Rodna perspektiva razvoja i rodna neravnopravnost, kao jedan od ključnih oblika socijalne nejednakosti, predstavljaju prioritetnu oblast u radu SeConS-a. Naša istraživanja pokazuju da je pun razvoj društva moguć samo ako su iskorišćeni potencijali svih ljudi, i muškaraca i žena. S druge strane, socijalni razvoj je mnogo više od ekonomskog rasta i uključuje distribuciju dobiti i bogatstva i jednaku dobrobit svih ljudi, muškaraca i žena, dečaka i devojčica. SeConS je sproveo brojna istraživanja u oblasti rodne ravnopravnosti. Istraživanja su ponekad fokusirana na određene aspekte rodne ravnopravnosti, kao što je ekonomski, zatim na rodno zasnovano nasilje, ekonomiju nege u domaćinstvu, kao i norme i vrednosti. Istraživanja ponekad bacaju novo svetlo na specifične pozicije pojedinih grupa u populaciji, poput preduzetnika, mladih, ruralnog stanovništva i nekih ugroženih grupa, kao što su npr. žene na selu kao pomažući članovi domaćinstva, žene iz izbegličkih i raseljenih populacija, Romkinje, žrtve nasilja i žene koje žive sa korisnicima droga. Naš rad u oblasti rodne ravnopravnosti obuhvata analizu i evaluaciju politika rodne ravnopravnosti, kao i jačanje kapaciteta različitih aktera za izradu kompetentnih i efektivnih rodno zasnovanih politika na svim nivoima upravljanja.U nastavku su naši projekti koji se bave rodnom ravnopravnošću kroz istraživanja, analize politika, izgradnju kapaciteta, monitoring i evaluaciju politika rodne ravnopravnosti.\nPravna država je jedna od tema kojima smo počeli da se bavimo u poslednjih nekoliko godina. Pored toga što ograničava proizvoljno vršenje vlasti i garantuje zaštitu, individualna i kolektivna prava, pravna država je jedan od preduslova inkluzivnog ekonomskog razvoja. Zato je jedno od naših istraživanja bilo posvećeno tome da li građani Srbije nailaze na prepreke kada žele da ostvare svoja prava pred organima državne uprave ili pravosudnim organima. Podaci su pokazali da se građani vrlo često, u dve trećine slučajeva, ne obraćaju nikome kada su suočeni s preprekama u ostvarivanju svojih prava. Osnovni razlog je nepoverenje u nepristrasnost i efikasnost državnih institucija. Osim toga, analizirali smo i sistem besplatne pravne pomoći i pokazali koliko je on važan za ostvarivanje prava građana, posebno onih iz ranjivih grupa. Najveći broj građana koristi besplatnu pravnu pomoć jer ne može da plati advokata. Pored toga, raširena je i praksa samozastupanja.SeConS se aktivno bavi analizom procesa donošenja zakona i javnih politika u Republici Srbiji. Kao deo koalicije Otvoreni parlament, istraživali smo rad Narodne skupštine Republike Srbije i otkrili važne mehanizime zakonodavnog procesa u Srbiji. Izvršna vlast ima odlučujuću ulogu u kreiranju zakona. Ali, ona vrlo često angažuje spoljašnje saradnike (stručnjake, predstavnike nevladinog sektora i sl.) da učestvuju u pripremi predloga zakona, iako nije uvek jasno koga i čije interese oni predstavljaju. Druga važna karika u zakonodavnom procesu je Narodna skupština. Podaci, međutim, pokazuju da poslanici posvećuju samo pola radnog dana za rad na jednom zakonskom predlogu, jer je skupština opterećena velikim prijemom zakonskih predloga, pogotovo onih koji se stavljaju u hitnu proceduru. Pored "tanke" zakonodavne uloge Narodne skupštine otkirili smo isto tako "tanku" i površnu ulogu javnosti: javne rasprave su nedovoljno efikasno sredstvo da se javnost i građansko društvo uključe u zakonodavni proces jer se organizuju retko, u kratkim rokovima, bez obaveze da se ideje iznete u javnim raspravama ugrade u zakonski tekst.\nPristup ljudske bezbednosti relativno je nov i specifičan je po tome što je primarno usmeren na individualni nivo, odnosno na lični osećaj bezbednosti pojedinaca, koji može biti uslovljen različitim činiocima. Za razliku od tradicionalnih pristupa, koji su bezbednost ljudi posmatrali kao bezbednost u odnosu na spoljno okruženje, redefinisan koncept ljudske bezbednosti ima za cilj da nesigurnost i ranjivost pojedinaca postavi u prvi plan i omogući nam da razumemo neke od glavnih procesa koji na prvi pogled nisu jasno vidljivi, a koji ugrožavaju živote ljudi iz dana u dan. Tri „stuba“ na kojima koncept ljudske bezbednosti počiva jesu sloboda od straha, sloboda od deprivacije i sloboda da se živi dostojanstveno. Smatra se da je sigurnost ljudi obezbeđena ukoliko su sve tri vrste slobode dostignute – ako ljudski životi nisu ni na koji način ugroženi, ukoliko su obezbeđeni pristojni uslovi za život i ukoliko se pojedinci osećaju bezbedno i uvažavano u svom užem, ali i širem okruženju. Koncept ljudske bezbednosti ne predstavlja samo teorijski konstrukt, već ima široku primenu i na praktičnom planu. Kako bi se došlo do saznanja o stanju ljudske bezbednosti na određenom nivou analize (lokalnom, nacionalnom, regionalnom), sprovode se brojna istraživanja koja često kombinuju različite metodološke postupke, u cilju dolaženja do što obuhvatnije predstave o stvarnom stanju ljudske bezbednosti. S obzirom na to da su u Srbiji izvori nesigurnosti pojedinaca i pretnje ljudskoj bezbednosti višestruki, istraživači SeConS-a usmereni su upravo na analizu različitih aspekata ljudske bezbednosti, u različitim kontekstima u kojima ih je moguće posmatrati. Tokom dosadašnjeg rada, istraživači SeConS-a sproveli su istraživanje ljudske bezbednosti posmatrano kroz prizmu nasilja na radnom mestu, nasilja među decom i mladima, rodno zasnovanog nasilja, etničkih sukoba, strukturnog nasilja u vidu siromaštva, beskućništva, ugrožene ljudske bezbednosti u kontekstu prisilnih migracija, izbeglištva. SeConS je član Mreže građana za mir i ljudsku bezbednost Zapadnog Balkana i Turske.\nSa istekom perioda u kojem su razvojne politike na svetskom nivou bile usmeravane milenijumskim ciljevima razvoja, UN su razvile novu globalnu razvojnu agendu koja se temelji na tri osnovna stuba: iskoreniti siromaštvo, zaštititi planetu i obezbediti prosperitet za sve. Nova razvojna agenda obuhvata 17 ciljeva održivog razvoja (http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/).Za razliku od prethodnih milenijumskih ciljeva razvoja koji su bili definisani u ekspertskim krugovima, ciljevi održivog razvoja utemeljeni su u širokim konsultacijama tokom kojih su građani i građanke velikog broja zemalja imali prilike da iskažu šta su za njih razvojni prioriteti. Srbija je bila jedna od zemalja u kojoj su sprovedene ovakve konsultacije u dva navrata.Tokom prve faze konsultacija, SeConS je u partnerstvu sa timom Ujedinjenih nacija u Srbiji organizovao konsultativni proces tokom kojeg je mišljenje o razvojnim prioritetima dalo 28 000 stanovnika Srbije putem društvenih medija, standardnih anketa, online istraživanja i konsultacija licem u lice (http://www.srbijakakvuzelim.rs/ ). Tokom ovih konsultacija građani i građanke ukazali su na značaj kulturnih aspekata razvoja, jer su istakli potrebu da se u Srbiji unapredi kultura poštovanja zakona, tolerancije i odgovornosti. Zahvaljujući ovakvim nalazima Srbija se u drugom ciklusu globalnih konsultacija našla u grupi zemalja u kojoj su sprovedene posebne konsultacije o povezanosti kulture i razvoja. Prvi internet sajt na srpskom jeziku koji informiše o novoj globalnoj razvojnoj agendi i Ciljevima održivog razvoja pripremio je SeConS uz podršku Fondacije za otvoreno društvo (http://www.ciljeviodrzivograzvoja.net/). SeConS je član radne grupe za promociju ciljeva održivog razvoja Globalnog dogovora.\nSocijalno uključivanje i smanjenje siromaštva predstavlja relativno noviju paradigmu na kojoj se temelje socijalne politike i nastojanja da se unapredi socijalna integracija i socijalna kohezija pre svega na prostoru Evropske unije i njenom okruženju, koje predstavlja područje njenog daljeg širenja. Ova politička paradigma utemeljena je u različitim tradicijama socijalnih teorija na evropskom kontinentu, kao i u različitim režimima blagostanja koji su formirani za zaštitu stanovništva od socijalnih rizika. U procesima prihvatanja ovog političkog diskursa i okvira SeConS je imao pionirsku ulogu jer je doprineo svojim publikacijama, akcionim istraživanjima i internet kursom da se u Srbiji unapredi razumevanje relevantnih koncepata, politika i instrumenata za razvoj i koordinaciju politika socijalnog uključivanja u EU. Samostalno ili u partnerstvu sa drugim organizacijama civilnog sektora, kao i relevantnim državnim institucijama, a pre svega Timom za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva, SeConS je publikovao referentne studije, poput one o izazovima nove socijalne politike, zatim je sproveo pionirska istraživanja, poput onog o socijalnoj isključenosti u ruralnim područjima Srbije i doprineo unapređivanju znanja i kompetencija različitih relevantnih aktera. Internet kurs o socijalnom uključivanju koji je sačinjen u partnerstvu sa SIPRU timom (www.inkluzijakurs.info) uvršten je u program obuke Službe za upravljanje kadrovima Vlade Republike Srbije.SeConS se kroz istraživanja ili praćenje i evaluaciju politika bavio problemima socijalnog uključivanja različitih marginalizovanih grupa, poput Roma, raseljenih lica, migranata, ruralnog stanovništva, žena u statusu pomažućih članova domaćinstva, žena žrtava porodičnog i drugog rodno zasnovanog nasilja, osoba sa invaliditetom, zavisnika od injektirajućih droga i drugih.\nUključenost na tržište rada za pojedince i grupe predstavlja jedan od najvažnijih kanala socijalnog uključivanja i preduslov za ostvarivanje zadovoljavajućeg životnog standarda. Za decu i mlade, razvoj potencijala je tesno povezan sa njihovim mogućnostima kasnijeg uključivanja na tržište rada, za stanovništvo radnog uzrasta to je pitanje ekonomske i socijalne uključenosti i sposobnosti da se ostvare prihodi koji mogu omogućiti kvalitetan život, za starije to je pitanje akumuliranih iskustava na osnovu kojih se može ostvariti zadovoljavajuća penzija u starosti. Za državu, odnosno društvo, to je pitanje kvalitetnog korišćenja ljudskih resursa i kreativnih doprinosa stanovništva kojim se generiše ekonomski i društveni razvoj. Sagledavajući zapošljavanje i zaposlenost iz ove šire perspektive socijalnog uključivanja i inkluzivnog i održivog razvoja, SeConS je sprovodio različite aktivnosti u ovoj oblasti: istraživanja karakteristika zaposlenosti i položaja različitih grupa, preduzetništva i preduzetničkih potencijala, mogućnosti zapošljavanja i karakteristike položaja na tržištu rada ranjivih grupa, poput raseljenih lica, izbeglica, Roma, žena, mladih, seoskog stanovništva, osoba sa invaliditetom. SeConS je sprovodio istraživanja o usklađenosti sistema obrazovanja i zapošljavanja. SeConS je svojim istraživanjima dao doprinos i praktičnim projektima procene ekonomskih potencijala u cilju dodele sredstava podrške za preduzetništvo i zapošljavanje Roma i Romkinja u saradnji sa OEBS-om. Na osnovu polazne studije o preduzetništvu žena u Srbiji preispitane su i unapređene mere podsticanja ženskog preduzetništva.\nSeConS pristupa temi migracija kao razvojnom fenomenu ali i kao pojavi povezanoj sa rizicima socijalnog isključivanja. Naša istraživanja nekada uključuju pitanje migracija kao deo širih istraživačkih tema, poput migracija i lokalnog ili ruralnog razvoja, zapošljavanja i sl. U drugim prilikama, migracije su glavna tema naših istraživanja, poput istraživanja o neregularnim migracijama na prostoru Zapadnog Balkana sprovedenog u saradnji sa IOM, povezanosti migracija i Ciljeva održivog razvoja, sprovedenog u saradnji sa UNCT i sl. Naši stručnjaci su se posebno bavili prisilnim migracijama i rizicima socijalnog isključivanja, koji su predstavljali važan problem u prethodnim decenijama usled ratnih sukoba na prostoru bivše Jugoslavije. Istraživanja o položaju raseljenih lica, izbeglica, azilanata, povratnika predstavljaju važnu oblast istraživanja za SeConS. Pored istraživanja, stručnjaci SeConS-a dali su i značajan doprinos razvoju politika upravljanja migracijama analizama politika, praćenjem i evaluacijom različitih politika i mera na nacionalnom i lokalnom nivou. Od nedavno, stručnjaci SeConS-a svoj doprinos oblasti proučavanja i upravljanja migracijama daju i u oblasti obrazovanja, kroz kurseve o migracijama u okviru novog studijskog programa na Univerzitetu u Beogradu.\nZa razliku od pristupa razvoju koji su dominirali u eri industrijalizma, gde su centralna država i politike na nacionalnom nivou imale primarni značaj u planiranju, podsticanju i usmeravanju razvoja, noviji pristupi razvoju poseban značaj pridaju lokalnom razvoju i ulozi lokalnih zajednica. Na liniji ovih pristupa, koji u Srbiji poseban značaj dobijaju sa procesima post-socijalističke transformacije i decentralizacije državne uprave, SeConS posebnu pažnju poklanja lokalnom razvoju. Svoje projekte usmerene na istraživanje, praćenje, analizu lokalnog razvoja, predlaganje politika za lokalni razvoj ili podizanje kapaciteta lokalnih aktera za razvoj SeConS temelji na pristupu koji poseban značaj pridaje lokalnim, endogenim resursima i potencijalima. SeConS je sprovodio istraživanja koja su imala za cilj da osvetle pojedine aspekte lokalnog razvoja ili da ispitaju regionalne nejednakosti. Ruralni razvoj i razvoj urbanih sredina su posebne oblasti SeConS-ovih istraživanja i analiza. Posebne napore stručnjaci SeConS-a su uložili u proučavanje i unapređivanje politika socijalnog uključivanja, rodne ravnopravnosti, zapošljavanja, obrazovanja, socijalne zaštite u lokalnim zajednicama. Tokom prve decenije rada u oblasti lokalnog razvoja SeConS timovi su sprovodili istraživanja o lokalnom razvoju u 35 opština i gradova, obučili za različite oblasti razvojnih javnih politika više od 200 predstavnika/ca lokalnih vlasti i javnih institucija. Sačinili su priručnike za razvoj politika socijalnog uključivanja i politika rodne ravnopravnosti na lokalnom nivou. Dali su doprinos razvoju 30 lokalnih sektorskih strategija od značaja za lokalni razvoj. U partnerstvu sa UNICEF-om i Republičkim zavodom za statistiku doprineli su unapređenju DevInfo baze podataka za lokalni nivo koji omogućavaju praćenje različitih aspekata lokalnog razvoja.\nStvaranje uslova u kojima deca i mladi mogu da zadovolje svoje potrebe i razviju svoje pune potencijale neophodan je preduslov inkluzivnog i održivog razvoja. Stvaranje novih generacija odgovornih građana moguće je samo uz zaštitu prava današnjih generacija dece i uz stvaranje bezbednog i podsticajnog okruženja za njihov razvoj. Od posebnog značaja je stvaranje mogućnosti da deca iz marginalizovanih društvenih grupa pristupe resursima društva bez kojih ne mogu ostvariti razvoj svojih potencijala niti ostvariti kvalitetne uslove života. Mladi i deca su kao istraživačka tema bili u fokusu SeConS-a u različitim prilikama. Položaj dece i mladih u uslovima različitih društvenih rizika – života u udaljenim i nerazvijenim područjima, u situaciji prisilnih migracija, siromaštva, socijalne isključenosti, samo su neki od primera. Vršnjačko nasilje među decom i mladima deo je regionalne istraživačke teme koja je otvorena u okviru praćenja ljudske bezbednosti u regionu Zapadnog Balkana i Turske, koje sprovodi Mreža građana za mir i ljudsku bezbednost. Primenjujući različite istraživačke metode SeConS pokušava da rasvetli različite aspekte nasilja nad decom ili nasilja među decom. Procena primene protokola za prevenciju nasilja na decom je u dva navrata urađena od strane SeConS-a i predstavlja polaznu osnovu za razvoj programa i mera za unapređenje ove međusektorske inicijative. Naš tim stručnjaka radi na obuhvatnoj studiji o faktorima nasilja nad decom i intervencijama koje su usmerene na sprečavanje i zaštitu dece od nasilja i koje su sprovođene od 2000. godine. Studija treba da ponudi osnovu za razvoj kvalitetnog Akcionog plana za sprečavanje nasilja nad decom u narednom periodu.Tim SeConS-ovih stručnjaka je imao priliku da učestvuje u međunarodnom istraživačkom projektu Friedrich Ebert fondacije u okviru koga se u većem broju zemalja sprovodi istraživanje o mladima prema jedinstvenoj Šel metodologiji. Ovo obuhvatno istraživanje omogućava da se sagledaju položaj, mišljenja, vrednosti i nadanja mladih u Srbiji 2015. godine.\nSektor socijalnog preduzetništva čine raznovrsne proizvodno-poslovne organizacije koje nisu osnovane sa motivom sticanja profita, nego zbog rešavanja određenog socijalnog problema ili zbog podsticanja održivog lokalnog razvoja. One se pojavljuju u različitim formama: kao udruženja građana, socijalne zadruge, poslovni inkubatori, ali i kao standardna društva sa ograničenom odgovornošću. Ovo zavisi od specifičnih okolnosti u različitim zemljama, od toga da li postoji poseban zakon ili nacionalna strategija koja reguliše njihovo osnivanje i poslovanje, kakva je tradicija solidarističkog organizovanja u ekonomskim aktivnostima, kakve mere finansijske podrške postoje, itd. Socijalna preduzeća se od tradicionalnih organizacija građanskog društva razlikuju po naglašenijim ekonomskim aktivnostima i spremnosti da ponesu ekonomski rizik u svom poslovanju. S druge strane, socijalna preduzeća se razlikuju i od profitnih preduzeća i tradicionalnih zadruga po jačoj orijentaciji ka širim socijalnim ciljevima i interesima zajednice. Socijalna ekonomija je širi koncept od socijalnog preduzetništva. Ovu oblast ekonomije čini '...širok spektar aktivnosti koje imaju potencijal da stvore prilike za lokalne ljude i zajednice da se angažuju u svim fazama procesa lokalnog ekonomskog oporavka i stvaranja radnih mesta, od identifikovanja osnovnih potreba do operacionalizacije inicijativa. Sektor pokriva ekonomski potencijal i aktivnosti zadružnog pokreta i pokreta samopomoći, tj. inicijative koje su usmerene na zadovoljavanje društvenih i ekonomskih potreba lokalnih zajednica i njihovih članova' (Molloy et al, 1999). Ovaj sektor uključuje različite tipove zadruga, socijalna preduzeća, nevladine organizacije koje rade na rešavanju raznovrsnih socijalnih problema, od strane javnog sektora osnivane i podržane organizacije koje sarađuju sa organizacijama građanskog društva, različite organizacije i incijative koje podržavaju rad onih koji direktno rešavaju socijalne probleme, itd. U najopštijem smislu inicijative u polju socijalne ekonomije karakteriše prvenstvena usmerenost ka ljudskim potrebama.


Lira ove godine beleži daleko najlošiji rezultat među valutama tržišta u usponu, uglavnom zbog, kako kažu analitičari, „nepromišljenog i preuranjenog monetarnog popuštanja“\nKurs turske lire pao je danas za još osam odsto nakon što je predsednik Erdogan stao u odbranu centralne banke koja je prošle nedelje oštro snizila referentnu kamatu.\nOn je poručio da će pobediti u svom „ratu za ekonomsku nezavisnost“ uprkos brojnim kritikama i molbama da preokrene kurs.\nTurska valuta je pala danas na 12,49 lira prema dolaru, na novi najniži nivo nakon proklizavanja tokom poslednjih 11 uzastopnih sesija. Ove godine je izgubila čak 40 posto vrednosti, uključujući pad od skoro 20 procenata od početka prošle nedelje, prenosi Rojters.\nErdogan je, navodi britanska agencija, izvršio pritisak na centralnu banku da se okrene agresivnom ciklusu monetarnog ublažavanja u cilju, kako kaže, podsticanja izvoza, investicija i otvaranja radnih mesta, uprkos rastu inflacije na blizu 20 odsto i ubrzanju depresijacije nacionalne valute, što erodira zarade Turaka.\n„Ovaj iracionalni eksperiment koji nema šanse da uspe, mora se odmah napustiti i moramo se vratiti kvalitetnoj politici koja štiti vrednost turske lire i prosperitet turskog naroda“, napisao je on na Tviteru.\nLira ove godine beleži daleko najlošiji rezultat među valutama tržišta u usponu, uglavnom zbog, kako kažu analitičari, „nepromišljenog i preuranjenog monetarnog popuštanja“.\nPrinos na referentnu 10-ogodišnju državnu obveznicu porastao je iznad 21 odsto prvi put od početka 2019. Vrednost turskih državnih obveznica denominovanih u dolarima pala je za više od jednog centa na današnjem ranom trgovanju, pokazuju podaci sa Trejd veba.\nCentralna banka Turske je prošlog četvrtka snizila referentnu kamatnu stopu za 100 baznih poena na 15 procenata, što je znatno ispod inflacije od skoro 20 posto, i nagovestila je njeno dalje smanjenje. Od septembra je referentnu kamatu srezala za ukupno 400 poena, što je, tvrde analitičari, „opasno pogrešna politika“, imajući u vidu duboko negativne realne prinose, i s obzirom na to da su praktično sve druge centralne banke počele da pooštravaju monetarnu politiku ili se spremaju da to učine.\nIzvor Tanjug/B92, 23. novembar 2021.\nProtesti zapljusnuli Istanbul i Ankaru\nIstanbul i Ankaru zapljusnuo je spontani protest nakon velike devalvacije turske lire.\nDemonstranti su uzvikivali parole sa zahtevom da vlada podnese ostavku i da sa vlasti ode vladajuća Partija pravde i razvoja.\nPolicija je rasterala okupljene.\nTurska valuta je postavila danas antirekord – pala je sa 11,37 na 13,21 liru za dolar.\nKako je saopštio Sputnjiku turski finansijski analitičar Arda Tundža, ovako veliki pad za jedan dan je najveći u poslednje dve decenije.\nPodsetimo, od januara ove godine turska valuta je izgubila 70 odsto svoje vrednosti.\nProšle nedelje je Centralna banka smanjila kamatnu stopu, kao meru stabilizacije valute i inflacije, sa 16 odsto na 15 odsto.\nLideri glavnih opozicionih partija – Republikanske narodne partije i Dobre stranke – Kemal Kilčdaroglu i Meral Akšener optužili su Erdogana za nekompetentnost i pozvali ga da raspiše vanredne izbore. Šef države je, sa svoje strane, izjavio da će predsednički i parlamentarni izbori biti održani u planiranom roku – u junu 2023. godine.\nNaslovna fotografija: Reuters/Murad Sezer/Illustration\nIzvor Sputnjik, 23. novembar 2021.\nPreporučujemoprotestiRedžep Tajip ErdoganTurskaturska lira


Upozorenje: "Nova runda sukoba" - BIGportal.ba\n24 Januara, 2022 24 Januara, 2022 085\nSnabdevanje Donbasa oružjem iz inostranstva opasno je za Kijev jer može dovesti do nove runde sukoba čiji bi scenario bio mnogo gori nego 2014. godine.\nTo je danas izjavio predstavnik samoproglašene Luganske Narodne Republike u političkoj podgrupi za regulisanje situacije u regionu Rodion Mirošnik.\n“Sve ove tone oružja koje se sada ‘slivaju’ u Ukrajinu pojaviće se u Donbasu već danas-sutra. A kada njihova koncentracija pređe razumne granice, neko će povući okidač i ubojiti vatromet na napaćenoj zemlji Donbasa će početi iznova, ali ovog puta sa svim tim tonama američkog, britanskog i turskog oružja”, upozorio je Mirošnik.\nOn je naglasio da se gomilanjem oružja i vojske ukrajinske vlasti spremaju za sukob po modelu iz 2014. godine , jer su im “zapadni partneri” navodno “obećali da Rusija neće otvoreno ulaziti u sukob”.\n“Međutim, postoji mala razlika između 2014. i 2022. godine. Mogućnosti ekonomskih sankcija, diplomatskih, pa čak i vojnih pretnji su na zanemarljivom nivou, ali iskustvo Kazahstana pokazuje sasvim suprotno – biće potrebno minimalno vremena za reagovanje, a 650.000 ruskih građana je u Donbasu – ovo nije laž, već realnost. I ‘hrvatski scenario’, o kojem se toliko mašta u Kijevu, odjednom se pretvara u ‘gruzijski’, a izlaz iz Ukrajine će uslediti na već proveren i pouzdan način – ‘avganistanski'”, objasnio je.\nRanije je ukrajinski ministar odbrane Aleksej Reznikov saopštio da je drugi avion sa više od 80 tona američkog naoružanja stigao u Ukrajinu. U subotu je američka ambasada u Kijevu saopštila da je Ukrajini isporučena serija smrtonosnog oružja nove američke vojne pomoći u vrednosti od 200 miliona dolara. Diplomatsko predstavništvo je preciziralo da se teret sastoji od oko 90,7 tona “smrtonosnog oružja, uključujući municiju za branioce linije fronta Ukrajine”.


Svečano otvorena dionica Laktaši - Drugovići: "Autoput će spojiti Srbiju i RS"\nFoto: Vladimir Stojaković | Počela ceremonija otvaranja dionice Mahovljani - Drugovići\nSrna 01.10.2017 13:16 17:35\nLAKTAŠI - Svečanim defileom nekoliko stotina automobila na istočnom prilazu mahovljanskoj petlji, otvorena je dionica autoputa "9. januar" Banjaluka - Doboj od Laktaša do Drugovića u dužini od deset kilometara.\nNa čelu kolone bili su Milorad Dodik, predsjednik RS, Aleksandar Vučić, predsjednik Srbije, Željka Cvijanović, premijerka RS, Nedeljko Čubrilović, predsjednik Narodne skupštine, i brojni ministri, direktori i narodni poslanici.\nDodik je tokom svečanog dijela programa rekao da će, nakon što se autoput spoji sa Srbijom, Srbija i RS biti spojene bez zaustavljanja i naplatnih kućica, a Vučić je obećao da će Srbija uraditi svoj dio posla i izgraditi autoput od graničnog prelaza do autoputa prema Beogradu.\nDodik je rekao da je ovim svečanim činom RS dosegla 80 izgrađenih kilometara autoputa, a da je cilj ukupno izgraditi 400 kilometara. Zahvalio je evropskim bankama koje su podržale izgradnju, ali je dodao da je autoput izgrađen novcem građana RS uzetim iz kredita, koji će oni vraćati. Izgradnju autoputa nazvao je civilizacijskim dosegnućem, dodavši da RS mijenja izgled, koji će dodatno biti promijenjen kada budu izgrađeni autoputevi od Šamca ka Bijeljini i s druge strane ka Prijedoru.\nIstakao je da je namjera da se privrede RS i Srbije što više uvezuju, za šta su neophodni autoputevi. Dodik je ocijenio da RS i Srbija sada najbolje sarađuju, što je važno za građane za obje strane Drine.\n"Rješavamo svaki krupan problem koji se pojavi. Hvala Srbiji i za novac za izgradnju mosta između Bratunca i Ljubovije", naveo je Dodik, te je Vučiću zahvalio i na pomoći za lokalne zajednice u RS, kao i u opštinama u FBiH u kojima žive Srbi.\nVučić je rekao da je Srbija prije nekoliko godina imala dvostruko manje izgrađenih autoputeva od susjedne Hrvatske, a da će za nekoliko dana, sa izgrađenih hiljadu kilometara autoputeva, imati najviše kilometara od svih zemalja u regionu.\nDodao je rekao da bi se nekom moglo činiti da je otvaranje deset kilometara autoputa malo, ali da svaki kilometar predstavlja osvajanje nove civilizacije koja spaja Srbiju i RS, ali i sve druge narode koji žive oko nas. Čestitao je RS i njenom rukovodstvu na važnom rezultatu, dodavši da putevi i mostovi spajaju ljude, ali i donose poslove za mlade ljude.\n"Zbog toga će mladi ljudi u RS i Srbiji moći da ostanu ovde i da žive na svojim ognjištima i da sačuvamo svoju rodnu grudu. Ako puteva nemamo neće biti ni posla, ni radnih mesta, ni života na ognjištima koja su nam očevi i dedovi ostavili", rekao je Vučić.\nDodao je da je Srbija zahvaljujući suficitu u budžetu sada više u mogućnosti da finansijski pomogne RS i dodao da će Srbija i RS nastaviti da sarađuju za dobrobit svih ljudi.\n"Ne teoretišemo mnogo, ne busamo se u prsa, ali radimo konkretne stvari za dobrobit naroda i u RS i Srbiji. Srbe su uvek skupo koštale velike i teške reči, ali znam da kada god je potrebno da će srca naroda u Srbiji i RS biti uz nas kao što vi znate da su naša srca uvek s vama. Imamo i želimo da razvijamo dobre odnose kao narod i s Hrvatima i Bošnjacima, s BiH koju poštujemo, ali vi znate i mi to ne krijemo niti nam to može ko da zabrani koliko mnogo narod u Srbiji voli RS", istakao je on.\nČubrilović, koji je u vrijeme početka gradnje autoputeva bio ministar saobraćaja i veza RS, je rekao da će parlament stvarati zakonske okvire za nove projekte i izgradnju RS.\n"Odgovorno i odlučno gradimo RS na dobrobit njenih građana. Izgradnja RS uslov je za očuvanje njene dejtonske pozicije u okviru BiH", rekao je Čubrilović. Podsjetio je da je RS prije 2006. godine imala nerazvijenu saobraćajnu infrastrukturu, ali da je radom Vlade to promijenjeno.\nPodsjećanja radi, dionicu autoputa od Laktaša do Prnjavora gradi domaći "Integral inženjering", a dio od Prnjavora do Doboja izgradila je makedonska firma "Granit". Kada polovinom naredne godine bude puštena cijela dionica, od Laktaša do Doboja biće izgrađeno 76 kilometara. Dio od Laktaša do Prnjavora finansirala je Evropska investiciona banka kreditom u visini od 160 miliona evra.\nIako će juče u saobraćaj puštenih deset kilometara autoputa do daljeg biti besplatno, one koji se na autoput budu uključivali na mahovljanskoj petlji preko postojećeg autoputa ka Gradišci vožnja će koštati dvije i po marke, uz dodatne četiri marke, koliko sada košta vožnja autoputem Prnjavor - Doboj.\nUkoliko građani žele da izbjegnu plaćanje, moraće se na autoput uključiti na istočnom spoju sa mahovljanskom petnjom, odnosno na mjestu gdje je juče održana ceremonija otvaranja. Na taj dio autoputa može se doći ulaskom u Laktaše i na semaforu skretanjem ka Srpcu.\nU "Autoputevima RS" ističu da je ovih deset kilometara pušteno prije zime, kako bi vozači mogli izbjeći opasnu dionicu kod Tutnjevca, odnosno nekoliko opasnih krivina prije Drugovića, koje su često mjesto saobraćajnih nesreća.\nVučić: Ne pritišćem Dodika\nAleksandar Vučić, predsjednik Srbije, rekao je da ne vrši pritisak ni na koga, pa ni na Milorada Dodika, predsjednika RS, odgovarajući na pitanje novinara da li je pod pritiscima stranaca da utiče na mišljenje Dodika i da li dijeli Dodikovo mišljenje da će RS i Srbija jednog dana biti jedno.\n"Ja nikada ne vršim pritiske ni na koga valjda zato što sam neretko i sam bio izložen različitim pritiscima. To je sve što imam da vam odgovorim. Srbija poštuje integritet svih zemalja u regionu, poštujemo integritet BiH i veoma volimo RS", rekao je Vučić. U trenutku dok je Vučić odgovarao na pitanje, Dodik je u pozadini rekao: "Vidjećemo šta će biti s Katalonijom", na šta su se svi nasmijali.\nA kako izgleda ova dionica pogledajte ovdje.\nAutoput Banjaluka Milorad Dodik Aleksandar Vučić 9 januar


nedelja, 11. mar 2018, 17:00\nGlasanje je 5. marta počelo, za gledaoce emisije "60 najlepših narodnih pesama" nedeljom na RTS-u, slušaoce istoimene emisije subotom na Prvom programu Radio Beograda a ovom izboru - najlepših od najlepših narodnih pesama, posvetio se i najverniji gledalac emisije, komšija Cojle Manojlović (lik tumači Srđan Ivanović).\nPosle Lepe Lukić i Radoslava Graića koji su prvi glasali u prošloj emisiji, ove nedelje su u studio RTS-a Miša Mijatović i Ljubo Kešelj (poznati harmonikaši) doneli svoje glasove za najlepše pesme.\nVera Matović će voditelju Milanu Popoviću na poseban način otpevati njegovu drugu himnu "Miki, Milane" a Dragan Kojić Keba će voditeljki Bojani Marković pevati sve pesme sa spiska njegovih 10 omiljenih numera!\nGost je i Goran Milošević, autor emisije "Muzička apoteka" - on prepisuje terapije narodne muzike. Ove nedelje voditelji vikend emisije "Šarenica" Ana Babić i Slobodan Šarenac saopštiće svoje favorite za izbor "60 najlepših narodnih pesama".\nGlasanje se sprovodi i u Cojletovoj kući: dok gleda svoju omiljenu emisiju "60 najlepših narodnih pesama", Cojle Manojlović sa sestričinom Bebom organizuje pravo biračko mesto za izbor najlepših pesama. Čini sve da iskontroliše ko će od meštana za čije pesme glasati, ali mu baš i ne ide po planu... Na sve ovo - u goste mu iz Beograda neočekivano stižu autorka emisije "S Tamarom u akciji" Tamara Grujić i njen pas Milica. Posvećen organizovanju izbora i neshvatajući da je Tamara ustvari došla da donese nagrade najagilnijim gledaocima emisije "60 najlepših narodnih pesama" - Cojle i Beba su u prvi mah bili prestrašeni, misleći da im je stigao kontrolor izbora i da će biti raskrinkani (Cojle je postavio kamere "na biračkom mestu" i podmićivao meštane prasićima...)\nUvažavajući Vaše predloge, tokom prethodnih šest meseci, u RTS-ovom studiju snimljeno je oko šest stotina pesama. Stručni savet projekta "60 najlepših narodnih pesama" sačinio je listu od 500 pesama. Na Jutjubu zvaničnom kanalu emisije "60 najlepših narodnih pesama" su pesme za izbor 60 najlepših (spisak pesama za glasanje možete pročitati i na sajtu RTS-a: www.rts.rs )\n- Na Jutjub kanalu emisije: označavanjem pesama koje vam se sviđaju, tzv. "lajkovanjem"\n- Poštom: pismima (izbor od deset pesama), na adresu: RTS, Takovska 10, 11000 Beograd, sa naznakom "Glasanje za 60 najlepših narodnih pesama",\n- Telefonskim pozivima: uključenjem u emisiju RB 1 "60 najlepših narodnih pesama", koju vodi i uređuje Nenad Kamidžorac (subotom od 14 do 15 časova, na Prvom programu Radio Beograda)\nRTS 1, nedelja 11. mart u 17.00: "60 najlepših narodnih pesama"\nVoditelji su Bojana Marković i Milan Popović, urednici su Dušan Šukletović i Milan Popović a Jovana Dukić i Dušan Šukletović su muzički urednici emisije. Scenario je realizovan po ideji Milana Popovića a na ovom zahtevnom i obimnom TV poduhvatu angažovani su reditelji Petar Stanojlović, Darko Kamarit, Milica Soldatović Mikić i Miodrag Kolarić.


Aktuelno, Hollywood i svet, Najsvežije vesti, Vesti — By taty on July 31, 2010 9:45 am\nGlumac Leonardo Di Kaprio povukao se iz novog projekta Mela Gibsona, pošto je Gibson pod istragom zbog nasilja u porodici.\nIzvor blizak Leonardu Di Kapriju otkrio je za “Sun” da je glumac batalio novi film, o kom nije bilo poznato mnogo detalja osim da će biti smešten u doba vikinga.\n“Leo veoma pažljivo bira projekte, i čim je izbio skandal oko Gibsona, povukao se. Ne pada mu na pamet da sarađuje sa čovekom koji tuče žene”, rekao je izvor.\nFilm, čije ime nije poznato, bio bi prva saradnja Gibsona i Di Kaprija. Gibson je pod istragom jer njegova bivša devojka Oksana Grigorijeva tvrdi da ju je udario dok je držala njihovu bebu Luciju, i da joj je pretio smrću.\nTags: glumac, Holivud, Holivudski glumac, Hollywood, Leonardo Di Kaprio, Leonardo Di Kaprio ne želi da snima sa Mel Gibsonom, Leonardo Di Kaprio neće da sarađuje sa Gibsonom, Leonardo Di Kaprio neće da sarađuje sa nasilnim Gibsonom, Leonardo Di Kaprio odbio da snima film Mela Gibsona, Mel Gibson, Vesti iz Holivuda\nPotrebno: 2 cl soka od limuna 3 cl soka od pomoradze 2 špric Grenadine šampanjac Priprema: U čašu za šampanjac...


Naučnici su objavili nove ZASTRAŠUJUĆE PODATKE: Korona virus izaziva i OVU HRONIČNU BOLEST? - Žena.rs\nNova saznanja u vezi sa posledicama oboljevanja od korona virusa zabrinula su naučnike.\nPiše: T.G. 16.06.2020. 08:24\nNaime, kako su u petak upozorili eksperti iz oblasti nauke, Kovid-19 po svoj prilici izaziva dijabetes kod ljudi koji ga pre zaražavanja nisu imali.\nOvaj zaključak objavljen je u New England Journal of Medicine, a do njega se došlo nakon posmatranja grupe pacijenata zaraženih virusom. Pacijente su posmatrali vodeći eksperti iz oblasti dijabetesa. Međutim, i dalje nije potpuno jasno na koji tačno način ovaj virus izaziva dijabetes.\nOno što se u istraživanju pokazalo je da ACE-2, protein korona virusa koji mu olakšava da uđe u ljudske ćelije, ne zahvata samo pluća već i organe i tkiva poput pankreasa, tankog creva, masnog tkiva, jetre i bubrega.\nNačnici veruju da, ukoliko virus uđe ovim putem u organizam, izaziva višestruke i kompleksne disfunkcije metabolizma ugljenih hidrata. I inače se već godinama zna da česte infekcije virusima mogu da predskažu veću mogućnost oboljevanja od dijabetesa tipa 1.\nFrančesko Rubino, profesor sa King's koledža u Londonu i jedan od autora ovog istraživanja kaže da je moguće da su ti pacijenti imali sklonost ka dijabetesu koju je Kovid-19 pospešio, ali i da možda neki od njih nisu znali da već imaju dijabetes.\n- Očito, postoji mogućnost da su neki od njih otkrili tek u bolnici da boluju od dijabetesa, ukoliko to nisu ranije proveravali. Infekcije dodatno povećavaju nivo šećera. Međutim, sve i da je tako, broj pacijenata koji su istovremeno zaraženi i virusom i dijabetesom mnogo je veći od broja pacijenata koji su bolesni recimo od sezonskog gripa i dijabetesa istovremeno - kaže on, a prenosi "Telegraf".\nOno što se još zna je i da korona virus svakako pogoršava stanje kod pacijenata koji su već oboleli od dijabetesa.


Da li je Vučić opet slagao i hoće li ipak biti parlamentarnih izbora? – Gerila\nGerila > Društvo > Da li je Vučić opet slagao i hoće li ipak biti parlamentarnih izbora?\nobjavljeno na Jan. 11, 2018 u 2:16 pm\nMeđutim, treba obratiti pažnju na sledeće:\nNa isti način je Vučić i 2016. godine tvrdio da je protiv izbora, ali ga je na njih „naterala stranka“. Na isti način je tvrdio da se neće kandidovati za predsednika pa se kandidovao.\n„Mislim da će se priče oko vanrednih izbora nastaviti i narednih dana i verovaću da vanrednih izbora neće biti tek kada se konačno raspišu samo beogradski izbori početkom februara“, kaže politikolog Boban Stojanović.\nAko baratamo onim što imamo – a to je tvrdnja SNS da nema vanrednih izbora – to znači da SNS procenjuje „kako pobeđuje u Beogradu i bez republičkih izbora. Tačnije, očito postoje neka istraživanja koja pokazuju da se rezultat u Beogradu ne bi bitnije promenio ni kada bi se išlo i na republičke izbore. Sa druge strane, SNS želi da izbegne nove potencijalne probleme koji bi mogli nastati ulaskom u parlament Narodne stranke i Pokreta slobodnih građana.\n„Ne verujem ja uopšte u neke demokratske debate unutar naprednjaka. To je sve njihov dramolet koji bi javnosti trebalo da ih prikaže u nekom drugačijem i ozbiljnijem svetlu“, kaže novinar Đorđe Vlajić o inscenaciji u kojoj su viđeni naprednjaci nedeljama pozivali Vučića da ide na izbore, a on ih kao na kraju ubedio.\nNo ta fikcija o unutarpartijskoj demokratičnosti može Vučiću da bude poruka ka inostranim partnerima, posebno u Evropskoj uniji.\n„Kako, eto, u SNS postoje izuzetni demokratski odnosi i kako ne odlučuje o svemu jedan čovek nego Glavni odbor ili Predsedništvo stranke“, dodaje Boban Stojanovć.\nČelnici opozicije se ni proteklih meseci nisu jasno izjašnjavali da li su za vanredne izbore, a vlast je sa druge strane kao još jedan fiktivni argument u korist izbora navodila da „opozicija to traži“. S obzirom da opozicija sada neće morati da razvlači svoje snage na dva fronta, koliko će fokus na beogradske izbore olakšati posao opozicije u glavnom gradu?\n„Nisam uopšte siguran da je sada posao opoziciji olakšan“, ocenjuje Vlajić.\nŠto se tiče same kampanje, Vlajić kaže da će biti bez milosti. „To se vidi i po gomili saopštenja koja već svakodnevno fabrikuju naprednjačke filijale. Pri tome će se truditi da što više njihovih birača izađe, a da što više opozicionih ostane kod kuće – jednostavno da ponovo ogade izborni proces demokratski orijentisanim građanima.“\nMislim da će SNS ukoliko pobedi morati da pravi neku koaliciju a to će onda dosta zavisiti od stava nekih drugih aktera poput, recimo, Aleksandra Šapića ili Belog ako se kandiduje – zaključuje Boban Stojanović.\nTagovibeogradbeogradski izboribeogradski izbori 2018izboriodlukaopozicijaparlamentarni izborivučić\nSr. Mitrovica – Posle 20kg droge nestalo i 12 pištolja iz policijskog sefa


Sekretarijat za pravosuđe SAD demantovao je izveštaj Njujork tajmsa da su bivši savetnik za nacionalnu bezbednost Džon Bolton i sekretar za pravosuđe Vilijem Bar bili zabrinuti zbog toga što je predsednik Donald Tramp, navodno, činio lične usluge liderima Kine i Turske.\n"Nije bilo reči ni o kakvim "ličnim uslugama" niti "uticaju" na istrage, niti je sekretar za pravosuđe Bar rekao da su razgovori predsednika sa stranim liderima bili neprimereni", napisala je na Tviteru portparolka sekretarijata Keri Kupec.\nNjujork tajms je svoju priču bazirao na radnoj verziji knjige Džona Boltona koja je procurila u javnost.\nBolton piše da je u privatnim razgovorima sa Barom, pominjao komentare koje je predsednik Tramp izneo kineskom predsedniku Ši Đinpingu o kineskoj kompaniji ZTE - za koju je američki Sekretarijat za trgovinu ustanovio da krši sankcije time što šalje proizvode u Iran i Severnu Koreju. Tramp je, uprkos protivljenju Kongresa, ukinuo te sankcije nakon lične molbe Ši Đinpinga.\nPrema izveštaju Tajmsa, Bolton je rekao da je sa Barom razmatrao i razgovor Trampa i turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana o istrazi o poslovanju turske Halkbanke. Bolton je napisao da je Bar bio zabrinut zbog Trampovog neprimerenog uticaja na nezavisnu istragu.\nList piše i da se u radnoj verziji Boltonove knjige opisuje "zabrinutost stručnjaka i visokih zvaničnika u administraciji zaduženih za spoljnu politiku" zbog Trampove naklonosti prema autoritarnim liderima".\nRadna verzija knjige Džona Boltona procurela je u javnost u isto vreme kada Bela kuća iznosi svoju odbranu na suđenju Donaldu Trampu u Senatu.


Google će blokirati sve dodatke za Chrome preuzete izvan Google Web Store\nVesti, 18.07.2012, 10:41 AM\nPočev od verzije 21.0.1180.41 koja se trenutno nalazi u beta fazi, buduće verzije brauzera Google Chrome će blokirati instaliranje ekstenzija, aplikacija i skripti koje nisu preuzete sa Chrome Web Store. Google na taj način želi da zaštiti korisnike svog brauzera o zlonamernih dodataka za brauzer.\nIpak, to ne znači kraj za dodatke za brauzer koje su korisnici do sada preuzimali sa drugih veb lokacija. Programeri će, naime, ubuduće moći da ponude korisnicima svoje dodatke za brauzer ali će oni biti upotrebljivi isključivo ukoliko se hostuju na Chrome Web Store što će značiti da su prethodno prošli proveru i da nemaju zlonamerne funkcionalnosti.\nDo sada su programeri mogli da hostuju ekstenzije za Chrome na svojim serverima a ažuriranja su bila dostupna za instalaciju odmah pošto bi bila postavljena na server. Pored toga, programeri nisu morali da se pridržavaju uslova o korišćenju Chrome Web Store.\nTakva pravila, odnosno njihovo odsustvo, često su zloupotrebljavali prevaranti za distribuciju zlonamernih ekstenzija kao što su one koje kradu podatke korisnika koje je on prethodno unosio na veb stranice. S obzirom da Google nije mogao da se izbori sa ovim problemom i blokira ovakve zlonamerne ekstenzije, ovakav potez kompanije bio je neminovan.\nAktuelna stabilna verzija brauzera Chrome 20.0.1132.57, još uvek omogućava instalaciju ekstenzija koje se nalaze na veb lokacijama izvan Chrome Web Store. Korisnicima beta verzije 21.0.1180.41 blokiran je pristup ovakvim ekstenzijama i oni se usmeravaju na Chrome Web Store.\nGoogle omogućava opciju “inline instalacije” programerima koji ne žele da korisnike svojih ekstenzija šalju na Chrome Web Store. To znači da instalacija ekstenzije koja se hostuje na Chrome Web Store može biti pokrenuta sa eksterne veb lokacije.\nNapad na korisnike Google Chrome-a sa lažne YouTube stranice\nStručnjaci Zscaler ThreatLabz otkrili su lažnu YouTube stranicu koja je namenjena samo korisnicima Google Chrome-a. Ako korisnik klikne na lažni vi... Dalje\nU napadu na Yahoo Japan ukradeni podaci 22 miliona korisnika\nYahoo Japan, najveći web portal u Japanu, saopštio je da je u hakerskom napadu koji je otkriven prošle nedelje ukradeno više od 22 miliona korisni... Dalje\nPored fišinga, bankarski Trojanci su glavni metod koji sajber kriminalci koriste za napade na korisnike e-bankinga i manipulaciju online transakcijam... Dalje\nMerači snage lozinke ipak imaju uticaj na izbor korisnika\nMnogi popularni online servisi primenjuju merače snage lozinke koji su vizuelno merilo snage lozinke i govore korisniku da li je lozinka koju je izab... Dalje\nDa li se virusi vraćaju?\nTermin “kompjuterski virus” često se koristi za sve zlonamerne programe. Međutim, kompjuterski virus je veoma specifična vrsta programa... Dalje


Dojče vele: Šta EU može da očekuje od Bajdena? - Novi Standard\nEU se kreće između nade da će se odnos sa Vašingtonom popraviti, i straha da Bajden, zbog unutrašnje podeljenosti SAD, neće biti u stanju da nešto pokrene u spoljnoj politici\nVelika su očekivanja od novog američkog predsednika. Evropska unija se kreće između nade da će se i odnos sa Vašingtonom i ukupne transatlanske veze popraviti, i straha da Džozef Bajden, zbog unutrašnje podeljenosti SAD, neće biti u stanju da nešto bitno pokrene u spoljnoj politici.\nI Džudi Demsi smatra da će od Evropljana biti više zahtevano u oblasti odbrane i bezbednosne politike i da bi mogla da se pojavi šansa za nove pregovore o kontroli atomskog naoružanja. Ali po njoj bi transatlanski odnos morao da bude širi od osovine EU-SAD, trebalo bi da se otvori za saradnju sa drugim demokratijama – od Kanade, do Japana – kako bi se razvile zajedničke bezbednosne, trgovinske i odbrambene strategije prema Kini, Indiji i Latinskoj Americi. Džudi Demsi smatra da bi Brisel i Vašington mogli ponovo da stave na sto sporazum o slobodnoj trgovini TTIP.\nKošmar Trampovog mandata mogao bi sada biti prevaziđen, ako bi se uložio napor da se razume šta motiviše pokret „alternativna desnice“ i populiste, i na koji način bi se mogle urediti društvene mreže. Autoritarni režimi imaju za cilj da finansiranjem takvih pokreta i hakerskim napadima na internetu destabilizuju demokratije, kaže Džudi Demsi. I zaključuje: „Trampova vlada je pokazala i krhkost i snagu demokratskih institucija. Ali šta je Trampovo nasleđe – to je više nego otvoreno pitanje.“\nIzvor Dojče vele, 20. januar 2021.\nPreporučujemoBarbara VezelDojče VeleEUSADDžo Bajden


Gradski zavod za javno zdravlje - Beograd - Fizička aktivnost van kuće i COVID-19 - preporuke\nFizička aktivnost uključuje sve oblike aktivne rekreacije - sport, biciklizam, hodanje, kao i aktivnosti koje radite na poslu, u kući i dvorištu. Fizička aktivnost ne mora obavezno biti vežbanje ili sport. Igra, ples, baštovanstvo, pa čak i čišćenje kuće, odlazak u kupovinu, sve je to deo fizičke aktivnosti.\nMinimum preporučene fizičke aktivnosti jeste 30 minuta dnevno, a neophodnost bavljenja fizičkom aktivnošću je još veća sada, u vreme pandemije, kada smo skoro dva meseca najveći deo vremena proveli u kući, ne krećući se dovoljno.\nSa ublažavanjem protivepidemijskih mera ponovo smo u mogućnosti da se fizičkom aktivnošću bavimo i van svog doma, ali treba imatu u vidu da je moramo upražnjavati na bezbedan način, pridržavajući se svih stručnih preporuka kako ne bismo došli u situaciju da zarazimo sebe ili druge.


Ford Mustang za Evropu (2018.) - Auto Republika\nPočetna Prezentacije Ford Mustang za Evropu (2018.)\n“Američki “muscle” ponovo sija”\nMustang se vratio na evropsko tržište pre dve godine i zabeležio rezultate bolje od očekivanih. Kupci su dočekali dan kada će moći da kupe svoj Mustang direktno iz Fordovog salona i odgovorili sa preko 15.000 kupljenih primeraka, što je bilo dovoljno da osvoji titulu najprodavanijeg sportskog automobila na evropskom tlu. Američki proizvođač vozila je sada predstavio i osveženu verziju, koja je nedavno debitovala na Salonu automobila u Frankfurtu.\nNasuprot verovanju, kada je Mustang debitovao u Evropi 2015. godine to nije bio prvi put da Fordov velikan stiže na ovaj kontinent. Prva generacija je stigla još 1965. godine, ali se prodavao pod T-5 oznakom pošto je jedna nemačka firma za proizvodnju bicikla posedovala pravo na Mustang ime. Njegova evropska karijera je trajala svega godinu dana i moralo je proći punih 49 godina pre nego što je kupac mogao da naruči svoj Mustang direktno preko Forda (u međuvremenu je bilo moguće kupiti ovaj automobil preko privatnih uvoznika). Od pre dve godine američka ikona je ponovo dostupna u Evropi, uključujući i verzija sa volanom sa desne strane, a iako je prodaja svega delić one sa američkog tržišta (gde je prošle godine prodato preko 105.000 primeraka), Mustang je uspeo da nadmaši mnoge rivale kao što su Audi TT i Porsche Cayman.\nKada je nova generacija Mustanga debitovala 2015. godine, Ford je u velikoj meri zanemario popularni retro dizajn i zamenio ga sa modernim linijama sa ciljem da liče na ostatak ponude američkog giganta. Za 2018. godinu Mustang je zadržao većinu svog dizajna, ali sa minimalnim promenama da bi kupci mogli da primete razliku između dva automobila. Za početak, hauba je spuštena i ona sada pruža i funkcionalne otvore za bolje hlađenje motora. Maska hladnjaka dolazi sa većim otvorima iz identičnog razloga, dok su spušteni i farovi i na taj način je dobijen izuzetno agresivan dizajn. Ford kaže da je osvežio i branike, ali većina nas to sigurno neće ni primetiti. Kao i u prošlosti kupac će moći da bira između kupea i kabrioleta, a tu su i tri nove boje (plava, narandzasta i crvena) uz tri različita dizajna 19-inčnih felni.\nFord je posvetio mnogo pažnje enterijeru nakon kritika da on ne može da parira rivalima. Nestala je jeftina plastika i Mustang sada pruža veću dozu kvalitetnijih materijala mekanih na dodir. To se posebno odnosi na centralnu konzolu sa LED osvetlenjem u standardnoj formi.\nJoš veća pažnja je posvećena na sigurnosne mere, pošto je Mustang u prošlosti dobio svega dve zvezdice na Euro NCAP testu sudara. Ford je dodao upozorenje na neželjeno napuštanje vozne trake tokom vožnje, bolju stabilnost u krivinama i veću zaštitu za putnike na zadnjoj klupi, pa bi Mustang trebalo da dobije minimalno četiri zvezdice na novom testu, a možda i pet. Kao i u prošlosti, kupci će dobiti veliki izbor standardne i opcione opreme.\nMustang opet opciono pokreću dva motora, ali su oni otišli i sasvim suprotnom pravcu. Ponuda startuje sa 2,3-litarskim turbo benzincem od četiri cilindra, identičnim onom koji takođe pokreće Focus RS, ali je snaga snižena sa 313 ks na 286 ks. Ford se odlučio za ovaj potez da bi sačuvao kvalitet mehanike na duži period, ali i da bi napravio veću razliku sa optionim V8 motorom. On je i dalje petolitarski, a snaga je povećana sa 410 ks na 444 ks. To je dovoljno za ubrzanje do 100 km/h za samo 4,3 sekunde dok je maksimalna brzina limitirana na 250 km/h.\nPogon na zadnje točkove je i dalje standardan, uz izbor šestostepenog manualnog i i potpuno novog desetostepenog automatskog menjača razvijenog u saradnji sa General Motorsom. Nasuprotiv pričama, Shelby GT350 i GT350R visokih performansi ipak neće stići u Evropu za 2018. godinu, ali je Ford najavio da trenutno radi na još moćnijem Shelbyju GT500 i da bi on trebalo da debituje do 2019. godinu. Uz njega ponuda će biti proširena i sa hibridnom i električnom verzijom. Zanimljivo je da je Ford dodao nekoliko načina da se podesi ogibljenje, kao što su Normal, Sport, Track (Staza) i Snow/Wet (Sneg/Vlažan put), a tu je i sistem nazvan “Good Neighbour” (Dobar Komšija) koji utišava zvuk auspuha za sve one koji ne žele da probude komšije tokom vožnje.\nZavisno od tržišta, Mustang u Evropi stiže sa početnom cenom od oko 33.000 evra. To nije preterano visoka cifra kada se usporedi sa nemačkim konkurentima, ali oni uglavnom donose i bolju završnu izradu i moderniju tehnologiju. Ipak, Mustang je još uvek u centru pažnje u Evropi, a zanimljivo je da čak 75% kupaca izabere V8 opciju. Nove promene bi trebale biti dovoljne da se nastavi sa dominacijom, ali u vreme kada su električni proizvodi u centru pažnje takva verzija Mustanga ne može da stigne dovoljno brzo.\ntagovi: ford ford mustang izdvojeno muscle car\nprethodno Audi RS4 Avant (2018.)\nsledeće Mercedes-AMG S63 Coupe


Za grant se može prijaviti svako ko je direktno uključen u očuvanje vrsta. U zavisnosti od vrste konzervatorskog projekta i posla koji je uključen, Fond će razmotriti pokrivanje troškova plata ili putnih troškova za određeni projekat. Ovo može biti samo kao deo ukupnog granta za koji je zvanično podnesen zahtev. Fond neće razmatrati prijave za grantove koji pokrivaju samo plate ili putne troškove. Fond namerava da bude što fleksibilniji i susretljiviji prilikom razmatranja prijava i da uzme u obzir onoliko različitih faktora koliko je razumno prilikom procene vrednosti predloženog projekta. Da bismo to podržali i pokušali da pojednostavimo proces prijave, proces pregleda je relativno jednostavan. Prijave se moraju dostaviti na engleskom jeziku. Generalno, Fond je prvenstveno zainteresovan za pružanje podrške radu na očuvanju na terenu (kao što je istraživanje i prikupljanje podataka, direktna akcija, upravljanje oporavkom, obuka i slično), fokusirajući se na vrste u njihovom prirodnom staništu. Međutim, važnost genetske analize je takođe prepoznata.Vrste: Generalno, Fond bi radije podržao projekte koji se fokusiraju na jednu vrstu, ali takođe priznaje da je u nekim geografskim i taksonomskim okolnostima logičnije grupisati više vrsta.\nOnlajn popunjavanjem prijave predloga projekta.


Nakon što je 11. juna ove godine definitivno propao pokušaj mirenja sindikalnih predstavnika i menadžmenta Kroacije Erlajnsa u sporu oko kolektivnog ughovora, iz ORCA-e najavljuju da idućeg ponedeljka prestaju s radom do ispunjenja njihovih zahteva, tj. dok Uprava ne pristane na njihov predlog kolektivnog ugovora, prenosi Hina.\nObustava rada od šest ujutru\nŠtrajkovaće se u centrali kompanije u Buzinu, kao i u svim poslovnicama. Sindikalci najavlju obustavu rada od šest ujutro.\nKako je N1 ranije objavio, radnici traže veće plate, dugotrajnije kolektivne ugovore i manje prekovremenih sati.\nSaopštenjem se nakon propalog pokušaja mirenja prošlog meseca oglasila i Uprava hrvatske vazduhoplovne kompanije, navodeći da ponuda poslodavca, kao i u decembru 2017., uključuje zadržavanje svih prava iz bivšega kolektivnog ugovora (čije se odredbe i dalje primenjuju), povećanje plata od 2,5 posto, te isplatu regresa u iznosu od 1.000 kuna (135,4 evra).\nTakođe obuhvata potpisivanje kolektivnog ugovora do kraja 2019. godine, kao i mogućnost da se kolektivni ugovor potpiše do kraja 2018. godine, a da se pregovori nastave nakon završetka ovogodišnje turističke sezone kako se ne bi negativno uticalo na turistički proizvod Hrvatske.\nOstaje pitanje kako će štrajk "u srcu sezone uticati na gužve na aerodromima, te na prihode kompanije", navodi Hina.


Vojna vežba NATO snaga na području Opštine Dragaš - Gorapress.net\nVojnici NATO snaga u misji KFOR-a, na Kosovu, u petak, 08.03.2019. godine izvode vojnu vježbu na području Opštine Dragaš. Vojna vježba će početi u 17:30 časova i trajaća sve do 22:30 časova\nKomanda NATO snaga na Kosovu ovom prilikom obavještava stanovnike Opštine Dragaš, da se zbog aktivnosti vojnih snaga ne uznemiravaju. Mole se građani da se ne uznemirava zbog nadletanja helikoptera ili ukoliko se sretnu sa vojnicima, te i zbog drugih vojnih aktivnostim koje su predviđenje vojnom vježbom.\nUkoliko vremenski uslovi budu nepovolji za nadletanje helikoptera vojna vježba će biti pomjerena za deveti ili deseti mart.\nOvakve vojne vježbe će biti održane i u drugim mjestima na Kosovu, sa ciljem da se pokaže spremnost NATO snaga na Kosovu da su u svakom trenutku spremni da osiguraju mir i sigurnost svim stanovnicima Kosova.\nKFOR LMT – Dragaš


29.10.2018. 08:23 > 09:46\nDeo novogodišnje rasvete koji se otkačio\nProblem je nastao kada je oko 7.30 rasveta pala na kontaktnu mrežu namenjenu trolejbusima. Radnici GSP "Beograd" intenzivno rade na otklanjanu kvara.\nUsled incidenta stvorile su se velike gužve i na prilazima mostu Gazela, a sugrađani javljaju da vozila u Ulici kneza Miloša mile.\n- Vozim se taksijem 45 minuta kroz Kneza Miloša zbog postavljanja novogodišnje rasvete - javila je jedna sugrađanka našoj redakciji.\nMuke sa novogodišnjom rasvetom, TROLA SE UPETLJALA U UKRASE\nOvo, inače, nije prvi put ove godine da je novogodišnja rasveta zaustavila trolejbuse u prestonici. Sličan slučaj imali smo i pre oko 20 dana, ali na Terazijama.\nRASVETA BLOKIRALA SAOBRAĆAJ Vetar na Terazijama oduvao kuglu sa trotoara, ukrase na Tašmajdanu čuvaju DŽAKOVI


POLICIJA UPOZORAVA - Lanci obavezni, vožnju prilagoditi uslovima na putu | Trebinje Live\nPOLICIJA UPOZORAVA - Lanci obavezni, vožnju prilagoditi uslovima na putu\nCentar javne bezbjednosti /CJB/ Trebinje apeluje na sve vozače da vožnju prilagode trenutnim uslovima na putu i vremenskim uslovima.\nS obzirom na to da je vrijeme praznika, očekuje se gušći saobraćaja kako u Gradu Trebinju, tako i na cijeloj putnoj mreži koju operativno pokriva CJB Trebinje.\n"Trenutni vremenski uslovi usporavaju odvijanje saobraćaja, pa se apeluje na sve vozače da imaju strpljenja, ali i da ranije krenu na planirana putovanja", upozoravaju u Centru.\nPolicijski službenici Centra će u skladu sa planiranim aktivnostima u sklopu akcije „Praznik“, koja se realizuje do 20. januara 2017. godine, sprovoditi pojačane aktivnosti na kontroli učesnika u saobraćaju.\nCentar apeluje na sve vozače da u vozilu imaju i lance, bez obzira na to što nisu dio obavezne zimske opreme, ali s obzirom na to da je u većini opština istočne Hercegovine pao ili pada snijeg njihova upotreba je obavezna.


Počela je prodaja ulaznica za 15. Noć muzeja / Vesti / Naslovna - Noć muzeja\nPočela je prodaja ulaznica za 15. Noć muzeja\nUlaznice za jubilarnu 15. Noć muzeja, koja će 19. maja biti održana na više od 60 lokacija u Beogradu, od danas su u prodaji. Preko sto različitih dešavanja za sve uzraste očekuje Beograđane i njihove goste u najlepšoj majskoj noći tokom koje će muzeji, galerije, kulturni centri i druge brojne institucije otvoriti svoja vrata za posetioce od 17 časova pa sve do sat iza ponoći.\nUlaznice za sva dešavanja mogu da se kupe po ceni od 450 RSD. Kao i ranijih godina, jedna karta za Noć muzeja važi za po jedan ulazak na sve lokacije u Beogradu. Deca do 5 godina, uz pratnju roditelja, ne plaćaju ulaznicu. Ulaznice mogu da se kupe na svim prodajnim mestima CS Eventima. Više informacija o lokacijama mogu se pronaći na http://www.eventim.rs/


Ulaganje u vinski sektor - Domaćinska kuća\nUlaganje u vinski sektor\nKuća » Agro vesti » Ulaganje u vinski sektor\nIlustracija: vino, foto: Svetlana Kovačević, Domaćinska kuća\nMinistar finanasija Siniša Mali je na prvoj konferenciji Saveza vinara i vinogradara Srbije najavio da će do polovine novembra biti završena Strategija razvoja vinskog sektora 2020-2030, koja će definisati razvoj vinarstva u nekoliko faza.\nMali je rekao da je cilj da se sistemski izgradi industrija vina i da Srbija postane prepoznatljiva kao zemlja dobrih vina, saopštilo je Ministarstvo finanasija.\nKonstatujući da u Srbiji vinarstvo i vinogradarstvo imaju ogroman potencijal za razvoj, Mali je rekao da je zadatak države da taj sektor dodatno podstakne.\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović poručio je vinarima da je veoma važno što je upravo taj sektor prepoznat kao važan, dodajući da država, pre svega, ima novca da ulaže u vinogradarstvo i vinarstvo, ali i volju da unapredi njihovu proizvodnju.\nSavez vinara i vinogradara Srbije osnovan je u julu ove godine, a cilj je razvoj vinskog turizma, promocija vinskih regija i srpskih vina u zemlji i inostranstvu, kao i povezivanje i saradnja sa vinogradarima iz regiona.\nBranislav Nedimović, vino, vinogradarstvo\nPrevPrethodnaOkrugli sto na temu važnosti pčela kao oprašivača\nSledećaKoji je prvi korak ka e-agraruNext\nNe zaboravite ovu da uradite u vinogradu\nJoš jedna od obaveznih mera u vinogradu\nOvo je obavezna mera u vinogradu\nKada postavljati kolje u vinogradu\nKorist koju proizvođači suncokreta imaju od pčela\nKada je pravi momenat za branje višnje\nOva biljka daje najkvalitetniji polen\nRUČNA PROREDA PLODOVA JABUKE\nReč stručnjaka: Pravilna sadnja paprike\nKoji organski proizvodi se najviše izvoze


Politika: Dačić: Vučić bi trebalo da bude na sastanku EU o izbeglicama - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nDačić: Vučić bi trebalo da bude na sastanku EU o izbeglicama\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da bi u Brisel, na sastanak šefova država i vlada EU 23. septembra trebalo da bude pozvan premijer Srbije Aleksandar Vučić i premijeri drugih zemalja u okruženju, zbog izbegličke krize.\n"EU 23. septembra organizuje sastanak šefova država i vlada i na njega bi trebalo da zove i premijera Srbije i drugih zemalja koje su u krugu, jer čekamo te sastanke, a ne znamo da li će nam neko, bilo koje rešenje doneti", rekao je Dačić novinarima nakon razgovora sa mađarskim kolegom Peterom Sijatrom.\nDačić je poručio da je EU doživela poraz u migrantskoj krizi jer, kako je rekao, ne postoji jedinstvena politika prema njoj.\n"Srbija se ni kriva ni dužna našla na toj ruti i ne može da dozvoli da bude žrtva takve nejedinstvene politike EU", rekao je Dačić, navodeći da je kroz Srbiju od početka godine prošlo oko 150.000 registrovanih migranata.


Izborni dan u Kanadi: Trudoova vlada u opasnosti\nLider Liberalne partije Kanade, premijer Džastin Trudo, obraća se pristalicama na mitingu u Vankuveru, 20. oktobra 2019.\nKanađani su izašli na birališta da bi odlučili da li će premijer Džastin Trudo, koji je pre četiri godine odneo ubedljivu pobedu na izborima kao harizmatična ličnost koja je obećavala “vedru budućnost”, ostati na vlasti posle dva velika skandala.\nTrudo se smatra jednim od poslednjih preostalih liberalnih lidera velikih svetskih demokratija. Dobio je ubedljivu parlamentarnu većinu 2015, predvodeći prvu liberalnu vladu u Kanadi u proteklih 10 godina. Tokom mandata, postao je zaštitni znak svetskih liberala, podržavajući slobodnu trgovinu, etničku i versku raznovrsnost društva i mere za zaštitu životne sredine a takođe je preuzeo aktivnu ulogu na svetskoj sceni.\nBivši američki predsednik Barak Obama je, iako to nije uobičajeno, podržao Trudoa u tvitu koji je objavio 16. oktobra, kada je pozvao Kanađane da ponovo izaberu u međuvremenu oslabljenog premijera.\n“Svetu je potrebno njegovo progresivno liderstvo”, poručio je Obama.\nMeđutim, ta podrška možda neće biti dovoljno da se predomisle Kanađani, nezadovoljni zbog Trudoovih nedavnih skandala.\nU javnosti su se nedavno pojavile najmanje tri fotografije Trudoa kako se maskirao u ljude drugih rasa bojeći lice crnom ili smeđom farbom, što je izazvalo kontroverzu.\nDžastin Trudo se počekom 2000-ih na jednoj zabavi maskirao u Aladina ofarbavši lice smeđom bojom. Kaže da tada nije bio svestan uvredljivosti takve maske, iako danas uviđa da njenu rastističku konotaciju.\nU debati 8. oktobra, Trudoov rival iz Konzervativne partije Endru Šir nazvao je premijera “licemerom”.\n“Trudo čak ne može da se seti koliko se puta maskirao u crnca jer zapravo – on stalno nosi masku”, rekao je Šir.\nDrugi skandal koji prati Trudoa odnosi se na slučaj njegove bivše ministarke pravde, Džodi Vilson-Rejbuld, koja tvrdi da je izvršio pritiska na nju da prestane da krivično goni inženjersku kompaniju iz Kvebeka SNC-Lavalian, optuženu za korupciju. Protiv firme je formalno podignuta optužnica za isplate miliona dolara zvaničnicima libijske vlade, uključujući i nekadašnjeg diktatora Moamera el-Gadafija, da bi dobila ugovore u period između 2001. i 2011. Vilson-Rejbuld kaže da je podnela ostavku zbog pritiska i da je nastavila da dobija “prikrivene pretnje” jednog vladinog zvaničnika posle toga.\nLiberalna poslanica, bivša kanadska ministarka pravde Džodi Vilson-Rejbuld svedoči u Donjem domu parlamenta u Otavi, 27. februara, 2019.\nTrudo tvrdi da se zalaže za otvaranje novih radnih mesta ali su ovi skandali dali vetar u leđa Širovoj kampanji.\nKonzervativne pristalice skandirale su “Stavite ga u zatvor!” na mitingu u subotu, nakon što je Šir rekao da će istražiti moguću korupciju. Parolu, koju su prvo počele da koriste pristalice Donalda Trampa tokom američke predizborne kampanje 2016, a odnosila se na njegovu demokratsku rivalku Hilari Klinton, konzervativni kandidat promenio je u “Izglasajte da ode.”\nKonzervativni lider Endru Šir i vođa liberala Džastin Trudo u debati, 7. oktobra 2019.\nAnkete pokazuju da bi Trudoova Liberalna partija mogla da izgubi izbore, a ukoliko pobedi, da neće moći da obezbedi većinu mesta u parlamentu i moraće da se oslanja na neku od opozicionih stranaka da bi ostala na vlasti. Za većinu u parlamentu potrebno je 170 od 338 mesta. Liberali su pre izbora držali 177 mesta.\nAko konzervativci osvoje više glasova ali nedovoljno za većinu, verovatno će pokušati da formiraju vladu uz pomoć separatističke partije Blok Kvebek. S druge strane, Trudo će se verovatno oslanjati na Nove demokrate da formira koalicionu vladu.\nNijedan novi premijer, sa parlamentarnom većinom, u protekle 84 godine nije izgubio bitku za drugi mandat.\nKanada odgovorila tarifama na robu iz SAD\nTinejdžeri predvodili marš stotina hiljada zbog klimatskih promena u Montrealu


April 2019. – Stranica 2 – Visegradlive.com\n26. Aprila 2019.\tAktuelnosti RS, Aktuelnosti Višegrad\nUdruženje Кonjičana Republike Srpske poziva porodice poginulih boraca, ratne vojne invalide, demobilisane borce i sve ljude dobre volje da prisustvuju pomenu i obilježavanju Dana stradanja Srba iz Кonjica. Pomen će se održati, 02. maja 2019.godine (četvrtak) sa početkom u 11.00 časova, pred Centralnim spomenikom srpskim žrtvama opštine Кonjic koji …\n26. Aprila 2019.\tAktuelnosti RS, Svijet\n26. Aprila 2019.\tAktuelnosti RS\nPred Elektroprivredom RS (ERS), kao najznačajnijim preduzećem Republike Srpske, stoji izuzetno ozbiljan period. U narednih deset godina širom Srpske biće investirano 1,25 milijardi evra, prevashodno u obnovljive izvore energije, rekao je Luka Petrović, direktor ERS, u razgovoru za „Politiku”. „To nisu tek puki poslovni iznosi. Jer, planirani poslovi treba …\n26. Aprila 2019.\tSrbija\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali danas je u Pekingu potpisao ugovore o finansiranju izgradnje autoputa Preljina-Požega na Koridoru 11 i modernizaciji i rekonstrukciji deonice brze pruge Beograd-Budimpešta od Novog Sada do Subotice. Ugovore za te projekte ministar Mali potpisao je sa kineskom Eksim bankom, u prisustvu predsednika Srbije i …


NBA, Ol-star glasanje: Nikola Jokić hoće četvrto učešće na utakmici svih zvezda\nJokić cilja četvrto učešće na utakmici „svih zvezda“ – sve što treba da znate o glasanju za Ol-star\nNBA Ol-star glasanje počeće u subotu 25. decembra u 11:00 i završiće se u subotu 22. januara u ponoć, pružajući fanovima priliku da glasaju za startere NBA Ol-star utakmice preko NBA aplikacije, sajta NBA i Tvitera.\n71. NBA Ol-star utakmica igra se u nedelju, 20. februara u 20 časova, a prenosi je televizija TNT. Klivlend je domaćin turnira, kojim će se proslaviti 75 godina lige. Klivlend je prethodno bio domaćin Ol-star turnira 1997. godine, kada je NBA obeležila svoju 50. sezonu.Tokom četvoronedeljnog perioda glasanja, navijači mogu da podnesu jedan popunjen glasački listić svakog dana putem NBA aplikacije i sajta NBA, kao i da glasaju za do 10 pojedinačnih igrača dnevno na Tviteru. Svi aktuelni NBA igrači biće dostupni za izbor. Pet „2-za-1 dana“ omogućiće fanovima da se njihovi glasovi računaju dva puta 25. decembra, 7, 13, 17. i 20. januara preko NBA aplikacije, sajta i Tviter platformi za glasanje.Prvi „2 za 1“ dan 25. decembra trajaće od 11-24h (vreme u Njujorku), a ostali „2 za jedan“ dani trajaće od podneva do ponoći.NBA igrači i mediji će se pridružiti navijačima u odabiru NBA Ol-star startera. Navijači će dati 50% glasova, dok će svi trenutni igrači i medijski panel imati po 25%. Igrači i mediji će moći da popune jedan glasački listić, na kome su centar, dva krilna igrača i dva beka iz Istočne i Zapadne konferencije.Pregled glasanja fanova bicće obljavljen u četvrtak, 6. januara, četvrtak, 13. januara i četvrtak, 20.januara.TNT će otkriti startere ovosezonske NBA Ol-star utakmice, uključujući kapitene dva tima, u četvrtak, 27. januara. TNT će takođe objaviti rezerve, koje su odabrali glavni NBA treneri, u četvrtak, 3. februara.Pošto se saberu svi glasovi, igrači će biti rangirani na svakoj konferenciji prema poziciji (bek i unutrašnje pozicije) unutar svake od tri grupe za glasanje – glasovi navijača, glasovi igrača i glasovi medija. Rezultat svakog igrača će se izračunati prosekom dobijenim iz glasova navijača, glasova igrača i glasova medija. Dva beka i tri igrača u prednjem polju sa najboljim rezultatom u svakoj konferenciji biće imenovani za startere. Glasanje navijača će poslužiti kao taj-brejk za igrače sa istim rezultatom.Dvojica kapitena sastaviće spisak igrača za Ol-star utakmicu. Oni će birati iz grupe igrača koji su izglasani kao starteri i rezerve u svakoj konferenciji, i praviće svoj izbor bez obzira na pripadnost konferenciji. Kapiteni će biti starteri iz obe konferencije koji dobiju najviše glasova navijača u svojoj konferenciji. Detalji o Ol-star draftu biće objavljeni kasnije.Kako fanovi mogu da glasaju:NBA aplikacija: Pristupite glasačkom listiću i glasajte preko NBA aplikacije, koja je dostupna na Androidu i iOS-u. Navijači mogu da popune jedan puni glasački listić dnevno (po danu se definiše jednom u 24 sata) odabirom do dva beka i tri igrača u prednjem polju iz svake konferencije kada biraju startere.NBA portal strana za glasanje na „vote.NBA.com“: Popunite jedan puni glasački listić dnevno na „vote.NBA.com“ sa računara ili mobilnog pretraživača. Navijači mogu da izaberu do dva beka i tri igrača u prednjem polju iz svake konferencije kada biraju startere.Tviter: Tvitujte, retvitujte ili odgovorite heštegom uz ime i prezime jednog NBA igrača (#Ime pa prezime) ili upotrebite „Twitter handle“, zajedno sa heštegom #NBAAllStar. Svaki tvit može da sadrži ime ili handle samo jednog igrača. Navijači mogu da glasaju za do 10 pojedinačnih igrača dnevno od 25. decembra do 22. januara.► Srbin to radi na svoj način – „pobediće vas mudrošću i veštinom“► Jokićev rekord sezone – dramatična završnica i totalna dominacija Srbina /video/► Američki list objavio spisak: Jokić predvodi Srbe, ali nije jedini /video/\nsport, nba, košarka, nba u bojama srbije , nba ol-star\nNBA Ol-star glasanje koje je predstavlja Tisot, zvanični sat i zvanični merilac vremena NBA, počeće u subotu 25. decembra u 11:00 i završiće se u subotu 22. januara u ponoć, pružajući fanovima priliku da glasaju za startere NBA Ol-star utakmice preko NBA aplikacije, sajta NBA i Tvitera.\n71. NBA Ol-star utakmica igra se u nedelju, 20. februara u 20 časova, a prenosi je televizija TNT. Klivlend je domaćin turnira, kojim će se proslaviti 75 godina lige. Klivlend je prethodno bio domaćin Ol-star turnira 1997. godine, kada je NBA obeležila svoju 50. sezonu.\nTokom četvoronedeljnog perioda glasanja, navijači mogu da podnesu jedan popunjen glasački listić svakog dana putem NBA aplikacije i sajta NBA, kao i da glasaju za do 10 pojedinačnih igrača dnevno na Tviteru.\nSvi aktuelni NBA igrači biće dostupni za izbor. Pet „2-za-1 dana“ omogućiće fanovima da se njihovi glasovi računaju dva puta 25. decembra, 7, 13, 17. i 20. januara preko NBA aplikacije, sajta i Tviter platformi za glasanje.\nPrvi „2 za 1“ dan 25. decembra trajaće od 11-24h (vreme u Njujorku), a ostali „2 za jedan“ dani trajaće od podneva do ponoći.\nNBA igrači i mediji će se pridružiti navijačima u odabiru NBA Ol-star startera. Navijači će dati 50% glasova, dok će svi trenutni igrači i medijski panel imati po 25%. Igrači i mediji će moći da popune jedan glasački listić, na kome su centar, dva krilna igrača i dva beka iz Istočne i Zapadne konferencije.\nPregled glasanja fanova bicće obljavljen u četvrtak, 6. januara, četvrtak, 13. januara i četvrtak, 20.januara.\nTNT će otkriti startere ovosezonske NBA Ol-star utakmice, uključujući kapitene dva tima, u četvrtak, 27. januara. TNT će takođe objaviti rezerve, koje su odabrali glavni NBA treneri, u četvrtak, 3. februara.\nPošto se saberu svi glasovi, igrači će biti rangirani na svakoj konferenciji prema poziciji (bek i unutrašnje pozicije) unutar svake od tri grupe za glasanje – glasovi navijača, glasovi igrača i glasovi medija.\nRezultat svakog igrača će se izračunati prosekom dobijenim iz glasova navijača, glasova igrača i glasova medija. Dva beka i tri igrača u prednjem polju sa najboljim rezultatom u svakoj konferenciji biće imenovani za startere. Glasanje navijača će poslužiti kao taj-brejk za igrače sa istim rezultatom.\nDvojica kapitena sastaviće spisak igrača za Ol-star utakmicu. Oni će birati iz grupe igrača koji su izglasani kao starteri i rezerve u svakoj konferenciji, i praviće svoj izbor bez obzira na pripadnost konferenciji. Kapiteni će biti starteri iz obe konferencije koji dobiju najviše glasova navijača u svojoj konferenciji. Detalji o Ol-star draftu biće objavljeni kasnije.\nNBA aplikacija: Pristupite glasačkom listiću i glasajte preko NBA aplikacije, koja je dostupna na Androidu i iOS-u. Navijači mogu da popune jedan puni glasački listić dnevno (po danu se definiše jednom u 24 sata) odabirom do dva beka i tri igrača u prednjem polju iz svake konferencije kada biraju startere.\nNBA portal strana za glasanje na „vote.NBA.com“: Popunite jedan puni glasački listić dnevno na „vote.NBA.com“ sa računara ili mobilnog pretraživača. Navijači mogu da izaberu do dva beka i tri igrača u prednjem polju iz svake konferencije kada biraju startere.\nTviter: Tvitujte, retvitujte ili odgovorite heštegom uz ime i prezime jednog NBA igrača (#Ime pa prezime) ili upotrebite „Twitter handle“, zajedno sa heštegom #NBAAllStar. Svaki tvit može da sadrži ime ili handle samo jednog igrača. Navijači mogu da glasaju za do 10 pojedinačnih igrača dnevno od 25. decembra do 22. januara.\n► Srbin to radi na svoj način – „pobediće vas mudrošću i veštinom“\n► Jokićev rekord sezone – dramatična završnica i totalna dominacija Srbina /video/


EHCC Braga Portugalija – Miljković najbrži u klasi prve trke | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Auto sport » EHCC Braga Portugalija – Miljković najbrži u klasi prve trke\nU klasi N + 3000 nabolje vreme je postigao jedini predstavnik SRBIJE u ovogodišnjem šampionatu starog kontinenta, 20. godišnji Beogradjanin NIKOLA MILJKOVIĆ, u svom „micubiši lanseru EVO IX“ od 417 KS i sa pogonom na sva četiri točka. Kiša je stazu učinila prilično klizavom, ali, to kao i obično nije smetalo mladom šampionu Srbije koji je primenio istu uobičajenu taktiku. Treninge je odradio na starim gumama, dobro upamtio stazu na kojoj je bio i minule godine, kada je osvojio drugo mesto, pa je u trci sa novim gumama ostvario najbolje vreme. Sutra su na programu još dve trke kod BRAGE, finale takmičenja RAMPA INTERNACIONAL DA FALPERA.\nTo je tek treća runda tog dugotrajnog šampionata koji se održava na čak 12 staza širom Evrope.( FOTO : Tamara Miljković )


LSV: Nacrt statuta ne narušava funkcije Skupštine Srbije | Autonomija\nLSV: Nacrt statuta ne narušava funkcije Skupštine Srbije\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) ocenila je danas da su u potpunosti netačne tvrdnje Demokratske stranke Srbi…\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) ocenila je danas da su u potpunosti netačne tvrdnje Demokratske stranke Srbije (DŠ) da se u Nacrtu statuta Vojvodine nalaze odredbe kojima se narušavaju pojedine funkcije Skupštine Srbije. Prema navodima DSS, član 34. Nacrta statuta Vojvodine je sporan jer predviđa da Skupština Vojvodine predlaže mrežu sudova i sve nosioce pravosudnih funkcija.\nPredsednik poslaničke grupe LSV – Zajedno za Vojvodinu u pokrajinskom parlamentu Branislav Bogaroški izjavio je da je delimično istinita konstatacija da se tim nacrtom predviđa da Skupština Vojvodine dobije pravo da predlaže mrežu sudova, ali da se time ni na koji način ne narušava jedinstvo sudske vlasti na čitavoj teritoriji Srbije. „Nacrt statuta predviđa isključivo inicajalno pravo za predlaganje mreže sudova na teritoriji Vojvodine, a konačnu odluku donosi Skupština Srbije, koja može da prihvati takav predlog, ali i da ga odbije“, kazao je Bogaroški, a prenosi Informativna služba LSV-a Prema njegovim rečima, potpuno je neistinita i konstatacija da Skupština Vojvodine predlaže i „sve nosioce pravosudnih funkcija“, jer takva odredba ne postoji u Nacrtu statuta.\nBogaroški je rekao i da su nosioci pravosudnih funkcija sve sudije i svi javni tužioci u sudovima i tužilaštvima, a za njih nije predviđeno da ih predlaže Skupština Vojvodine. Nacrt statuta samo predviđa da Skupština Vojvodine predlaže člana Visokog saveta sudstva, člana Državnog veća tužilaca i kandidata za sudiju Ustavnog suda. Te predstavnike Vojvodine u pravosudnim institucijama predviđa neposredno i sam Ustav Srbije, kazao je Bogaroški. On je dodao je da se nacrtom Statuta samo predviđa inicajalno pravo Skupštine Vojvodine da odredi koji su to kandidati iz pokrajine najbolji za ove funkcije, a odluku o njihovom izboru konačno donose organi republike, predviđeni Ustavom i zakonima. „Inicijalnim mogućnostima Skupštine Vojvodine, ni na koji način se ne narušava jedinstvo sudske vlasti na teritoriji Srbije i te tvrdnje preostalih ‘legalista’ u stranci Vojislava Koštunice jednostavno nemaju veze sa istinom. A to može da znači da su ili zlonamerni, ili poslovično neobavešteni, ili sve to zajedno“, kazao je Bogaroški.


Popović: Posle 21. juna nemamo čemu da se nadamo - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Popović: Posle 21. juna nemamo čemu da se nadamo\nBivši radnici Zastave kamiona od prvog juna kreću u radikalne proteste u Kragujevcu i Beogradu, ukoliko im do kraja meseca iz Vučićevog kabineta ne stigne informacija o načinu isplata zaostalih zarada\nPopović: Posle 21. juna nemamo čemu da se nadamo\nČekaćemo do kraja meseca, da nam iz kabineta predsednika Srbije Aleksandra Vučića, kako nam je još 12. Maja obećano, stigne zvaničan odgovor o načinu na koji će bivšim radnicima Zastave kamiona da budu isplaćene zaostale zarade, rekao je danas našem listu predsednik organizacionog odbora protesta nekadašnjih Zastavinih „kamiondžija“ Milojko Popović.\n4Piše: Z. Radovanović 22. maja 2020. 15.49\nUkoliko obećani odgovor do tada ne stigne do kraja maja, 1. juna krećemo u proteste punom parom i u Kragujevcu i u Beogradu, jer nam je potpuno jasno da posle 21. juna, odnosno posle parlamentarnih i lokalnih izbora, nećemo imati čemu da se nadamo, objasnio je Milojković.\nPojašnjava da je sa još dvojicom pobunjenih kamiondžija hteo nedavno, zbog gotovo dvogodišnjeg nerešavanja zahteva radnika Kamiona, da se pridruži u štrajku glađu lideru Dveri Bošku Obradoviću i šefu poslaničkog kluba Srpske napredne stranke Aleksandru Martinoviću, ali da im skupštinsko obezbeđenje nije dozvolilo da gladuju ispred Narodne skupštine.\nUspeli su, međutim, kaže naš sagovornik, da se izbore da ih prime u Vučićevom kabinetu, gde su predali kompletnu dokumentaciju o neisplaćenim zaradama nekadašnjim radnicima kragujevačke fabrike kamiona, kao i Protokol iz 2008. godine, koji je uoči dolaska Fijata u Kraagujevac, Vlada Srbije potpisala sa svim reprezentativnim sindikatima Grupe Zastava vozila.\nTim dokumentom koji je dopunjavan u nekoliko navrata, i koji je 2013. verifikovao i tadašnji prvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić, predviđeno je, pored ostalog, da je država obavezna da zbrine sve radnike fabrika Grupe Zastava vozila (time i Kamiona) do konačnog rešenja njihovogh statusa.\nU Zastava kamionima stečajni postupak pokrenut je u septembru 2018. čime su, tvrde nekadašnji radnici te fabrike, odavno stvoreni uslovi za primenu Protokola iz 2008. godine.\n– Predstavnik Vučićevog kabineta obećao mi je 12. maja da će o našim zahtevima odmah da obavesti predsednika Vučića, i da će za tri do četiri dana da me obavesti da li je i šta tim povodom odlučeno. Odgovora iz Vučićevog kabineta, međutim, nema ni deset dana posle moje posete Predsedništvu Srbije. Odlučili smo da čekamo još sedam – osam dana, preciznije do kraja meseca, i posle toga krećemo u radikalne proteste. U Beogradu ćemo, gotovo izvesno, da se stacioniramo ispred zgrade Predsedništva, pošto je Aleksandar Vučić adresa na kojoj se odlučuje o svemu u ovoj zemlji, ističe Popović.\nU organizacionom odboru protesta bivših kamiondžija, koji se duže od godinu i po dana, okupljaju na kragujevačkim ulicama i trgovima zahtevajući isplatu zaostalih zarada od 2012. do 2016. godine, u iznosu od oko 207 miliona dinara, te povezivanje radnog staža od 2010. do avgusta 2018.\nPodsećaju da je Vlada Srbija, prema oficijenoj najavi iz Ministarstva privrede, njihov problem trebalo da reši još početkom februara.\nVlada Srbije je, naime, do 5. februara, kako je „kamiondžijama“ rečeno u Minisarstvu privrede, trebalo da zvanično odluči da li će nekadašnjim radnicima Kamiona zaostale zarade da budu isplaćene na osnovu Protokola iz 2008, ili iz stečajne mase preduzeća.\nUprkos najavama i obećanjima, Vlada Srbije tim povodom, od početka februara do sada, nije donela nikakvu odluku.\nBivši radnici Kamiona insistiraju da im se zaostale zarade isplati država prema Protokolu iz 2008, zato što ne veruju da će svoja potraživanja moći da naplate iz stečajne mase svoje nekadašnje fabrike.\nTa stečajna masa je, od pokretanja stečaja u Kamionima, u septembru 2018, do kraja prošle godine, prema rečima diplomiranog ekonomiste Milića Micića, koji je i član odbora poverilaca fabrike kamiona, volšebno umanjena za svih deset puta.\n– Ministarstvo privrede je 19. septembra 2018., kad je pokrenut stečajni postupak u Kamionima, zvanično obavestilo nadležni Privredni sud u Kragujevcu da je imovima te fabrike procenjana na oko 3,3 milijarde dinara. Krajem prošle godine, kao član odbora pover ilaca Zastave kamiona u stečaju, obavešten sam da se vrednot imovine te fabrike procenjuje na oko 330 miliona dinara, dakle deset puta manje nego pre samo 15-tak meseci, navodi Micić.\nfabrika, kamioni, plate, Radnici, zastavaKragujevac\n22. maja 2020. u 16.30\nNeuk narod pravi mesiju Vučića!\n22. maja 2020. u 21.31\nVučić na izborima nema šanse da dobije više od 10 do 12 posto .\n23. maja 2020. u 00.53\nNa žalost varaš se.\nSvi ovi što se nešto kao bune, kad dođu izbori glasaju za „vlast“. Nadajući se da će im ti zvekani udeliti neku milostinju.\n23. maja 2020. u 00.59\nPosle 21og juna niko u Srbiji nema čemu da se nada


Pretraživanje u operativnom sistemu Windows: najčešća pitanja Primenjuje se na Windows 7\nEvo odgovora na neka uobičajena pitanja o traženju datoteka, fascikli i programa.\nPostoji problem u pretraživanju nekih izabranih lokacija. Najčešći razlog je to što ste izabrali mrežnu lokaciju ili uređaj koji trenutno nisu povezani sa računarom. Postoji mogućnost i da ste izabrali prenosivi medijski uređaj u kojem se ne nalazi medijum (kao što je memorijska kartica ili CD). Proverite lokacije i ponovo pokušajte da izvršite pretragu. Da li vam je ova stranica bila od koristi?


Sreda i četvrtak u GKC-u - Užicka Republika Press\nSreda i četvrtak u GKC-u\nU nastavku projekta ‘’VIP kinoteka’’ koji zajednički realizuju Jugoslovenska kinoteka i kompanija VIP mobile, posetioci Gradskog kulturnog centra imaće priliku da pogledaju restaurirano izdanje filma ‘’Maratonci trče počasni krug’’ reditelja Slobodana Šijana.\nOvo filmsko ostvarenje iz 1982.godine, nastalo po tekstu Dušana Kovačevića mnogi smatraju za jedno od najboljih jugoslovenskih kinematografskih dela svih vremena. Projekcija u klubu GKC-a zakazana je za sredu, 25.aprila sa početkom u 20 sati, ulaz za sve zainteresovane je slobodan.\nPovodom obeležavanja Svetskog dana džeza (koje je UNESCO ustanovio 2011.godine), Udruženje ljubitelja džeza iz Užica obeležiće ovaj datum prigodnom manifestacijom.\nU četvrtak, 26. aprila sa početkom u 20 časova u klubu GKC-a biće otvorena izložba slika akademskog slikara Dragana Nešića, člana ULUS-a. Nakon otvaranja biće priređen koncert Kvarteta Uglješe Novakovića sa gostom gitaristom Mladenom Pecovićem.\nIzložba slika trajaće do 9. maja, a ulaz na ceo program je slobodan.


24.04.2019 / 19:57 Politika - Staša Košarac za Vijesti.ba\nEvidentno je da je do zastoja u formiranju vlasti na nivou BiH došlo na temelju ucjena SDA i predsjednika ove stranke Bakira Izetbegovića, kaže Staša Košarac.\nOn smatra da SDA želi onemogućiti ustavni kapacitet Republike Srpske kroz broj ministarstava u Savjetu ministara, što je za SNSD potpuno neprihvatljivo.\nPoručio je ovo u razgovoru za Vijesti.ba predsjedavajući Kluba poslanika SNSD-a u Parlamentu BiH i član Predsjedništva ove političke stranke Staša Košarac.\nOn je podsjetio da je Ustavom jasno definisano da jednu trećinu ministarstava u Savjetu ministara BiH bira RS. Tu nema dileme - dodaje.\n"Stanovišta smo da je jedini ispravan ustavni model '1+3+3+3'. Od toga definitivno nećemo odustati", kategoričan je Košarac.\nKako ističe, za SNSD više nije prihvatljivo da jedno ministarstvo u Savjetu ministara BiH iz srpske kvote preuzme nestranačka ličnost, kako je to na ranijim sastancima stranačkih delegacija pominjano.\n"O tome koga ćemo iz RS predložiti u Savjet ministara BiH, odlučivaćemo mi, a ne Bakir Izetbegović i SDA", naglašava naš sagovornik.\nTvrdi da SNSD, zajedno sa svojim koalicionim partnerima, ima odgovornu politiku prema RS i ne dozvoljava da bilo ko govori kako i na koji način treba predstavljati RS.\nStava je da je neophodno ispoštovati volju birača iz RS i FBiH, te kroz reprezentativne selekcije Srba, Hrvata i Bošnjaka konstituisati vlast.\n"SNSD je za implementaciju izbornih rezultata i ustavnih rješenja. Vidim da je za to i hrvatska selekcija. Očigledno je da je zastoj u problem u politikama SDA i Izetbegovića, koji su zakočili proces i vode BiH u nekom drugom pravcu", naglašava Košarac, te dodaje:\n"RS i srpski narod u BiH neće biti taoc Izetbegovićevih ucjena. Mi znamo svoj put", poručuje Košarac.\nSNSD, kaže, neće pristati na ucjene SDA, niti će udovoljavati političkim željama ove stranke.\nNije siguran kada će doći do nastavka razgovora o formiranju vlasti, uz konstataciju da je "politički i ljudski postalo uvredljivo to što SDA svaki put na različite načine pokušava uslovljavati".\n"Pokušavaju dobiti na vremenu i izmišljaju neke nove uslove. Ne znam da li je to zbog unutrašnje strukture SDA ili zbog Kongresa ove stranke ili pak zbog političke taktike da se uključe neki drugi politički subjekti iz FBiH, odnosno iz reda bošnjačkog naroda, kako bi Izetbegoviću bilo lakše", navodi šef poslaničkog Kluba SNSD-a u Parlamentu BiH.\nPrema njegovim riječima, vidljivo je da postoji potreba predsjednika SDA da komplikuje situaciju i uslovljava dalji proces formiranja vlasti na nivou BiH.\nZakon o Savjetu ministara, dodaje, odavno je prekršen.\n"Vrlo su jasne i poruke evropskih zvaničnika poput komesara Hahna da je neophodno konstituisati organe vlasti na zajedničkom nivou, jer je upitan kandidatski status BiH. Usporavanje BiH i usložnjavanje ukupnih političkih prilika vrši upravo Izetbegović i SDA, pretpostavljam zbog njihovih unutrašnjih pitanja, te pitanja koja oni žele da manifestuju i okrive neke druge, jer je to bila politička matrica njihovog djelovanja sve vrijeme", mišljenja je Košarac.\nSDA bi, kako navodi, trebalo da nauči lekciju o tome da ne može govoriti u ime RS, jer to mogu raditi SNSD i koalicioni partneri ove stranke, na temelju volje birača i Ustava.\n"No, oni se bave politikom izmišljanja novih uslova, što je neprihvatljivo i iscrpljujuće. Mi nismo nimalo politički naivni. Razumijemo način na koji SDA povlači određene političke poteze, ali isto tako, SDA treba da zna da mi imamo vrlo jasne modele, pripremljene u skladu sa Ustavom i zakonima, na čijoj implementaciju će raditi institucije RS zajedno sa svojim predstavnicima na zajedničkom nivou, ukoliko se nastavi sa opstrukcijama i uslovljavanjem", navodi Košarac.\nU razgovoru za Vijesti.ba, on potcrtava da aktivacija MAP-a kao uslov za formiranje vlasti na nivou BiH "postoji samo u glavi SDA i Izetbegovića".\n"To je uslov koji je Izetbegović stavio na sto, što je nama potpuno neprihvatljivo. Aktivacija MAP-a uopšte nije na dnevnom redu i u kontekstu formiranja vlasti potpuno je beznačajna aktivnost, jer to nigdje nije okarakterisano kao uslov za imenovanje predsjedavajućeg i formiranje Savjeta ministara, osim u glavi SDA i Izetbegovića", tvrdi Košarac.\nOn je ponovio da je SNSD protiv članstav u NATO-u, podsjetivši na Rezoluciju Narodne skupštine RS o vojnoj neutralnosti.\n"Zakon o odbarni postoji i to je činjenica. Onda kada se osposobi zajednički nivo vlasti, mi imamo legitimno pravo da pokrećemo inicijative za izmjene ovog zakona. Takođe, imamo mogućnost da tražimo izmjene i drugih zakonskih propisa koji su nastali na temelju intervencije visokih predstavnika. SNSD već radi na tome i u fazi smo pripreme izmjena i dopuna 27 zakona", otkrio je naš sagovornik.


Bajdenov rejting na najnižem nivou od kako je postao predsednik - 16.05.2022, Sputnik Srbija\nUživo: Novak sa nulom do prvog seta\nBajdenov rejting na najnižem nivou od kako je postao predsednik\nRejting američkog predsednika Džoa Bajdena pao je na 39 odsto, što je najniži procenat podrške koji ima od kako je preuzeo funkciju, pokazuje anketa En-Bi-Si... 16.05.2022, Sputnik Srbija\nČak 56 odsto ispitanika reklo je da uopšte nije zadovoljno politikom aktuelne administracije, dok većina ispitanika, njih 75 odsto, kaže da se „zemlja kreće u pogrešnom pravcu“.Prema podacima ankete, Bajdenov odgovor na pandemiju dobio je podršku 59 odsto Amerikanaca, ali je njegov ekonomski učinak imao rejting od 33 odsto, dok je njegovo rešavanje problema inflacije i troškova života odobrilo svega 23 odsto ispitanika.41odsto ispitanika je izjavilo da je zadovoljno merama preduzetim u vezi sa situacijom u Ukrajini.Prema ranijoj anketi koju je sproveo Univerzitet Monmut, Bajdenov trenutni rejting identičan je rejtingu njegovog prethodnika Donalda Trampa u istom trenutku njegovog predsedništva. Tramp je u martu tvrdio da je Bajdenov rejting precenjen, jer se politička i ekonomska situacija u zemlji pogoršava zbog politike demokrata.Analiza podrške javnog mnjenja predsedniku Bajdenu dolazi usred povećanja inflacije u SAD, uzrokovane uglavnom poteškoćama u lancu snabdevanja, koje je Bajdenova administracija delimično pripisala situaciji u Ukrajini i dugotrajnom oporavku od pandemije kovida. Ne žureći da preuzme odgovornost za negativne pojave u ekonomiji, Bajden je u više navrata okrivio ruskog predsednika Vladimira Putina za sve nevolje koje su pale na SAD u poslednjih nekoliko meseci.Inflacija, merena raznim metodama, trenutno iznosi 8,5%, iako neki ekonomisti kažu da je verovatno duplo veća. Povećanje federalnih rezervi za 50 baznih poena najveće je u više od 20 godina, a centralna banka kaže da će nastaviti sa monetarnim pooštravanjem i tokom 2023. godine, ako bude potrebno da se inflacija vrati na nivo od 2 odsto.\nsvet – politika, džozef bajden, sad, ukrajina, rusija\n© Sputnik / Pavel Bednяkov / Uđi u foto-galerijuPredsednik SAD Džo Bajden na samitu G20 u Rimu\nRejting američkog predsednika Džoa Bajdena pao je na 39 odsto, što je najniži procenat podrške koji ima od kako je preuzeo funkciju, pokazuje anketa En-Bi-Si njuza.\nČak 56 odsto ispitanika reklo je da uopšte nije zadovoljno politikom aktuelne administracije, dok većina ispitanika, njih 75 odsto, kaže da se „zemlja kreće u pogrešnom pravcu“.\nPrema podacima ankete, Bajdenov odgovor na pandemiju dobio je podršku 59 odsto Amerikanaca, ali je njegov ekonomski učinak imao rejting od 33 odsto, dok je njegovo rešavanje problema inflacije i troškova života odobrilo svega 23 odsto ispitanika.\n41odsto ispitanika je izjavilo da je zadovoljno merama preduzetim u vezi sa situacijom u Ukrajini.\nAnaliza podrške javnog mnjenja predsedniku Bajdenu dolazi usred povećanja inflacije u SAD, uzrokovane uglavnom poteškoćama u lancu snabdevanja, koje je Bajdenova administracija delimično pripisala situaciji u Ukrajini i dugotrajnom oporavku od pandemije kovida. Ne žureći da preuzme odgovornost za negativne pojave u ekonomiji, Bajden je u više navrata okrivio ruskog predsednika Vladimira Putina za sve nevolje koje su pale na SAD u poslednjih nekoliko meseci.\nInflacija, merena raznim metodama, trenutno iznosi 8,5%, iako neki ekonomisti kažu da je verovatno duplo veća. Povećanje federalnih rezervi za 50 baznih poena najveće je u više od 20 godina, a centralna banka kaže da će nastaviti sa monetarnim pooštravanjem i tokom 2023. godine, ako bude potrebno da se inflacija vrati na nivo od 2 odsto.


Svi složni - Partizan je bio bolji - Sportske.net\nTrener Partizana Vlade Jovanović rekao je da su njegovi košarkaši odigrali pametno u večerašnjoj pobedi nad Crvenom zvezdom Beograd sa 84:69.\n"Ovo je bila posebna utakmica, kao što je i svaki 'večiti' derbi, iako je bila bez značaja. Drago mi je što su igrači imali dobar odnos prema meču. Pametno smo odigrali", kazao je Jovanović novinarima posle meča u hali Pionir.\nJovanović je istakao da su njegovi igrači pokazali zrelost.\n"Protivnik je podigao ritam u drugom poluvremenu, posebno u odbrani, ali smo mi pokazali zrelost i odigrali duge i strpljive napade. Iskontrolisali smo skok, ali smo izgubili mnogo lopti", rekao je trener crno-belih.\nTrener Zvezde Svetislav Pešić rekao je da njegovi košarkaši nisu naučili da u sportu ne postoje nepobedivi.\n"Partizan je pokazao više znanja i mirnoće. Košarka je vrlo prosta ako se njome vlada, a mi je još nismo savladali. Nismo uspeli da naučimo da u sportu ne postoji neko ko je nepobediv", rekao je trener crveno-belih.\nPešić je dodao da njegovi igrači imali šansu da dodju do pobede.\n"Kada se najmanje nadaš dobije se utakmica. Nismo iskoristili šanse. Iz prevelike želje nekoliko grešaka smo napravili, a Partizan je to rutinski kaznio", kazao je Pešić.\nTrener Zvezde je ocenio da ako se njegova ekipa sastane u plej-ofu sa Partizanom u Superligi Srbije "ne može da dobije tri utakmice".\nKošarkaš Partizana Dušan Kecman kazao je da su crno-beli zabeležili "veoma važnu pobedu".\n"Kontrolisali smo njihovu brzu igru dobro smo skakali u napadu i igrali smo strpljivo. Sada nam ostaje da se dobro spremimo za Superligu Srbije", kazao je Kecman.\nPlejmejker Crvene zvezde Filip Čović istakao je da se njegova ekipa "po ko zna koji put predala" i da on i njegovi saigrači "nisu izdržali do kraja".


► Advokat Danilović: U sudnici sam video više puta na delu duboku državu\nAdvokat Rajko Danilović izjavio je da je u sudnici video više puta na delu duboku državu, navodeći da ona ima uticaj na celokupno društvo, ne samo na sudske postupke, jer je svuda, "u svim porama društva, i u pozadini svih dešavanja".\n"Duboku državu svuda čine organi bezbednosti, BIA i druge tajne službe. Problem, medjutim, postaje kad njen uticaj postane ogroman i nekontrolisan", rekao je Danilović, za novi broj NIN-a.\nZa Danilovića NIN navodi da je zastupao porodice premijera Srbije Zorana Djindjića nakon atentata, novinara Slavka Ćuruvije i četvorice članova Srpskog pokreta obnove, nakon masakra na Ibarskoj magistrali.\n"Njeno delovanje je ometalo slobodno sudjenje, a to je veoma loše za društvo i demokratske procese u njemu. Ali postojanje duboke države je, nažalost, jasno vidljivo i van sudnice", rekao je Danilović.\nPrema njegovim rečima, to je vidljivo "tako što se duboka država meša u sve stvari koje su od javnog interesa".\n"Odluke, počevši od gradskih do republičkih i svih državnih i javnih pitanja, ne donose se u institucijama. Centri moći nisu u institucijama i nisu vidljivi", rekao je Danilović.\nNa pitanje o tome da je nekadašnji načelnik Uprave kriminalističke policije Rodoljub Milović doveo u vezu sa zemunskim klanom sadašnjeg ministra zdravlja Zlatibora Lončara, Danilović je rekao da "kad je vodjen postupak, Lončar nije bio u našem fokusu".\n"Nije izgledalo da je neka važna ličnost i da je imao neku centralnu ulogu. On nije bio ni u fokusu istrage jer nije bio obuhvaćen optužnicom, ni krivičnom prijavom. Lično smatram da nije u redu da Lončar bude ministar. Ali to je stvar politike i interesa", rekao je Danilović. Kako je naveo, "neka o tome brinu vlasti koje su ga postavile".\n"Pitajte Aleksandara Vučića i Anu Brnabić da li neko takav može da bude ministar. Izleda da njima to ne smeta. Ne znam koje su to obaveze i čije", rekao je Danilović.\nObradović: SNS od obećanja o borbi protiv kriminala i korupcije postao njihov glavni pokrovitelj\nPredsednik Dveri Boško Obradović poručio je danas da su Srpska napredna stranka (SNS) i njen predsednik Aleksandar Vučić na vlast došli na obećanju da će se obračunati sa kriminalom i...


Kompleksni, regenerišući sprej za telo na bazi biljnih ulja. Regeneriše i štiti kožu od spoljašnjih uticaja urbane sredine. 1-3 puta prskajte na čistu kožu 2-3 puta dnevno ili po potrebi. Izbegavati kontakt sa očima! Čuvati na tamnom mestu zaštićeno od svetlosti, u dobro zatvorenoj, originalnoj, neoštećenoj ambalaži, odvojeno od prehrambenih proizvoda, držati dalje od izvora toplote, plamena i van domašaja dece.\nOstali proizvodi Solvyl\nSprej za negu usne duplje\nHidrirajući šampon za kosu i kožu glave\nRegenerišući losion za kožu tela\nHidrirajući gel za tuširanje


► Nemačka suspenduje program prihvata sirijskih izbeglica\n"Ministarstvo unutrašnjih poslova je zatražilo privremenu suspenziju mehanizma" prihvata sirijskih izbeglica "zbog ograničenja putovanja" koje je uvela Evropska unija, rekao je neimenovani portparol i pružio uveravanja da će prihvat izbeglica biti nastavljen "čim to bude moguće".\nProgrami sa Libanom i Jordanom takođe će biti suspendovani, dodao je taj portparol\nNemačka od 2012. prihvata izbeglice, uključujući i Sirijce koji dolaze preko Turske. Sporazum sa Turskom iz 2016. godine predviđa da EU primi 70.000 izbeglica.\nVisoki komesarijat UN za izbeglice i Međunarodna organizacija za migracije takođe su najavili suspenziju programa za izbeglice do daljeg.\nČeški ministar zdravlja Adam Vojteh saopštio je danas, na osnovu najnovijih podataka i modela razvoja epidemije virusa COVID-19, da je Češka uspela da spreči najgore, zaustavila je...


Bojan K. 1. maja 2014., 21:03 3.6k Views\nPraznik rada obeležen na Besnom Foku uz vola na ražnju i narodne igre\nZa Prvi maj se u Besni Fok već 30-ak godina vraćaju i oni koji su se iz njega odselili jer vo na ražnju počinje da se okreće već uoči praznika rada na igralištu FK „Pionir”.\nOrganizatori i domaćini Poljoprivredna korporacija Beograd i Fudbalski klub „Pionir“ svake godine spremaju nezaobilazan specijalitet koji je postao zaštitini znak proslave Prvog maja.\nTradicija već godinama jeste i takmičenje u navlačenju konopca a domaćini kluba „Pionir“ ugostiće i veterane Fudbalskog kluba „Partizan“.\nZa odličnui razigranu zabavu bio je zadužen KUD „PKB“ koji je tradicionalnim srpskim igrama doveo atmosferu do usijanja.\nPonosni roditelji mališana i brojna publika neprestano su pozdravljali male „Srbende“ u narodnim nošnjama, koji su ponosno predstavljali svoje umeće.\nIako je atmosfera bila dobra, sugrađani iz Besnog Foka kažu da pamte i bolje dane:\n„Organizovanje Prvog maja je u našem naselju tradicija već godinama mada iz godine u godinu sve je slabija posećenost. Nekada su bila organizovana i brojna sportska dešavanja, nadmetanje debelih i mršavih ekipa, brojna takmičenja i nadmetanja mladih osnovaca”, priča građanin Besnog Foka\nIako se pamte bolja organizacija i neka bolja vremena, srcu je ipak drago kada se sugrađani okolnih naselja skupe na jednom mestu i uz pesmu i veselje proslave Praznik rada.\nPrethodna objava Kolaps na Pančevcu i Zrenjanincu: Vozač „punta“ udario u kamion, pokušao da pobegne i slupao još nekoliko vozila\nSledeća objava Radovi na petlji zatvoriće Zrenjaninac do septembra


1.350.000 dinara strankama\nSamo za one koji sede u skupštinskim stolicama\nNa predlog pomoćnika predsednika opštine Svrljig, Marka Mladenovića, suma od 1.350.000 dinara iz budžeta biće raspoređena političkim organizacijama koje učestvuju u vlasti, stoji na zvaničnom sajtu opštine Svrljig.\nVećnici su na jučerašnjoj sednici raspravljali i odlučivali i o žalbama i zahtevima građana za novčanu pomoć a na predlog svog kolege, inače pomoćnika predsednika opštine Svrljig, Marka Mladenovića, usvojen je i predlog raspodele sredstava iz budžeta, političkim organizacijama.\nNaime, odlučeno je da raspoloživa suma od 1.350.000 dinara bude rasporedjena političkim organuzacijama koje učestvuju u vlasti, prema broju odbornika.\nTako se Ujedinjenoj seljačkoj stranci koja ima najveći broj (14) odbornika dodeljuje 700.000 dinara, koaliciji oko SPS, sa četiri odbornika – 200.000 dinara a ostalim partijama, sa po tri odbornika- DS, SNS i URS, po 150 000 dinara.\nds, Opstinsko veće, SNS, Svrljig Srbija, URS, USS, Vesti Svrljig\nPrevPrethodnaNovim formacijama do uigranijeg tima\nSledećaOzvaničen savez USS i PVNext\nMarko je ipak trebao biti pomocnik nacelniku finansija, da se ne lazemo 🙂\nlako se dele pare političkim organizacijama koje se baziraju na dobrovoljnom učlanjivanju. Koga je briga zato što nema vode za piće, deca prelaze neobeležene ulice, ulice su prepune udarnih rupa…\nvazno je da se uzmu pare a puteve i brigu za obelezavanje puteva i drugih potreba resice se novim oporezivanjem gradjana ali odakle kada u nasoj opstini nijedna velika firma ne radi osi mina a to je malo