soroša kao promotore masovnih migracija. To bi, po mišljenju Orbana, "bilo jednako tome da Evropa bude oduzeta Evropljanima", dodajući da ljudi imaju pravo da znaju "šta Brisel namerava".\nJunker je uzvratio uporedivši Orbana sa liderkom francuske krajnje desnice Marin le Pen, istovremeno postavljajući pitanje kandidatu Evropske narodne partije za novog čelnika Evropske komisije Manfredu Veberu, da li mu "treba Orbanov glas".\nVeber je zatražio od mađarskog premijera da se izvini, a predsednik Evropske narodne partije Žozef Dol je izjavio da "postoji granica, a Viktor Orban je prešao crvenu liniju". Međutim, iako su narodnjaci najjači politički blok u Evropskom parlamentu, prema istraživanjima imaju slabiji rejting nego na prethodnim izborima, pa im je svaki glas dragocen, tim pre što je Fides ubedljivo najjača partija u Mađarskoj.\nOrban kritikuje 'korisne idiote'\nOrban žestoko uzvraća na napade, nazivajući kritičare iz Evropske narodne partije "korisnim idiotima", koji služe interesima levice.\n"Ne razumeju to svi, ali u akademskoj literaturi Lenjin ih je nazivao 'korisnim idiotima'. Mada misle da vode intelektualnu borbu, oni zapravo služe interesima naših protivnika. Kada više ne budemo tu, na red će doći Italijani, a zatim Austrijanci. To se naziva taktika ‘salame'", kazao je nedavno Orban nemačkom listu "Velt am zontag".\nOn dodaje da je "Brisel glavni bastion Internacionale, a njegovo sredstvo useljavanje. U useljeničkim zemljama, nastali su hrišćansko-muslimanski svetovi, u kojima udeo hrišćana stalno opada".\nOrban odbacuje tvrdnje da je poster, na kome je prikazan Džordž Soroš, antisemitskog karaktera, te da "ne može ništa da učini oko činjenice da je Džordž Soroš Mađar jevrejskog porekla".\n"Makron smatra da je imigracija dobra stvar. Mi verujemo da je to loše", navela je mađarska vlada.\nTakođe, kao prenosi američki "Volstrit džornal" (The Wall Street Journal), Orban je tokom nedavne posete državnog sekretara Majka Pompea (Mike), poručio da želi da gradi neutralnu spoljnu politiku a ne da ispunjava zahteve Vašingtona, kao što su suprotstavljanje kineskoj sajber špijunaži te da podrži Ukrajinu u sporu s Rusijom.\n"Nemačke demohrišćane na primer manje zanima vladavina prava u Mađarskoj i ostale 'evropske vrednosti' od velikih investicija automobilskih kompanija, kao što su Audi (drugi po veličini poslodavac u Mađarskoj) i Mercedes, koje subvencioniše mađarska država", smatra Miler.\nPitanje je da li će 20. marta, kada će čelnici Evropske narodne partije doneti odluku o statusu Fidesa, opet prevagnuti dnevnopolitički interes, odnosno uverenje obe strane da su, bez obzira na razlike, taktički jedni drugima potrebne – zbog čega je prošle jeseni Evropski parlament, na primer, odustao od takozvane "nuklearne opcije", odnosno kažnjavanja Mađarske zbog kršenja evropskih vrednosti – ili će narodnjaci na starom kontinentu smoći snage da povuku jasnu liniju koja ih, kao stranke umerene desnice, razdvaja od populista, a Orban, s druge strane, odlučiti da bitku za svoju politiku nastavi sa novim partnerima.\nPolitičke mene Viktora Orbana verovatno je najbolja ilustracija transformacije nakon pada Berlinskog zida 1989. godine – od velikog optimizma i nade u demokratske promene do zaokreta prema populizmu i autoritarizmu i razočaranosti građana u izneverene ideale. Kako navodi Natali Nugerajd (Natalie Nougayrede) u "Gardijanu" (Guardian), Orban je počeo 80-ih godina prošlog veka kao mlado lice demokratske tranzicije da bi se vremenom pretvorio u lidera aktuelnog evropskog talasa nacional-populizma.\nOn je video da "privlačnost Brisela opada i odlučio da okuša sreću na drugoj strani", navodi Nugerajd.\nOrban je 1988. sa još nekoliko studenata osnovao Alijansu mladih demokrata (Fides), čiji je program bio liberalan. Vremenom su odustali od tog ideala, ali kako navodi Pol Lendvaj (Paul Lendvai) u knjizi "Orban: Mađarski gazda" (Orbán: Hungary's Strongman), nikada nisu iznevereli jedan drugoga.\nSvi su relativno skromnog seoskog porekla i zaziru od gradskih intelektualaca koji su ih podučavali. Kako ističe Verner Miler, Orban je shvatio da se gnev može politički iskoristiti. U jednom intervjuu je naveo: "Ja nisam osetljivi intelektualac… u meni ima grubosti čoveka iz donjih slojeva društva. I to nije mana, jer kao što znamo većina ljudi potiče iz donjih slojeva".\n"Orban je počeo 80-ih godina prošlog veka kao mlado lice demokratske tranzicije da bi se vremenom pretvorio u lidera aktuelnog evropskog talasa nacional-populizma": Natali Nugerajd\n"Nekadašnji dugokosi studentski lideri počeli su da zastupaju ideal polgárija, građanski orijentisanog, patriotskog pripadnika srednje klase poput nemačkog Bürgera, sa jakom radnom etikom i posvećenošću tradicionalnim porodičnim vrednostima. Ta vizija se očigledno dopala biračima: sa 35 godina Orbán je 1998. postao najmlađi evropski premijer", kaže Verner Miler.\nZa razliku od svoje rane liberalne faze, on u tom trenutku uzima svetsku ekonomsku krizu iz 2008, odnosno "propast zapadnog liberalizma" kako ga je označio, kao referentnu tačku svog političkog delovanja, a ne krah socijalističkih režima krajem 1980.\n"Za svoju polaznu tačku trebalo bi da uzmemo veliku preraspodelu globalne finansijske, ekonomske, političke i vojne moći koja je postala očigledna 2008.", kazao je svojevremeno Orban.\nOn smatra da su postkomunističke zemlje, "zaslepljeno uskočile u ovaj propadajući zapadnjački voz, mirno gledajući kako se njihovi građani eksploatišu i postaju najnovije žrtve ove 'velike preraspodele".\n"U Briselu se opet sviraju imperijalni marševi. Istina je da je ton drugačiji od nekadašnjih. On danas ne osvaja oružjem. Znamo da Brisel nije Istanbul, Moskva, imperijalni Berlin, čak ni Beč. Brisel nikada ne osvaja, on samo upravlja kolonijama. Međutim, mi nikada nismo bili ni kolonija niti kolonizator. Nikada nismo uzeli ničiju domovinu. Stoga ne damo ni našu", ističe mađarski premijer.\nPo rečima Volfganga Kloca (Wolfgang Klotz), nekadašnjeg direktora fondacije "Hajnrih Bel", takav Orbanov pristup implicira da se stanje u mađarskoj državi više se ne može objasniti dugoročnim posledicama višedecenijske diktature koja je prethodila 1990. Umesto toga, ove zemlje je posle 1990. povukao u vrtlog "cinični kapitalizam pod legitimacijskom ideologijom liberalizma".\nTo dalje znači da je liberalizam ne samo sebe definitivno "diskreditovao, već se i prethodna diktatura implicitno oslobađa svake krivice za sadašnje stanje". Na tom tragu svi ostali oblici neliberalne države poput Putinovog, kineskog ili turskog modela imaju potpuni legitimitet, dodaje Kloc. Dakle, iz ovakvog Orbanovog pristupa proizilazi da se budućnost Mađarske može ostvariti samo u postliberalnoj ili neliberalnoj državi.\n"Tu se 1989. vidi kao ‘izdaja revolucije’. U stvari, postojale su dve 1989. Jedna je bila ona kosmopolitskih intelektualaca kao što su Václav Havel i Adam Mihnik, dok je druga bila godina nacionalista kao što je Kačinjski. Neko vreme su mirno koegzistirali zato što je pridruživanje Evropskoj uniji bilo najbolji način da se trajno izmakne iz zone ruskog uticaja. Ali tenzija između kosmopolitizma (evropskih integracija) i nacionalizma nikada nije nestala", ističe Krastev.\nStoga je, po mišljenju istoričara Tonija Džada (Tony Judt), veoma naglašavana uloga disidentskih intelektualaca u izvođenju i konsolidovanju "plišanih revolucija", zapravo, relativno beznačajna. U knjizi "Posle rata: Istorija Evrope nakon 1945." (Postwar: A History of Europe Since 1945), Džad ukazuje kako su se "partijski funkcioneri i birokrati za samo par meseci transformisali iz poslušnih pripadnika nomenklature u prefrigane operativce višepartijske politike… Njihov opstanak je zavisio od rekalibriranja političkih uverenja".\nOn navodi da je do te, 2010. godine, privatna svojina bila dominantan oblik svojine u Mađarskoj, nakon čega je ponovo ojačao državni sektor. Tako je nacionalizacija privatnih penzionih fondova finansiranih iz obaveznih doprinosa nanela ozbiljan udarac "načelu poštovanja privatne imovine".\n"Ispod njega, spremne da izvrše njegove naredbe, su njegove pristalice koje je on sam izabrao i koje mu duguju bezuslovnu lojalnost. Spuštajući se naniže, nailazimo na sledeće nivoe piramide: na svakom položaju nalaze se ljudi izabrani zbog svoje odanosti režimu. Naređenja u uslovima u kojima se poslušnost uzima zdravo za gotovo vezuju svakog podređenog za nadređenog. Jedino lider na vrhu ne zavisi ni od koga i jedino oni na najnižem nivou nikome ne naređuju. Svi ostali su i sluge i gospodari", ističe Kornai.\nDakle, o položaju građana u ovoj piramidi se ne odlučuje na izborima, niti zavisi od principa stručnosti, odnosno meritokratije, već pre svega zavisi od uspešnosti u sticanju poverenja nadređenog - uslugama, laskanjem i nekritičkom poslušnošću.\nKornai precizira da ovde nije reč o "zarobljenoj državi" u kojoj grupa oligarha utiče na stvaranje poslovnog ambijenta prema svojim interesima, već Orban i njegovi najbliži saradnici odlučuju ko će ostati ili postati oligarh i koliku moć će dobiti.\nU Mađarskoj se to zove "Fidesova kompanija" (Fidesz-közeli cég). Dakle, iza te fasade državne ekonomije, krije se u osnovi "burazerska ekonomija".\nOrban je, između ostalog, zaigrao na "trijanonsku traumu", što od Prvog svetskog rata opterećuje istorijsku svest Mađara, koji svoju državu doživljavaju kao veliku silu, ali koja je posle raspada Austrougarske imperije ostala bez dve trećine teritorije i trećine sunarodnika koji žive u susednim zemljama.\n"Vlada je pored toga pokrenula kampanju protiv stranih banaka i lanaca supermarketa, nametnuvši im posebne poreze. Ovaj ekonomski nacionalizam je odvratio pažnju sa činjenice da Mađarska danas istovremeno ima najviši porez na dodatu vrednost (27 odsto) u EU i najniži porez na dobit (16), što teško da je u skladu sa 'plebejskim vrednostima'", naglašava Verner Miler.\nNovim Ustavom ozvaničen je hrišćanski karakter Mađarske. Orban je saopštio tada da mu je cilj stvaranje "neliberalne države" koja počiva na vrednostima rada, porodice i nacije, nalik na slogan koji je koristila kolaboracionistička vlada maršala Petena u okupiranoj Francuskoj.\nPotencira na direktnoj demokratiji, što podrazumeva česte manipulativne "konsultacije sa narodom", kao što je nedavni referendum o odnosu prema migrantima, nasuprot "liberalnoj nedemokratiji" koju odbacuje.\nNa izborima 2014. godine nije uspeo da zadrži dvotrećinsku većinu u parlamentu, jer mu je opala popularnost zbog raznih korupcionaških skandala. Međutim, migrantska kriza 2015. godine je bila za Orbana "politički dar sa neba", jer je zahvaljujući njoj postao evropski igrač koji je "prvi na liniji zaštite" od - kako je propaganda zvanične Budimpešte prikazivala a s čim su se slagali u mnogim evropskim prestonicama - ekonomskih migranata i muslimanskih terorista ubačenih među izbeglice.\nHRV: Mađarska tuče migrante, vraća ih u Srbiju\n"Najlogičnijim se čini ono objašnjenje koje kazuje kako je Orban 2014. godine uočio pad sopstvenog i Fidesovog rejtinga, te se je dao u potragu za novim metama mržnje, kako bi se efikasnije predstavio kao zaštitnik nacije. Izbeglička kriza 2015. je odlično poslužila svrsi. No kad se tema 'izbegličke pretnje' izlizala, 2016. godine se zahuktao napad na 'Soroseve organizacije' kao eksponente liberalizma", naglašava Dimitrijević.\nKampanja "Stop migrantima", Budimpešta, april 2018.\nNa prvi pogled je paradoksalno da je dan nakon konferencije za medije rektora CEU-a, uklonjen kip velikog marksističkog filozofa Đerđa Lukača. Dakle, "proteran" je marksista Lukač i, istovremeno, intenziviran napad na liberale sa CEU-a.\nS druge strane, kako ističe profesor Dimitrijević, u centru Budimpešte "neproblematično" stoji bista admirala Mikloša Hortija, mađarskog lidera uoči i za vreme Drugog svetskog rata koji je blisko sarađivao sa Hitlerovom Nemačkom, a na desničarskim mitinzima se isto tako "neproblematično" viju crveno-bele zastave koje podsećaju na onu koju je koristila Partija strelastih krstova, koja je vladala Mađarskom 1944. i 1945. godine.\n'Plebejac' sa 23 miliona dolara\nU populističkom maniru, Orban sebe predstavlja kao autsajdera koji se bori protiv "sumnjivih elita", koje su sa svojim "globalističkim" vezama pretnja narodu.\nPol Lendvaj opisuje Orbana kao često osvetoljubivog čoveka, nemilosrdnog u borbi za moć. Neguje imidž čoveka spremnog za borbu: strastveno voli fudbal i špageti-vesterne. Njegov omiljeni junak je osvetnik koga glumi Čarls (Charles) Bronson u Bilo jednom na Divljem zapadu, za koji kaže da je gledao bar 15 puta. Naglašava svoje "plebejsko" poreklo, tačnije da njegova porodica nije imala tekuću vodu, a da je za vreme raspusta radio na polju.\nLendvaj smatra da je Orban "najsposobniji i najkontroverzniji političar u modernoj mađarskoj istoriji".\n'Viktator' nije diktator\n"Viktator", kako nazivaju Viktora Orbana, po mišljenju Janoša Kornaija, nije diktator.\n"Mađarska ima višestranački sistem, opozicione partije su legalne, postoje opozicioni mediji. Politički protivnici se ne hapse masovno, niti se likvidiraju. Mi znamo šta je prava diktatura jer smo je doživeli i ovo što sada imamo u Mađarskoj je nešto drugo. Ali Orban nije ni demokratski lider", precizira Kornai, koji se sa svojih 91 godinu seća i vremena socijalizma pa i Hortijevog profašističkog sistema.\nOrban crpi podršku javnosti koja ga doživljava kao beskompromisnog branioca mađarskog suvereniteta. Nakon slogana "Rusi, idite kući" i zaokreta prema Zapadu, Orban igra na kartu nezadovoljstva građana prema Zapadu, upoređujući naloge iz Brisela sa nekadašnjim "diktatima" iz Moskve.\nOsim nezadovoljstva građana korupcijom i izneverenih ideala, Kornai smatra da uzroke podrške Orbanu treba tražiti i pre 1990, tačnije u vreme "gulaš-komunizma".\nKornai navodi da je još dublji sloj istorijskog pamćenja koji utiče na današnju političku kulturu u Mađarskoj nacionalistička, rasistička, antisemitska ideologija autokratije iz Hortijevog perioda 1919-1945, sa spoljnopolitičkim prioritetom revizije komadanja Mađarske posle Prvog svetskog rata. "Kontradiktorne istorijske tradicije sežu vekovima unazad", naglašava Kornai.\nSve to osnažuje Orbanov režim, koji Lendvaj naziva "firerovska demokratija", u cilju naglašavanja centralizacije moći u njegovim rukama. Istovremeno, mađarski sociolog Balint Mađar naziva ovaj sistem "mafijaškom državom", ukazujući da vladavina Fidesa nije povezana sa nekom političkom idejom, već da je reč o efikasnom mehanizmu da "politička porodica" pljačka zemlju pod okriljem svog "kuma".\nLorinc Mesaroš, gradonačelnik Orbanovog rodnog mesta i jedan od njegovih najboljih drugova iz osnovne škole, nekada je bio nezaposleni polagač cevi, a danas peti najbogatiji čovek u zemlji. On je izjavio da su "dobri Bog, velika sreća i Viktor Orbán" doprineli njegovom uspehu.\nPodcast: Orbanova 'gulaš' demokratija\nDokle će trajati Orbanov 'paunov ples'?\nOrban je 2018. godine pobedio na izborima po treći put uzastopno, osvojivši dvotrećinsku većinu u parlamentu, pa se mnogi pitaju gde je kraj njegovoj vladavini. Doduše, za njega je glasalo oko polovina građana koji su izašli na birališta, odnosno oko četvrtine upisanih birača, ali ubedljivu većinu u parlamentu ostvaruje izbornim zakonom koji favorizuje najjaču partiju, odnosno njegov Fides. I pomenuti kao i prethodni izbori su, prema oceni međunarodnih posmatrača, "slobodni, ali nepravedni".\nTako je 2015. jednu od najvećih mađarskih levičarskih novina "Nepsabadšag" kupio sumnjivi austrijski investitor i one su ubrzo naglo ugašene – posle 60. godina rada - navodno iz finansijskih razloga.\nReč je o novoj metodi vladanja "plišanom pesnicom", kako je nazivaju Sergej Gurijev (glavni ekonomista Evropske banke za obnovu i razvoj) i Danijel Treijsman (profesor Univerziteta Kalifornija).\n"Novi autoritarni vladari radije blokiraju političke suparnike beskrajnim sudskim procesima, saslušanjima i drugim pravnim formalnostima. Nema razloga da stvaraju mučenike kad svoje oponente mogu da pobede tako što im troše vreme", navode oni.\nPo rečima Kim Lejn Šepel (Lane Scheppele), profesorke Univerziteta Prinston i savetnice u mađarskom parlamentu tokom 1990-ih, Orban je iskoristio zakone i tržište - dakle isti instrument koje je Zapad smatrao ključnim na početku tranzicije iz socijalizma u liberalnu demokratiju - da bi učvrstio svoju autoritarnu vlast. Ona je okarakterisala stanje u pravosudnom sistemu Mađarske kao "antiustavni ustav".\nVerner Miler dodaje da je usvajanje novog mađarskog ustava i Orbanovo preuzimanje pravosuđa – zbog čega je EU protestovala - obavljeno proceduralno korektno, "kao što se i očekuje od partije oštroumnih pravnika. A razlog gašenja liberalnih novina navodno je bio tržište, a ne politika", ističe on.\nEvropska unija, koja ne može da se saglasi ni oko jedne mere, često deluje jalovo i bespomoćno prema Orbanovim potezima, koji se hvališe da je izveo "paunov ples" reagujući na kritike iz Brisela. To znači da prihvata samo kozmetičke izmene svoje politike, a nastavlja "po svome".\nŠtaviše, Orban optužuje EU da nepoštuje mađarski suverenitet slanjem supervizora, te da trećina evropskih fondova dodeljenih Budimpešti odlazi na plate "stranih stručnjaka", umesto ugroženim mađarskim građanima. Stoga traži da se inspektori iz Brisela plaćaju u skladu sa zaradama državnih službenika u zemlji domaćinu.\nLendvaj upozorava da su tajkuni prisvojili ogromne zemljišne posede, bez presedana u Evropi što je, kada je reč o mirnoj demokratskoj tranziciji, "još gore od novca sakrivenog na Karibima".\nNaime, 32 ključna zakona se mogu izmeniti samo dvotrećinskom većinom u parlamentu, koju je gotovo nemoguće ostvariti bez Fidesa. Istovremeno, mandati ključnih funkcionera kao što su predsednik, guverner narodne banke, sudijski savet traju duže nego parlamentu, tako da ostaju "čvrsto ustoličeni" čak i kada opozicija pobedi.\n"Drugim rečima, nekoliko pažljivo izabranih ljudi lojalnih sadašnjoj vlasti mogli bi da obore narednu vladu. Sve to dovodi do logičnog zaključka da bi verovatno bilo veoma teško smeniti vlast na izborima. U tom smislu je proces skoro ireverzibilan. Istorijsko iskustvo pokazuje da autokratiju može oboriti samo ‘zemljotres’ koji uzdrmava same temelje sistema", smatra Kornai.


Stefanović: Smanjene cenzusa daje šanse svima, osim SNS\nSmanjenje izbornog cenzusa na tri odsto daje veće šanse svim političkim akterima da uđu u parlament, kaže predsednik Radne grupe za unapređenje izbornih uslova Nebojša Stefanović.\nKomentarišući izjavu evroposlanice i jedne od posrednika u dijalogu vlasti i opozicije o izbornim uslovima Tanje Fajon, da je zabrinuta zbog ideje o promeni cenzusa, on kaže da "Fajon treba da donosi sud na osnovu toga da li je predlog bolji sa gledišta interesa građana Srbije, a ne za Saveza za Srbiju (SzS).\n- Na koji način smanjenje cenzusa ugrožava bilo čije pravo? To, naprotiv, daje čak više prava svima, osim SNS, koja potencijalno može da bude oštećena i da ima manje mandata. Veći broj lista može da uđe u parlament i to je dobro za društvo. To je dobro i za vraćanje dijaloga u Skupštinu Srbije, ali i u lokalne parlamente - rekao je Stefanović.\nSADA I ZVANIČNO Vladi upućen predlog za smanjenje cenzusa na 3 ODSTO, ali to nije jedina promena\n"RADUJU SE ONI, SINE" Vučić: Normalno je da cenzus smanjujete, a ne da ga povećavate\nOn je objasnio da su i predstavnici Evropskog parlamenta, Misije OEBS-a i opozicionih stranaka insistirali, a Vlada Srbije se složila, da se izborni uslovi, zakonodavni okvir i sve ono što olakšava građanima da imaju što bolje izbore, unapređuje u kontinuitetu.\nStefanović podseća da je skupština usvojila više izmena zakona, krajem decembra, ali i da su rešena neka pitanja, koja se tiču medijskih sloboda, REM-a, RTS-a, između ostalog, i na insistiranje opozicije i dodao da se niko tome nije suprostavljao.\n- Mislim da ne postoji racionalno objašenjenje da se bilo ko suprostavi smanjenju cenzusa. Razumem da o tome treba da se vodi rasprava. U slučaju da se odlučimo za to, imaćemo javnu raspravu, kao i raspravu u parlamentu. Svi zakoni koji ulaze u skupštinu idu u redovnu proceduru, imaju javnu raspravu, biće dovoljno vremena za narodne poslanike da se o tome izjasne - naveo je Stefanović.\nPrema njegovim rečima, svi koji su se izjasnili da žele da učestvuju na izborima su rekli da je ovo dobar potez, a na one koji su se odlučili na bojkot - i ne utiče.\n- Da li oni imaju svoje lukrativne ciljeve koje su želeli da ostvare, pa misle da im ne ide u prilog, a ne zanima ih da li je u interesu građana? Mi ne možemo da se prema tome odnosimo interesno. Možda je loše za neke od tih pojedinačnih stranaka iz ugla da oni žele da bojkotuju izbore, ali čak i kad bi se sutra opredelili za izbore i za njih je ovo bolje i lakše i omogućava im da lakše dođu do toga da se u parlamentu bore za građane - rekao je Stefanović.\n"ZABRINUTA SAM" Fajon za "Blic" o smanjenju cenzusa: Radikalne promene pravila blizu izbora veoma su OPASNE TAKTIKE\nStefanović smatra da je predlog o smanjenju cenzusa "isterao na čistac ko se zalaže za demokratiju, a ko samo kritikuje zarad kritike".\n- Oni koji su iskreni u nameri da demokratija u Srbiji postoji, mogu da kažu: "žao nam je što je to predložio Vučić, ali super je ideja". I, imate one koji će reći: "šta god da se predloži ne valja, jer time se ne ostvaruju naši ciljevi" - rekao je on.\nNa ocene Tanje Fajon, koja na osnovu mogućeg motiva vlasti, da umanji efekte bojkota, zaključuje da izbori neće biti fer zbog promene cenzusa, Stefanović poručuje da evropska poslanica ima mandat da sagleda "da li je ovo bolje nego što je bilo 2012. godine".\nPodsetio je i na izveštaj Verice Barać iz 2011, koja je tada konstatovala da su mediji pod kontrolom vlasti, što, podseća, niko nije demantovao.\n- Mi smo danas napravili značajan napredak u odnosu na ta vremena i mislim da oni koji donose takve zaključke ne treba da se bave time da li su oni koji su njima omiljeni ovim zadovoljni, da li se ispunjavaju njihovi ciljevi, kao ni da li se ispujnavaju ciljevi vlasti, već da li je bolje po građane - kaže Stefanović.\nVladimir Bilčik i Tanja Fajon\nKako kaže, kada navijate za jednu stranu, iz nekih svojih razloga, a ta strana nije zadovoljna, onda to može da bude problem po neko društvo - da bude optuživano nemuštim optužbama.\n- Kad pogledate te iz SzS, na čijoj je ona više strani, ako tako mogu da kažem, kad bi pojedinačno izašli, a da je cenzus pet odsto, nijedna od tih stranaka ne bi prešla taj cenzus i šta bi onda bio njihov komentar? Da smo nedemokratsko društvo i da je neko sa 3 ili 4 odsto ostao van parlamenta? - konstatovao je Stefanović.\nŠTA NAM DONOSI CENZUS NA TRI ODSTO Probni balon, zamka naprednjaka ili šansa za male partije?\n"NIKADA SE O TOME NIJE RAZGOVARALO" Izvestilac EP za Srbiju: Promena cenzusa jeste u skladu sa zakonom, ali otvara druga pitanja\nSmanjenje cenzusa Stefanović vidi kao veliki iskorak za demokratiju, i ističe da niko relevantan ne može da kaže da je u pitanju korak unazad.\n- Građanima će biti omogućeno da se još preciznije opredele, jer za nekog, na primer, ne bi glasali ukoliko bi smatrali da nema šanse da pređe cenzus. Imaćemo pravičnije predstavljanje političkih i građanskih grupacija u republičkom i lokalnim parlamentima - rekao je Stefanović.\nZaključuje da je ključni problem jednog dela opozicije to što ne mogu da prihvate činjenicu da ih narod ne želi.\n- Nije stvar koliko ste često na televizji, ako kvalitet onoga što prezentujete nije dobar. Uvek ćete biti nezadovoljni, bez obzira na modele, jer ne pobedujete - zaključio je Stefanović.\n"ČUDI ME OPREZ" Joksimović o smanjenju cenzusa, a evo šta kaže na reakciju evroposlanika\n"Politika": Predlog za spuštanje cenzusa podneće poslanici SNS?\nINTERVJU Zoran Živković o dijalogu vlasti i opozicije: Moraju da ispune ono što su obećali\nVUČIĆ NAJAVIO ČISTKU U VLADI u razgovoru sa premijerkom i ministrima iz SNS\nOMLADINCI SRPSKIH STRANAKA ZA "BLIC" Ko su im lideri, za šta se bore i je li tačno da ne služe samo da lepe plakate\n"Kad bi mladost imala filozofiju staraca, ne bi bilo na svetu ni jednog sunčanog dana". Citat kojim ćemo se poslužiti na početku ove priče pripada velikom srpskom pesniku Jovanu Dučiću. Danas, više od 100 godina kasnije, filozofija staraca, čini se, ugušila je glas mladog - bar kada je reč o politici i odlučivanju. Gde je onda tu smisao i motiv postojanja omladina političkih stranaka?\nPredsednik Srbije i Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić juče je imao sastanak sa predsednicom Vlade Anom Brnabić i ministrima iz svoje stranke o predstojećim izborima i promenama u Nemanjinoj 11 koje je najavio nakon toga, saznaje nezvanično "Blic".\nIzmeđu dva sastanka, Vučić pomaže kuvaricama da spreme sarmu (FOTO)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić jutros se našao u neobičnom okruženju - kuhinji Predsedništva gde se spremala srpska sarma.\nVršilac dužnosti kosovskog premijera i lider Alijanse za budućnost Kosova Ramuš Haradinaj izjavio je da je spreman da razmotri koalicione ponude od drugih političkih subjekata.\nVlada Crne Gore reagovala na Dačićevu izjavu o zaposlenju Srba u ovoj zemlji\nDržavni vrh Crne Gore danas se oglasilo na svom zvaničnom Tviter nalogu, reagujući na izjavu ministra spoljnih poslova Srbije Ivice Dačića koji je, kako se navodi, u emisiji "Ćirilica" koja je emitovana 13. januara, rekao da je brat šefa njegovog obezbeđenja dobio otkaz zato što je Srbin.\nPROTEST "1 OD 5 MILIONA" Šetnja posvećena Oliveru Ivanoviću i sveće u Hramu Svetog Save (VIDEO)\nProtest "1 od 5 miliona" održava se večeras u Beogradu po 59. put. Građani su se se, kao i svake subote, okupili u 18 sati na Platou ispred Filozofskog fakulteta, a ovaj put šetnja je bila posvećena Oliveru Ivanoviću, ubijenom lideru Srba sa Kosova i Metohije.\n"MOJA DECA ŽIVE U NAJZAGEĐENIJEM DELU GRADA, VUKANA IZVODIMO NAPOLJE" Vučić o zagađenju: Postoji realan problem, ali postoji i groteskna kampanja\nPredsednik Aleksandar Vučić rekao je da postoji realan problem sa zagađenjem vazduha u Srbiji, ali je rekao i da postoji kampanja širenja panike, "koja je ponekad groteskna".\nPredsednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu Skupštine Srbije Miodrag Linta najoštrije je danas osudio varvarske napade na pravoslavne hramove Svetog Save i Svetih apostola Petra i Pavla u Sarajevu.\nTRI MESECA BEZ VLADE Formiranje vlasti u Prištini još pod znakom pitanja, ponude se sa sastanaka preselile na DRUŠTVENE MREŽE\nProšlo je više od tri meseca od kada su na Kosovu i Metohiji održani vanredni parlamnetarni izbori, ali nove vlade u Prištini još nema.\n"KADA BUDEŠ SPREMAN, DOĐI" Tači potpisao odluku o davanju mandata Kurtiju\nKosovski predsednik Hašim Tači izjavio je da je potpisao odluku o davanju mandata za formiranje nove kosovske vlade lideru Pokreta "Samoopredeljenje" Aljbinu Kurtiju, i pozvao ga da kada bude spreman, dođe i preuzme je.\nDel Ponte: Previše je kasno za istinu o zločinima na Kosovu\nBivša glavna tužiteljka Haškog tribunala Karla del Ponte smatra da je prošlo previše godina od zločina na Kosovu i da ne očekuje da će Specijalni sud doći do istine i zadovoljiti pravdu.\nNa današnjoj sednici Predsedništva Zelene stranke, posle razmatranja i diskusije, većinom glasova doneta je odluka da ta stranka izađe na predstojeće izbore.\nPROTEST NIJE IŠAO DO PINKA Okupljeni ispred Skupštine grada doneli zaštitne ograde koje su usput poskidali (VIDEO/FOTO)\nProtest "1 od 5 miliona" večeras je trebalo, prema najavama organizatora, da ide od Vlade Srbije u Ulici Kneza Miloša do zgrade televizije "Pink" na Dedinju. Međutim, trasa je promenjena jer je odlučeno da se ne ide do te televizije, pa su okupljeni, nakon govora ispred Vlade, otišli ka Platou ispred Filozofskog fakulteta, odakle su krenuli ka Skupštini grada.\nVojislav Koštunica u javnosti posle dužeg vremena\nBivši predsednik Jugoslavije, premijer Srbije i lider DSS-a Vojislav Koštunica posle dugo vremena pojavio se u javnosti.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin danas je u poseti Srbiji. Na beogradskom aerodromu dočekao ga je predsednik Aleksandar Vučić, nakon čega su dvojica državnika položili vence na Groblju oslobodilaca Beograda i prisustvovali svečanom dočeku ispred Palate Srbija.


Manojlović (DS): Sve učestaliji napadi na novinare posledica su Vučićeve hajke protiv medija | 013 info\n013info\tNed, 19/09/2021 - 13:53\nPotpredsednica Demokratske stranke (DS) Tatjana Manojlović osudila je napade na novinare televizije N1 koji su izveštavali sa sinoćnog skupa u Beogradu na kojem se navodno protestovalo protiv globalizacije i obavezne vakcinacije. Ona je kao inspiratore napada označila predsednika Srbije Aleksandra Vučića i ostale ljude iz vlasti koji već godinama unazad otvoreno i bezobzirno optužuju televiziju N1 i njene novinare da su nekakvi strani plaćenici koji rade protiv države Srbije i srpskog naroda. Prema njenim rečima, hajka protiv nezavisnih medija koju vodi predsednik Srbije je „simptom“ njegovog odnosa prema medijima uopšte, o kojem svedoči i skandalozna izjava o tome kako je navodno „molio svoje stranačke kolege da opoziciji daju RTS“, kao da je Radio televizija Srbije njegovo privatno vlasništvo.\nNapad na novinara Filipa Đurića, koji je pogođen jajetom, te ometanje „živog“ prenosa sa lica mesta i sprečavanje novinarke Vanje Đurić da se uključi u televizijski program, kako kaže, ukazuje na ideološke i druge veze nekih učesnika tog skupa sa vladajućim režimom.\nPoskupela i kafa - 200 grama i do 300 dinara, Komisija ispituje da li se kompanije dogovaraju oko cene\nPenzionerima 1. novembra još 30 evra, isplata za ostale građane počinje dan kasnije


Gagi Jovanović sa predstavom „Dobrodošli...“ 27.novembra u Nišu!\nPočetna/TRADICIJA/MANIFESTACIJE/Gagi Jovanović sa predstavom „Dobrodošli…“ 27.novembra u Nišu!\nGagi Jovanović sa predstavom „Dobrodošli…“ 27.novembra u Nišu!\nHit predstava “Dobrodošli u Srbiju” sa Draganom Gagijem Jovanovićem u glavnoj ulozi, kreće na mini turneju po Srbiji izvođenjima 27. novembra u Domu vojske u Nišu, 29. novembra u Kulturnom centru Jagodina i 1. decembra u Pozorištu za decu u Kragujevcu.\nU “Dobrodošli u Srbiju” Gagi Jovanović pokazuje svoj jedinstven komičarski talenat igrajući vlasnika agencije koji gledaoce vodi na nesvakidašnje putovanje po Srbiji, pokazujući sve njene nepravedno zapostavljene vrednosti i lepote.\n“Pre nekoliko meseci smo obeležili deset godina od kako igramo predstavu. Kad smo počinjali mislio sam da će predstava biti otvorena za promene, da ću morati da ubacujem neke aktuelne događaje, ali je sve ostalo isto, nisam našao ništa vredno da se ubaci”, kaže Jovanović.\nUlaznice u prodaji od petka, 4.novembra po ceni od 900 dinara za parter i 800 dinara za balkon. Prodajna mesta: Biletarnica Doma vojske i CS Eventim Niš: Knjižara Indigo – Obrenovićeva 39, Knjižara Delfi – Voždova 4, Exclusive Change 18 – Bulevar Medijana 21, Big Star Travel – Cara Dušana 65, Travego – Koste Stamenkovica 5, Fun travel – Obrenovićeva bb – PC Gorča i OMV pumpe (Bulevar Vizantije bb, Dimitrija Tucovića bb, Bulevar 12.februara bb).\nOznakeDom Dragan Jovanovic Niš vojske\nPrethodni Šoping i balet u Sofiji sa “Niš-ekspresom”\nSledeći Simbol napretka na Vučjanki već 113 godina


Francuska i Nemačka žele sastanak na vrhu EU i Rusije - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Francuska i Nemačka žele sastanak na vrhu EU i Rusije\nSusret bi se dogodio nakon sastanka američkog predsednika Džozefa Bajdena i ruskog Vladimira Putina u Ženevi, prenosi HRT pozivajući se na Hinu i Rojters.\nPariz i Berlin su nezadovoljni što se pristup EU-a prema Rusiji proteklih godina svodi samo na sankcije, prenosi Rojtrs.\nMoramo raspraviti kako izaći iz ove negativne spirale, no moramo nastupiti ujedinjeno, rekao je jedan evropski diplomat, dodavši da bi se baltičke države mogle protiviti samitu.\nNije još jasno da li bi takav susret uključivao svih 27 čelnika članica EU-a ili samo predsednicu Evropske komisije i predsednika Evropskog saveta.\nSusreti na tom nivoumprekinuti su nakon što je Rusija 2014. godine anektirala ukrajinski poluotok Krim.\nEU čelnici o novoj strategiji upravljanja sve gorim odnosima s Rusijom razgovaraće sutra na dvodnevnom samitu u Briselu.\nNemačka i Francuska su dale neke ideje za raspravu u EU o Rusiji.\nNemačka kancelarka Angela Merkel je ranije pomenula da s Rusijom i Kinom na najvišem nivou bi trebalio da razgovara samo SAD. Rusija je sused, a takav je format već postojao 2007. u Finskoj, rekla je Rojtersu osoba upućena u nadolazeći sastanak o Rusiji.\nStrateški dokument Evropske komisije i diplomatske službe EU-a ranije ovog meseca pokazao je da, uprkos godinama tenzija, EU i Rusija imaju temeljnu zajedničku odgovornost za mir i sigurnost na evropskom kontinentu.\nIako zapad optužuje Rusiju za kibernetske napade, kampanje dezinformacija druga dela, što Kremlj odbacuje, najveća država na svetu je i peti najveći trgovinski partner EU-a, dok je evropski blok najveći strani investitor u Rusiju.\nStrateški dokument Europske komisije i diplomatske službe EU-a ranije ovaj mjesec pokazao je da, usprkos godinama tenzija, EU i Rusija imaju temeljnu zajedničku odgovornost za mir i sigurnost na europskom kontinentu.\nJedno reagovanje na “Francuska i Nemačka žele sastanak na vrhu EU i Rusije”\n24. juna 2021. u 07.43\nKakva EU, čuš ona hoće sastanak na nivou, trebaš imati nivo da bi bio na nivou a EU to nema odavno.


Ovdje nastaju pozitivne sportske priče: Vaterpolo reprezentacija BiH debituje pred svojom publikom | Sport.ba\n20. 09. 2016 - 12:36\nOvdje nastaju pozitivne sportske priče: Vaterpolo...\nOvdje nastaju pozitivne sportske priče: Vaterpolo reprezentacija BiH debituje pred svojom publikom\nNakon uspješne saradnje sa Ekonomskim fakultetom u Sarajevu, akcije „Ljeto na Olimpijskom bazenu“, potom realizacije škole plivanja za sarajevske osnovce, još jedna pozitivna priča nam stiže sa Olimpijskog bazena u Sarajevu. Riječ je o tradicionalnom „Sarajevo Champions Challenge 2016“, koji je ove godine poseban u odnosu na predhodne.\nI ove godine Grad Sarajevo i Olimpijski bazen Sarajevo će biti domaćini prestižnog međunarodnog vaterpolo turnira evropskih šampiona koji podržava Evropska asocijacija za plivanje i vaterpolo (LEN). Osmi međunarodni vaterpolo turnir pod nazivom „Sarajevo Champions Challenge 2016“ održat će se u periodu od 23. do 25. septembra.\nPored beogradske Crvene Zvezde, splitksog Jadrana i kotorskog Primorca, svoj premijerni nastup imat će Vaterpolo reprezentacija Bosne i Hercegovine. Ovo je još jedan u nizu koraka ka afirmciji vaterpola u našoj državi i prvi pravi podsticaj mladim vaterpolistima koji će imati priliku u budućnosti da se bore za svoje mjesto pod državnom kapicom.\nDirektor Olimpiskog bazena Otoka, Avdija Hasanović za naš portal je kazao:\n„Naša misija je kontinuirana podrška razvoju sportova na vodi, a vateprolo je jedan od najpopularnijih takvih sportova. Nama je čast i zadovoljstvo što će Vaterpolo reprezentacija Bosne i Hercegovine svoj premijerni nastup imati upravo na Olimpijskom bazenu u Sarajevu, i vjerujemo da ćemo mi postati dom naše reprezentacije, te imati priliku da u skorijoj budućnosti ugostim vaterpolo reprezentacije drugih zemalja.“.


Kršenje zakona - Blic Online\nZnate li za koje saobraćajne prekršaje se u Srbiji plaćaju najveće kazne?\nBEZAKONJE NA NEODREĐENO VREME Kako država KRŠI PRAVA zaposlenih u javnom sektoru\nMože li vlast uvesti red u radno zakonodavstvo ako i sama svesno krši propise? Iako na određeno vreme niko ne bi smeo da bude angažovan duže od dve godine, 25.000 ljudi u javnim službama ima baš takav status, a u još goroj poziciji su angažovani na privremenim i povremenim poslovima. (Da biste nastavili sa čitanjem ovog teksta, potrebno je da se pretplatite na neki od "Blic premium" paketa)\nCarGo: Mnogi koji taksiraju uopšte nemaju taksi dozvole\nDirektor kompanije CarGo Technologies Vuk Guberinić najavio je veliku akciju raskrinkavanja taksi kartela i njihovih zloupotreba, čime su, kako kaže "skeleti iz taksi gepeka prvi put u javnosti".\nKomunalna policija grada Bijeljine ove godine izdala je 252 rešenja prvanim licima i građanima, od kojih je za prekršaje naplatila 54.000 KM. U odnosu na prošlu godinu, kada je obavila 3.451 pregled na terenu, za osam meseci ove godine obavila je 4.373.\nDUGAČAK SPISAK PREKRŠAJA Zakone krši svaka treća firma u Srpskoj\nZa šest meseci ove godine inspektori su kaznili preduzeća u Republici Srpskoj sa oko dva miliona KM zbog nepoštovanja zakonskih propisa.\nPodnesena prijava protiv Meddžide Kreso\nProfesor na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu Faruk Jašarević podneo je Državnom tužilaštvu krivičnu prijavu protiv Meddžide Kreso, bivše predsednice Suda BiH, i još troje sudija ove pravosudne institucije, zbog, kako je naveo, kršenja zakona.\nAkteri političkih i društvenih afera u BiH skloni TEORIJI ZAVERE: Pričom o podmetanju KRIJU KRŠENJE ZAKONA\nKo god se usudi da ih pozove na odgovornost, ljudi koji obavljaju javne funkcije u BiH okarakterišu ga kao svog ličnog neprijatelja.\nIrinejeve pretnje zbog Pihtijade je kršenje zakona\nAdvokat Slobodan Beljanski izjavio je da pretnje bačkog episkopa Srpske pravoslavne crkve (SPC) Irineja Bulovića organizatorima manifestacije "Pihtijada" u Rumenci pored Novog Sada mogu da se okarakterišu i kao kršenje zakona.\nDobrašinović: Obistinile se sve bojazni vezane za privatizaciju medija\nDržavni revizor: Ministarstva rada i prosvete kršila zakon\nDržavna revizorska institucija (DRI) objavila je danas dva nova izveštaja o reviziji poslovanja u 2014. godini i to za Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i za Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nEVO ZAŠTO GINU LJUDI Video pokazuje čak 5 saobraćajnih prekršaja u Beogradu za JEDAN MINUT!\nNa ulicama Beograda svkodnevno se mogu videti vozači koji nesavesno i bez razmišljanja prolaze kroz crveno svetlo na semaforu, parkiraju automobile po principu "gde god vidiš prazan prostor auto ostavi", a takvim nepoštovanjem zakona ugrožava se bezbednost svih učesnika u saobraćaju.\nPUTIN OPTUŽIO SAD "Obučavaju pobunjenike, pa ih naoružane šalju u Islamsku državu"\nRuski predsednik Vladimir Putin ocenio je danas američku podršku pobunjeničkim snagama u Siriji kao nelegalnu i neefikasnu, istakavši da pobunjenici koji prođu obuku SAD odlaze da se pridruže Islamskoj državi sa oružjem kojim ih je snabdeo Vašington.\nZakon ne važi za njih\nSvedoci smo da u Srbiji pravila nisu ista za sve. Iako nam govore da smo pred zakonom svi jednaki, u praksi nije tako.\nRevizori: Uprava za poljoprivredno zemljište prekršila zakon\nFinansijske informacije date u sastavnim delovima Godišnjeg finansijskog izveštaja za 2013. godinu Ministarstva prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja pripremljene su po zakonu, ali je Uprava za poljoprivredno zemljište angažovala četiri lica da obavljaju privremene poslove u periodu dužem od roka predviđenog zakonom, objavila je danas Državna revizorska institucija (DRI).\nA BIO JE FIN Uhapšena zvezda serije "Bafi, ubica vampira" samo dve nedelje nakon ženidbe\nBivša zvezda filma "Bafi, ubica vampira", glumac Nikolas Brendon (43) uhapšen je u petak veče.\nSelakoviću ne pada na pamet da ode\nAgencija za borbu protiv korupcije zatražila je razrešenje ministra pravde Nikole Selakovića zbog sukoba interesa, ali njemu ne pada na pamet da ode sa funkcije.\nIzrael odbacio kritike EU zbog otimanja pomoći Palestincima\nIzrael je danas odbacio kritike EU zbog oduzimanja humanitarne pomoći namenjene Palestincima na Zapadnoj obali, istakavši da su evropske diplomate koje su je isporučivale prekršile zakon.\nGoran Marković: Kršenje zakona danas je legalizovano\nKulturna politika ne postoji, što se dosledno sprovodi - kaže reditelj Goran Marković, dobitnik nagrade za režiju na ovogodišnjem Sofestu.


SIMBOL HRABROSTI Balto - haski koji je spasao CEO JEDAN GRAD na Aljasci\nU gradiću Nome na Aljsci, 1925. godine lekari su počeli da primećuje porast broja ljudi koji boluju od difterije, veoma zarazne infekcije koja napada nos i grlo. Da bi nabavili lek morali su da pređu 800 kilometara do drugog grada, a u tome su im pomogli hrabri haskiji, od kojih je Balto postao najslavniji, pokazavši izuzetnu hrabrost dok je putovao kroz vejavicu i snežnu oluju kako bi doneo lek.\nDa li znate da se U CENTRU BEOGRADA održala prava pravcata KORIDA? (VIDEO)\nDa li ste znali da je septembra 1971. godine na stadionu Tašmajdan održana originalna španska korida?\n"DALI SU ŽIVOT ZA NAS" Ova ČETIRI SRBINA u Rusiji se smatraju HEROJIMA\nTokom vekova ruski i srpski narod mnogo puta su vodili ratove protiv zajedničkih neprijatelja osmanskog i nacističkog zla, austrijsko-nemačkih imperijalnih ambicija, pa do poslednjih građanskih ratova na Balkanu i Jugoistoku Ukrajine. Mnogo Rusa, uključujući poslednjeg cara Nikolaja Romanova pomoglo je u ratovima srpskoj braći, a bilo je, naravno, i obrnutih primera.\nŠta su bile u vesti u Srbiji 3. januara 1938. godine?\nNa naslovnim stranama listova Vreme i Pravda trećeg dana 1938. godine piše se o japansko-kineskom ratu, ali i sportskim utakmicama fudbalskih klubova u Jugoslaviji.\n„Ja sam car i hoću knedle“ – čuvenu rečenicu koju je često izgovarao austrijski car Ferdinand I svojim kuvarima u bilo koje doba godine (čak i kada nisu imali šljive), mogli bi da izreknu i svi posetioci na ulazu u novi gastronomski kutak u Beogradu. Želje će im biti uslišene čim stignu do vitrine sa 12 vrsta slatkih i nekoliko vrsta slanih knedli koje čekaju da budu pojedene.\nŠkoro: Partizan nas je paralisao\nBAJDENOV TIM Entoni Blinken nominovan za državnog sekretara, Džanet Jelen prva žena na čelu Ministarstva finansija\nRus švercovao 27 tona uranijuma\nŠtajner: Preduzeti sve mere za rasvetljavanje pronevere


Vučić: Od oktobra nova faza dijaloga o Kosovu\n“Kosovo je suština naše političke sadašnjosti i budućnosti” rekao je u obraćanju javnosti predsjednik Srbije Aleksandar Vučić.\nNajavio je da od oktobra kreće nova faza dijaloga Srbije i Kosova.\nOn je iskazao zadovoljstvo što su do sada mnogi izneli svoje mišljenje i rekao da sada treba institucionalizovati dijalog. Pozvao je civilni sektor da i oni organizuju dijalog o pojedinim pitanjima. U organizovanju skupova biće uključena i Vlada Srbije.\n“Uvek sam govorio da nećemo priznati nezavisnost Kosova” kazao je Vučić i dodao da će javnosti biti dostupan izvještaj o dosadašnjim pregovorima s Kosovom, što je postignuto, odnosno što se radilo u protekle tri godine, kao i svi državni potezi od 2001.\nVučić je rekao da nije uticao na odluku Srpske liste o ulasku u Vladu Kosova, ali da podržava njihovu odluku.\nPredsednik Srbije ponovio je da je za Beograd kosovski premijer Ramuš Haradinaj "optuženi ratni zločinac i da će Srbija i dalje tražiti pravdu".\nOdgovarajući na pitanja novinara rekao je da neće ići na Paradu ponosa koja se održava 17. septembra, ali da će paradi prisustvovati premijerka Ana Brnabić i nekoliko ministara iz Vlade Srbije.


OCENA USTAVNOSTI I ZAKONITOSTI: Odbačene inicijative za ocenu ustavnosti obavezne vakcinacije. Ustavni sud smatra da pacijent ima pravo da slobodno odlučuje o svemu što se tiče njegovog života i zdravlja i bez pristanka pacijenta ne sme se, po pravilu, nad njim preduzeti nikakva medicinska mera. Izuzetak od ovog pravila jesu slučajevi kada lična odluka pojedinca direktno ugrožava život i zdravlje drugih lica\nUstavni sud Srbije odbacio je inicijative za pokretanje postupka za ocenu ustavnosti i saglasnosti sa potvrđenim međunarodnim ugovorima pojedinih odredaba Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti ("Sl. glasnik RS", br. 15/2016 - dalje: Zakon).\nU rešenju se navodi da jedan od inicijatora ocene ustavnosti zakona smatra da propisivanje obaveznosti imunizacije lica određenog uzrasta (dece) i drugih lica određenih Zakonom predstavlja neustavno zadiranje u fizički integritet ljudskog bića, suprotno članu 25. Ustava Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006 - dalje: Ustav), jer podrazumeva preduzimanje mera prema telu čoveka bez njegovog pristanka.\nPrema tom tumačenju, ravna je mučenju, nečovečnom i ponižavajućem postupanju zbog pretnje lišavanja roditeljskog prava i prisilne imunizacije dece, kao i onemogućavanja ostvarivanja drugih Ustavom zagarantovanih prava, poput prava na obrazovanje.\nDrugi inicijatori, navodi se u rešenju, osporavaju obaveznost imunizacije u odnosu na istu odredbu Ustava iz razloga što smatraju da se time suprotno ustavnoj odredbi sprovode opiti nad decom.\nUstavni sud smatra da pacijent ima pravo da slobodno odlučuje o svemu što se tiče njegovog života i zdravlja i bez pristanka pacijenta ne sme se, po pravilu, nad njim preduzeti nikakva medicinska mera.\nIzuzetak od ovog pravila jesu slučajevi kada lična odluka pojedinca direktno ugrožava život i zdravlje drugih lica, ukazuje sud.\nMedicinska mera može se preduzeti protivno volji pacijenta, odnosno zakonskog zastupnika deteta, odnosno pacijenta lišenog poslovne sposobnosti, samo u izuzetnim slučajevima, koji su utvrđeni zakonom i koji su u skladu sa lekarskom etikom.\nAko je pacijent dete ili je lišen poslovne sposobnosti, medicinska mera može se preduzeti, uz pristanak njegovog zakonskog zastupnika, koji je prethodno obavešten u smislu člana 11. ovog zakona, a nadležni zdravstveni radnik, koji smatra da zakonski zastupnik pacijenta ne postupa u najboljem interesu deteta ili lica lišenog poslovne sposobnosti, dužan da o tome odmah obavesti nadležni organ starateljstva.\nImajući u vidu sve navedeno, Ustavni sud nalazi da je nesporno ovlašćenje zakonodavca da zakonom propiše mere zdravstvene zaštite, za koje je prema pravilima struke utvrđeno da postižu najpovoljnije rezultate u sprečavanju širenja zaraznih bolesti.\nKako je imunizacija preventivna mera zdravstvene zaštite koja predstavlja oblast delovanja javnog zdravlja i preduzima se radi zaštite stanovništva u celini od određenih zaraznih bolesti, Ustavni sud nalazi da se zakonodavac kretao u okviru svog ustavnog ovlašćenja propisujući obaveznost imunizacije protiv Zakonom određenih zaraznih bolesti.\nNavedena mera usmerena je na eliminisanje određenih bolesti iz cele populacije, što je po shvatanju ovog suda legitiman cilj, a ujedno i obaveza države koja proizlazi iz odredbe člana 68. stav 1. Ustava i njome zajemčenog prava svima na zaštitu fizičkog i psihičkog zdravlja, kao i iz odredbe člana 2. Zakona o zdravstvenoj zaštiti ("Sl. glasnik RS", br. 107/2005, 72/2009 - dr. zakon, 88/2010, 99/2010, 57/2011, 119/2012, 45/2013 - dr. zakon, 93/2014, 96/2015 i 106/2015), kojom je definisan cilj delatnosti zdravstvene zaštite.\nStoga Ustavni sud smatra da je opredeljenje zakonodavca da navedeni cilj ostvari tako što će propisati obaveznost imunizacije u domenu zakonodavne politike i slobodne procene zakonodavca, te da je u okviru ovlašćenja iz člana 68. Ustava.\nKako se radi o stručnom, medicinskom pitanju, Ustavni sud se ne može upuštati u ispitivanje njegove opravdanosti sa medicinskog stanovišta, navodi se u obrazloženju odluke.\nUstavni sud je imao u vidu da, prema podacima Instituta za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović – Batut", vakcinacija prema kalendaru imunizacije beleži u 2015. godini najniži obuhvat u proteklih deset godina.\nTime se povećava rizik ponovnih epidemija zaraznih bolesti koje su decenijama unazad bile sprečene imunizacijom, budući da je za sprečavanje pojave epidemije potrebno dostići visok stepen kolektivnog imuniteta, koji podrazumeva da je više od 95 odsto određene populacije vakcinisano protiv tih bolesti.\nImajući u vidu navedeno, kao i to da je obaveza svakog pojedinca da poštuje opšti interes i ne dovede u opasnost zdravlje drugih, Ustavni sud smatra da je ispunjen i treći uslov iz Konvencije o ljudskim pravima i biomedicini, koji se odnosi na neophodnost propisane mere.\nUstavni sud je našao da iznetim razlozima u inicijativama nije potkrepljena tvrdnja da ima osnova za pokretanje postupka za utvrđivanje neustavnosti i nesaglasnosti sa potvrđenim međunarodnim ugovorima.\nKako je Sud na ovaj način konačno odlučio o podnetim inicijativama, zahteve za obustavu izvršenja pojedinačnih akata i radnji preduzetih na osnovu osporenih odredaba Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti je odbacio, dodaje se u rešenju.\nIzvor: Vebsajt Danas, 10.11.2017.


“SIMPSONOVI” PREDVIDELI POBEDNIKA? Crtana serija još pre sedam godina pogodila u metu | Novosti.RS\nDonald Tramp i Homer Simpson / Foto Fox\nJUGOSLAVIJA je sredinom osamdesetih imala seriju "Top-lista nadrealista", koja je sa frapantnom preciznošću predvidela šta će se sve desiti u zemlji, a Sjedinjene Američke Države imaju crtanu seriju "Simpsonovi".\nI dok se ceo svet već danima bavi izborima za američkog predsednika, ponovo se pojavila stara epizoda "Simpsonovih", koja je s neverovatnom tačnošću predvidela ishod izbora. Toliko tačno da neki obožavaoci serije govore kako je scenarista "Simpsonovih" definitivno putnik kroz vreme.\nU epizodi staroj sedam godina, vidi se izborna mapa Amerike, gotovo identična aktuelnoj, koja pokazuje da li će u Belu kuću ući DŽo Bajden, ili ponovo Donald Tramp. U toj epizodi najdugovečnije američke crtane serije, gospodin Berns, zli vlasnik springfildske nuklearne elektrane i šef Homera Simpsona, podržava Mita Romnija na izborima 2012. protiv Baraka Obame. Berns je prišao mapi SAD, na kojoj su prikazane crvene i plave države i kako su one glasale na izborima, a fanovi su primetili da je mapa iz serije skoro ista kao trenutna izborna mapa - Trampa i Bajdena. Mnogi su komentarisali kako Simpsonovi zaista sve predviđaju, dok su drugi bili zapanjeni što je jedina greška na mapi Arizona, država u kojoj Bajden vodi.\nŠta su još sve "Simpsonovi" predvideli? Recimo, politički uspon Donalda Trampa, u epizodi koja je emitovana daleke 2000. godine, a u kojoj Lisa govori o "nasleđivanju prilične budžetske krize od predsednika Trampa". U toj epizodi je čak bila i scena u kojoj Tramp maše sa stepenica, koja je gotovo identična Donaldovoj fotografiji iz 2015. iz stvarnog života. Kada su izvršnog producenta Ala DŽina pitali kako im je to pošlo za rukom, odgovorio je da su 2000. tražili neku smešnu slavnu ličnost koja bi bila predsednik.\nAktuelna izborna mapa i gospodin Berns u epizodi iz 2013. / Foto Fox\nPored toga, predvideli su da će se glumac Tom Henks zaraziti opasnom bolešću, nakon što se pozitivno testirao na "smrtonosnu bubu". Podsetimo, sredinom marta ove godine, Henks i njegova supruga Rita Vilson bili su hospitalizovani u Australiji, nakon što su bili pozitivni na testu za virus korona. Fanovi dogodovština porodice Simpson brzo su povezali da je Henks ranije imao kameo ulogu u seriji, u kojoj reklamira "novi Veliki kanjon" i tvrdi da je američka vlada izgubila kredibilitet.\n- Govori Tom Henks, ako me vidite lično, molim vas, ostavite me tu gde sam - kaže glumac u toj epizodi.\nSerija "Simpsonovi", autora Meta Grejninga, prvi put je prikazana 17. decembra 1989, i do sada je, u 32 sezone, emitovano 689 epizoda. Reč je o satiričnoj parodiji američkog načina života, predstavljenog kroz život porodice Simpson, koja se bavi raznim aspektima života, američkom kulturom i društvom u celini, a najpoznatija je po samokritičkom humoru.\nPOSTIZBORNA APOKALIPSA IZBEZUMILA GLEDAOCE\nIMAJUĆI u vidu impresivnu istoriju serije koja predviđa buduće događaje, predviđanje "Simpsonovih" za 2021. godinu i predstojeću postizbornu apokalipsu izbezumilo je neke gledaoce. U specijalnoj epizodi emitovanoj za Noć veštica, koja se dešava na dan izbora u Springfildu, vide se znakovi na kojima piše - "Bajden Haris", "Tramp Putin" i "Izaberite nekog, bilo koga", dok na ulazu u biračko mesto u osnovnoj školi stoji natpis "Demokratija se završava za" i digitalni sat koji odbrojava. Mardž kaže Homeru da izađe na glasanje ako mu je stalo do tri važne stvari, ali on, umesto da pomisli na svoje troje dece, razmišlja o pivu, krofnama i perecama. Kada konačno obavi svoju građansku dužnost, vidimo četiri konjanika apokalipse kako jašu na nebu iznad Springfilda, sa zastavama na kojima piše - kuga, glad, rat i kuća na drvetu horora XXXI.\nSimpsonovi Donald Tramp izbori u SAD predsednički izbori u SAD


Izvor: B92, 17.Nov.2019, 22:32\nToliko je bio loše da je sam tražio da ga odvedu u bolnicu, rekla je o Vučićevom zdravstvenom stanju savetnica za medije predsednika Srbije Suzana Vasiljević.\nSituacija je, kako kaže, danas malo bolja i nada se da će predsednik početi malo više da sluša lekare i uzima terapiju.\n"Toliko je bio loše da je sam tražio da ga odvedu u bolnicu. Trčali smo po belom svetu u najgorim stanjima, ali je i sam shvatio u ovom slučaju da nešto nije u redu. Jutros smo saznali rezultate analiza, a dva dana je proveo na aparatima", rekla je savetnica predsednika.\nVasiljevićeva je prokomentarisala i komentare na račun Vučićevog zdravlja.\n"Ne znam šta se desilo da je ovo društvo postalo toliko...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić proveo je dva dana na aparatima na VMA, ali se danas oseća malo bolje, izjavila je savetnica predsednika za medije Suzana Vasiljević i dodala da je veći deo javnosti u Srbiji, ali i u svetu, od Emanuela Makrona i Angele Merkel, pokazao zabrinutost za predsednika...


OP Revolt sutra podsjeća da je 5 do 12 za izbornu reformu - Bolja Tuzla\nOP Revolt sutra podsjeća da je 5 do 12 za izbornu reformu\nOmladinski pokret Revolt će u srijedu, 20.04.2022. godine u sklopu zagovaračke kampanje koju realizuje s koalicijom “Pod lupom” s početkom u 11.55h s Trga Slobode upozoriti da je ostalo još malo vremena za izbornu reformu.\nSimboličnim okupljanjem u 5 do 12 poručit’ će se da je ostalo još jako malo vremena, tačnije 15 dana, do raspisivanja Općih izbora i jako malo vremena za unapređenje izbornog procesa u BiH, odnosno izmjene Izbornog zakona BiH.\nKrajnji je rok da parlamentarci i parlamentarke Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvoje neophodne izmjene Izbornog zakona kako bi izbori bili slobodniji i pošteniji, te kako bi se vratilo povjerenje građana u izborni proces. Jasno je da većina građana i građanki BiH smatra da je neophodno raditi na povećanju integriteta izbornog procesa koji je godinama unazad kompromitovan.\nOmladinski pokret Revolt i Koalicija “Pod lupom” će i dalje nastaviti aktivno i glasno zagovarati unapređenje izbornog procesa.


Tanjug 11. juna 2021. 10:46\nBEOGRAD – Ekonomska saradnja Švajcarske i Srbije uprkos pandemiji beleži rast robne razmene i u 2020. iznosila je 456,4 miliona evra, a srpski sektor „čistih tehnologija“ mogao bi da dobije još veću podršku kroz potencijalne izvore finansiranja iz Švajcarske, rečeno je na sastanku u Privrednoj komori Srbije.\n„Naš cilj je da identifikujemo odgovarajuće inovativne srpske kompanije i startapove iz sektora čistih tehnologija kako bismo ih javnosti predstavili zajedno sa švajcarskim kolegama i time pokazali inovativnu posvećenost dve zemlje“, rekao je švajcarski ambasador Urs Šmid na sastanku sa direktorom Sektora za strateške analize, usluge i internacionalizaciju u PKS Mihailom Vesovićem.\nŠmid je kazao da Švajcarska prepoznaje Srbiju kao značajnog ekonomskog partnera, ali i investicionu destinaciju za švajcarski kapital, objavila je PKS.\nU prilog tome ide i činjenica da je od 2010. godine obim direktnih ulaganja iz Švajcarske dostigao nivo od skoro 1,3 milijarde evra.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, 2020. godine ukupna spoljnotrgovinska razmena u robi sa Švajcarskom iznosila je 456,4 miliona evra, a ukupan izvoz 155,6 miliona evra.\nVodeći izvozni proizvodi Srbije u Švajcarsku u 2020. godini bili su ploče, limovi i trake od rafinisanog bakra, vrata, prozori i okviri od plastičnih masa, paladijum, neobrađen ili u prahu, konstrukcije i delovi, od gvožđe ili čelika, gume spoljne pneumatske, nove za putničke automobile.\nVesović je rekao da pored značajne podrške švajcarske vlade na polju dualnog obrazovanja i digitalizacije, veliki potencijal postoji za produbljivanje ekonomskih odnosa između Švajcarske i Srbije u tom sve važnijem sektoru.\nOn je posebno ukazao da će izložba „Može li tehnika promeniti svet?“ koja će biti održana na marginama 10. sastanka Mešovitog ekonomskog komiteta Srbije i Švajcarske u septembru, biti prilika da se prenesu švajcarska iskustva i predstave mogućnosti podrške u „zelenoj tranziciji“.


Okrugli sto o ulozi fudbala u modernom svijetu | 058.ba\nOkrugli sto o ulozi fudbala u modernom svijetu\nFOČA – U Foči se i ove godine za vrijeme Football Friends-a okupilo dosta poznatih imena iz svijeta fudbala. Između ostalih, tu su Milovan Rajevac, trener koji je na posljednjem prvenstvu svijeta sa uspjehom predvodio selekciju Gane, legenda Zvezde Jovan Kule Aćimović, Amar Osim, trener koji je ove godine sa Željezničarom osvojio duplu krunu u BiH, Besim Redžepagić, menadžer Edina Džeka.\nOni su juče učestvovali na okruglom stolu u Foči na kome se govorilo o ulozi fudbala u savremenom svijetu. Pored njih, o sve većem značaju „najvažnije sporedne stvari na svijetu“ u Foči su govorili i Zoran Avramović, predsjednik asocijacije Fudbal frends i direktor marketinga Sportskog društva Crvena zvezda, politički oficir u ambasadi SAD-a u BiH, Tod Anderson te načelnik opštine i predsjednik Orgnizacionog odbora turnira Zdravko Krsmanović. Govoreći o raznim vidovima uticaja fudbala na sve segmente života, najbolji trener Srbije u 2010. godini u izboru FSS, Milovan Rajevac je, pored lijepih strana tog sporta, naveo i negativna iskustva, poput ubistva fudbalera Togoa na Kupu afričkih nacija.\n– Nažalost, ekstremisti su preko fudbala odlučili da riješe međuetničke, odnosno međuplemske sukobe koji su karakteristični za taj dio svijeta. Pred početak prvenstva, napadnut je autobus sa fudbalerima Togoa i desila se tragedija – rekao je Rajevac.\nAmar Osim rekao je da je Football Friends fina inicijativa sa naglaskog na druženje, a ne samo mečeve i igru.\n– Ali se premalo važnosti pridaje, valjda to nekome tako odgovara da neke stvari koje su pozitivne za integraciju, malo se manje spominju nego neke druge stvari koje ruše ali eto valjda će se i to nekada promjeniti. Moja je obaveza kao sportiste i kao predstavnika trenutno najvećeg kluba i kluba koji propagira te dobre vrijednosti da podrži maksimalno ovu ideju i da pomažem gdje god stignem. I zato sam danas bio sudionik nečeg tako lijepog i važnog – istakao je Osim.\nBesim Redžepagić, menadžer Edina Džeke rekao je da se pozivu za učešće na okruglog stolu odazvao i da uopšte nije ni pitao ni ko će biti.\n– Bosna je neisušan potencijal sa talentima sa dobrim momcima, da naglasim dobrim momcima. U Foču sam dolazio i ranije, gledao mlade talente Njeguša, Muminovića, Srndovića – izjavio je Besim Redžepagić, menadžer Edina Džeke.\nPredsjednik asocijacije Football Friends, Zoran Avramović ističe da je fudbal mnogo više od igre.\n– Na okruglom stolu mogli smo čuti životnu priču Rajevca, koji je napravio veliki uspjeh u Africi, čuli smo kako je Kule Aćimović prolazio kroz život, šta Amar Osim misli kao je bilo prije 12 godina kako je danas. Čuli smo i američku verziju od čovjeka iz ambasade koji je zahvaljujući fudbalu napravio uspješnu karijeru.\nTod Anderson politički oficir u ambasadi SAD u BiH kazao je juče da će vidjeti mogućnost povezivanja sporta iz BiH sa sportom u SAD, te da je do sada ambasada SAD-a pomogla kroz više projekata kako fudbal, tako košarku i odbojku.\nZdravko Krsmanović načelnik opštine Foča i predsjednik Organizacionog odbora turnira, rekao je da se fudbal ne može razvijati bez podrške društvene zajednice, bez jedne ljubavi ljudi koji imaju vlast i drže vlast u svojim rukama.\n– Jedini način da se fudbal afirmiše na pravi način jeste da se političke strukture, vlast u BiH okrenu ka sportu. Ako jedan lokalni nivo sa malim budžetom, može svake godine da uloži u organizovanje ovakvih turnira, znaći da je moguće to uraditi. Ovde se priča jedna priča koja je mnogo više od jedne igre – istakao je Krsmanović.\nPoruka ovog skupa je da u životu nema samo pobjeda i poraza, već da postoje i ljubav i prijateljstvo i mnoge stvari koje zavise samo od nas. Fudbal nije samo sinomim za ligu šampiona, za Mesija, već i je sinonim i simbol jednog običnog ljudskog druženja. Fudbal je u svojoj jednostavnosti postao jedinstven. Imate i druge priznate sportiste, ali je fudbal danas najprisutnija stvar u civilizaciji. To je možda najmoćnije oružje danas koje može da zbliži ljude, a i turnir Fudbal frends je dokaz tome.\n– Uz fudbal guramo jedni druge bar stepenicu naprijed. Bar malo smo promijenili stvarnost, ne samo Foče već i regiona, a klinci koji dolaze na Fudbal frends su bogatiji za nova prijateljstva i za lijepa druženja – istakao je Avramović.\nOznake: Football Friends, Jovan Kule Aćimović, Milovan Rajevac, okrugli sto


Tomislav Nikolić obišao kinesku kompaniju Zijin - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Tomislav Nikolić obišao kinesku kompaniju Zijin\nTomislav Nikolić obišao kinesku kompaniju Zijin\nPredsednik Nacionalnog saveta za koordinaciju saradnje sa Ruskom Federacijom i NR Kinom Tomislav Nikolić boravi u radnoj poseti Kini, gde će prisustvovati prvom sajmu uvoza u Kinu i razgovarati sa kineskim zvaničnicima iz provincija Sjamen, Šandong i Fuđien.\n2Piše: FoNet 03. novembra 2018. 10.34 Izmenjeno: 13.50\nFoto: FoNet/Nacionalni savet za saradnju sa Kinom i Rusijom\nNikolić je prilikom boravka u Sjamenu obišao i kompaniju Zijin, na poziv najvišeg rukovodstva kompanije koja je nedavno izabrana za strateškog partner RTB Bora. Razgovarao je sa izvršnim direktorom i predsednikom upravnog odbora kompanije Zijin Čenom Đinghom.\nPredstavnici kompanije Zijin tokom sastanka iskazali su zahvalnost Nikoliću na velikoj zasluzi za njihovu odluku da dođu u Srbiju kao i na pomoći koja im je pružena kako bi postupak preuzimanja kompanije RTB Bor bio uspešan, saopšteno je iz Nacionalnog saveta. Izvršni direktor kompanije Zijin Čen je rekao da će Zijin ispuniti sva obećanja koja su dali srpskom narodu, da će kompanija premašiti predviđeni plan investicija, kao i da neće otpustiti ni jednog radnika RTB Bora nakon preuzimanja.\nPrvog dana posete Kini predsednik Nacionalnog saveta Nikolić razgovarao je sa gradonačelnikom Sjamena Džueng Đijahanom. Ključne teme razgovora bile su produbljivanje saradnja grada Sjamena i Srbije, posebno u oblasti turizma i poljoprivrede.\nGradonačelnik Sjamena istakao je da postoji zainteresovanost kompanija iz Sajmena za ulaganje u poljoprivrednu proizvodnju u Srbiji, radi izvoza u Kinu, kao i da će u narednom periodu u Srbiju poslati delegaciju koja će sa srpskim zvaničnicima razgovarati o konkretnim projektima. Dvojica sagovornika posebno su razgovarali o akviziciji kompanije RTB Bor od strane kineske kompanije Zijin čije sedište je u Sjamenu.\nKina, kompanija zijin, RTB Bor, sjamen, tomislav nikolicSjamen\nZijin Copper: Borska „Jama“ nije zatvorena, kompanija zaustavila izgradnju ventilacionih okana za rudnik\nKinezi rade po 250 sati mesečno, Ministarstvo bez komentara\nVeliki pad izvoza i uvoza u maju, pad i deficita\nAleksa Žunić kaže:\n04. novembra 2018. u 05.28\nko ga probudi?\nVladimir Markovic kaže:\n04. novembra 2018. u 19.17\nOde Toma po proviziju, zlatnu polugu