Displaying items by tag: humanitarnikoncert musicloverparadise.com\npetak, 25 maj 2018 11:55\nKUD „Đido“ je 20. maja u Gradskom pozorištu organizovalo humanitarni koncert kako bi se prikupio novac za lečenje Bečejaca, Alekse Cukića i Slobodana Maleševa.\nPublici su prikazane narodne igre i nastupi pevačkih grupa i gostiju.\npetak, 22 decembar 2017 13:22\nTokom aprila će se održati serija humanitarnih koncerata pod nazivom „Bečej za Slađu“, a sav prihod od prodatih ulaznica biće namenjen za transplantaciju srca dvadesetšestogodišnjoj Slađani iz Čuruga, majci dvoje dece. Cena operacije je 100.000 evra, a bez operacije život ove mlade žene i majke je ozbiljno ugrožen.\nProšle subote (16. april) u OSC-u „Mladost” održan je veliki humanitarni koncert pod pokroviteljstvom opštine Bečej za pomoć Slađani Benke kojoj je potreban novac za transplantaciju srca.\nKoncert za jubilej i humanost: „Fingerbang“ pomogao dečaku\nBečejska grupa „Fingerbang“ je nedavno u Pozorišnom klubu humanitarnim koncertom proslavila svoj jedanaesti rođendan i za mnogobrojnu publiku priredila dobar provod. Povod za koncert jeste bilo obeležavanje jedanaest godina postojanja i rada ove bečejske grupe koju čine Vladimir Gurjanov (pevač i gitarista), Arpad Serda (klavijature i vokal), Marko Vujkov (bas gitara), Srđan Kostić (bubnjevi), ali i želja članova benda da budu humani. Tokom humanitarne večeri nastupili su i dečji hor „Bubamare“ i muzička grupa „Pop Shot“ iz Vrbasa, prikazan je film o bendu „Fingerbang“, a na koncertu pored stalnih članova grupe nastupili su i Albert Kristić (perkusije), Tibor Sič (gitara), Bela Farkaš (saksofon) Atila Kočiš (alt saksofon), Tamaš Berze (truba), Ištvan Segi (tromblon) i deo članova Gradskog hora. Rođendansko slavlje ne bi bilo pravo bez rođendanske torte, ali je to bilo iznenađenje za članove benda, a organizovana je i aukcijska prodaja majica sa logoom „Fingerbanga“.\nU sportskom centru 1. aprila: Koncert za lečenje Erika Kalmara\nPrvog dana aprila u sportskom centru u Bečeju biće održan humanitarni koncert kako bi se prikupio novac za predstojeći tretman matičnim ćelijama za trinaestogodišnjeg Bečejca Erika Kalmara koji ima cerebralnu paralizu.\nGradsko pozorište: Humanitarni koncert\nU nedelju, 1. juna u sali Gradskog pozorišta s početkom u 20 časova biće održan humanitarni koncert folklora, na kom će nastupiti dečji ansambli kulturno-umetničkih društava iz opštine.\nUlaz je 100 dinara, a prihod od prodatih ulaznica namenjen je za pomoć ugroženima u Obrenovcu.


Agencija za bezbednost saobraćaja je u saradnji sa Upravom saobraćajne policije nastavila sa obukom pripadnika Saobraćajne policije, po Policijskim upravama, o pravilnoj upotrebi i značaju bezbednosnih sedišta za prevoz dece.\nDana 14. i 15. jula 2021. godine, u gradu Šapcu, 50 pripadnika Saobraćajne policije, Policijske uprave Šabac, imalo je priliku da se bliže upozna sa stanjem bezbednosti dece putnika u putničkim automobilima, vrstama, načinu montiranja, kontroli pravilno montiranih i značaju bezbednosnih sedišta za prevoz dece.\nIspred Agencije za bezbednost saobraćaja, Mirko Koković je upoznao pripadnike Saobraćajne policije o direktnim i indirektnim pokazateljima bezbednosti saobraćaja, odnosno u kojem procentu se deca propisno prevoze u putničkim automobilima, po lokalnim samoupravama, u okviru Policijske uprave Šabac.\nTakođe, predstavnik Uprave saobraćajne policije major policije Ivica Stanković je ukazao na značaj korišćenja bezbednosnog sedišta za prevoz dece. Pripadnike Saobraćajne policije je podsetio na kaznene odredbe Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima koje se odnose na nepravilno prevoženje dece u putničkim automobilima i pojasnio dileme u vezi kaznenih odredbi.\nS obzirom da istraživanja Svetske zdravstvene organizacije pokazuju da bi 70% dece, pogotovo nižih uzrasta, preživelo ili zadobilo lakše telesne povrede da su u trenutku saobraćajne nezgode bili adekvatno prevoženi u bezbednosnom sedištu, kao rezultat obuke očekujemo veću kontrolu propisnog prevoženja dece od strane pripadnika Saobraćajne policije, odnosno drastično smanjenje stradale dece u saobraćajnim nezgodama u putničkim automobilima na putevima na teritoriji Republike Srbije.


Kako se prijaviti na let | Aerodrom Nikola Tesla Beograd <!-— facebook open graph tags --> <!-— twitter card tags additive with the og: tags -->\nKako se prijaviti na let\nPo dolasku na naš aerodrom na let se možete prijaviti na šalterima obeleženim nazivom i logotipom izabrane avio-kompanije. Informaciju potražite na monitorima koji su raspoređeni u svim terminalima i na šalteru informacija u Terminalu 2.\nOtvaranje šaltera za prijavu na let:\n120 minuta pre poletanja aviona\n180 minuta pre poletanja aviona za Dubai, Dohu, Abu Dabi, Njujork i Tel Aviv\nNakon obavljene prijave na let dobićete kartu za ulazak u avion (eng. boarding pass) sa kojom odlazite do naznačenog izlaza (eng. gate).\nU cilju vaše bezbednosti, kontrola karata za ulazak u avion obavlja se pred ulazak u avion. Svaki putnik koji se ukrcava u avion obavezan je da ima kartu za ulazak u avion i lični dokument radi identifikacije, bez obzira na uzrast.\nPrijava za domaće letove\nPrijava na automatu\nU Terminalu 2 nalazi se deset automata na kojima se možete samostalno prijaviti na let.\nViše informacija u vezi sa mogućnostima korišćenja ove usluge možete dobiti u izabranoj avio-kompaniji.\nPrijavu na let putem interneta moguće je izvršiti na sajtu izabrane avio-kompanije ili po dolasku na naš aerodrom. U Terminalu 1 i prizemlju Terminala 2 nalaze se dva punkta sa uslužnim računarima, na kojima možete izvršiti prijavu na let i odštampati kartu za ukrcavanje.\nPrijava na let putem interneta kod određenih prevoznika vremenski je ograničena i ne može se izvršiti pred sam let.\nNa našem aerodromu postoji mogućnost da se prijavite na let putem mobilnog telefona. O mogućnostima korišćenja ove usluge raspitajte se u izabranoj avio-kompaniji.


I dalje značajne razlike u platama između žena i muškaraca – Objektivni\nPočetna/Ekonomija i biznis/I dalje značajne razlike u platama između žena i muškaraca\nI dalje značajne razlike u platama između žena i muškaraca\nSekcija žena Saveza samostalnih sindikata Srbije (SSSS) ukazala je danas na to da u Srbiji i EU i dalje postoje značajne razlike u nivou plata izmedju žena i muškaraca, te da je taj problem još više produbljen tokom krize sa pandemijom koronavirusa.\nSekcija žena je, uoči Medjunarodnog dana žena, 8. marta, pozvala srpsko i sva druga socijalno odgovorna društva da obezbede, osiguraju i podstiču jednakost tretmana i mogućnosti žena i muškaraca u svim oblastima, uključujući i učešće na tržištu rada, uslove rada, zapošljavanja i napredovanja u karijeri.\nSekcija je ukazala i da svi imaju pravo na jednaku platu za rad jednake vrednosti, što je priznato i Konvencijom o jednakim primanjima Medjunarodne organizacije rada.\nU saopštenju SSSS-a se navodi da su profesionalna, sektorska i vertikalna segregacija i potcenjivanje rada kojim se pretežno bave žene, strukturna pitanja koja značajno doprinose veličini razlika u platama medju polovima.\nOni su ukazali da se podcenjivanje rada, kojim se pretežno bave žene, može rešiti samo ako se primenjuju sistemi za ocenu posla bez rodne pristrasnosti i zasnovani na objektivnim kriterijima, koji omogućavaju uporedjivanje rada izmedju sektora u kojima dominiraju žene i muškarci.\nTakodje je ukazano da mere transparentnosti plaćanja, poput prava na traženje informacija o plati, obaveze izveštavanja o platama i revizije plata, povećavaju šanse za uspeh u pojedinačnom pravnom postupku protiv diskriminacije u platama.\nZbog svega ovoga, kako su zaključile predstavnice Sekcije žena, neophodno je doneti zakone koji će ojačati sprovodjenje principa jednake plate za radnice i radnike za jednak rad ili rad jednake vrednosti.


Diplomate traže kraj nasilja u Siriji\nHilari Klinton na današnjem skupu u Saudijskoj Arabiji\nAmerička državna sekretarka Hilari Klinton nastavlja posetu Saudijskoj Arabiji sastankom sa regionalnim diplomatama na kojem je glavna tema okončanje jednogodišnjeg nasilja u Siriji.\nSastanak prethodni sutrašnjem skupu 60 nacija, takozvanih "Prijatelja Sirije" u Turskoj, kojem će prisustvovati i sekretarka Klinton, i diplomate iz drugih zemalja koje podržavaju sirijske opozicione grupe.\nSjedinjene Države i dalje se protive naoružavanju sirijskih pobunjenika, što su predložile neke zemlje Persijskog zaliva. Umesto toga, zvanični Vašington radi na ujedinjavanju podeljenih opozicionih grupa i pronalaženju načina da dostavi humanitarnu pomoć u Siriju.\nPred sutrašnji samit u Istanbulu, ministar spoljnih poslova Turske Ahmet Davutoglu poručio je da mirovni plan, koji je sačinio međunarodni izaslanik Kofi Anan, predstavlja "minimum" onoga što Sirija mora da učini i to "hitno i bez odlaganja".\nU međuvremenu, portparol sirijskog ministarstva spoljnih poslova Džihad Makdesi rekao je da je pokušaj da se sruši sirijska vlada okončan, ali da Damask neće povući svoje trupe iz urbanih oblasti sve dok se ne obnovi stabilnost.


Srbiji treba novi koncept reformi\nAktuelno / Štampa / Srbiji treba novi koncept reformi\nMere Vlade za izlazak iz krize su dobre, ali nedovoljne. Srbiji potreban novi proces industrijalizacije. Privreda je prezadužena i zahteva niže obaveze i namete. Srbiji je potrebna proizvodnja za novo vreme i uslove, zaključeno na Biznis forumu na Kopaoniku\nModel razvoja Srbije, koji je važio do početka svetske krize, nije više održiv jer se u okviru njega od inostranih kredita finansirala potrošnja. Rastao je uvoz, a njega nije pratila proizvodnja. Zato je jedini izlaz u novoj koncepciji nacionalnog plana razvoja u kome će osnova poslovanja biti veća proizvodnja artikala koji se mogu prodati na stranom tržištu. U bližoj perspektivi taj izvoz mora da dostigne 50 odsto proizvodnje, a kasnije, ako hoćemo da budemo deo razvijenog sveta, on bi trebalo da bude 80 procenata. Nova ekonomska politika Srbije mora da donese rast bruto društvenog proizvoda od najmanje dva odsto godišnje. Međutim, sa takvim rastom neće biti povećanja plata i penzija. Za takve želje treba nam rast od četiri do šest procenata. To znači da su dosadašnje mere Vlade Srbije bile dobre, ali ipak nedovoljne za veći rast proizvodnje. Ovo je između ostalog konstatovano trećeg, završnog dana rada 17. Biznis foruma na Kopaoniku pod nazivom „Srbija posle krize: kako se pozicionirati u globalnoj ekonomiji koja izlazi iz krize“. Na Biznis forumu kome je prisustvovalo 450 učesnika iz zemlje i sveta, podneto je 80 radova. Privrednici su tražili veću makroekonomsku stabilnost, posebno stabilnost kursa dinara.\nPotpredsednica Privredne komore Srbije (PKS), Vidosava Džagić, je istakla da su slabosti u razvoju identifikovane, ali da se sporo prevazilaze. Među slabostima nalazi se nasleđena struktura privrede koja nije adekvatna današnjem vremenu. Srbiji je potrebna proizvodnja za novo vreme i nove uslove i zato bi na osnovu zahteva privrednika trebalo kreirati proizvodnju. Potrebne su nam i nove reforme u javnom sektoru, uz bolje korišćenje prirodnih resursa. Potpredsednica PKS posebno je istakla da u svetu danas ne postoji problem vlasništva, već problem upravljanja. Kada je reč o slabostima, one se nalaze u nerazvijenoj infrastrukturi i neravnomernom regionalnom razvoju. Ona je posebno ukazala da bi eventualna nova zaduživanja odvela zemlju u prezaduženost i podvukla da naš ekonomski sistem nije usklađen sa zahtevima privrede, a nemamo ni dovoljno potrebnih kadrova.\nPo rečima potpredsednice PKS, srpska industrija je slaba i nerazvijena, visoko zavisna od uvoza i priliva stranog kapitala, pa ne može da odgovori na izazove globalizacije i globalne ekonomske krize. Posledice ekonomske krize su samo ogolele sve strukturne probleme srpske industrije, neizgrađenog ambijenta poslovanja i neefikasnog procesa privatizacije, istakla je Vidosava Džagić. Sve ovo ukazuje na neophodnost pokretanja novog procesa industrijalizacije, kao uslova ekonomskog rasta i razvoja privrede i kao jednog od važnih elemenata u smislu približavanja EU, gde je prerađivačka industrija najvažnija grana privrede. Dakle, moramo biti spremni da upravljamo promenama, ako hoćemo što pre ostvarimo naše planove, a to je članstvo u STO i EU.\nPredsednik Regionalne privredne komore Novi Sad, mr Dragan Lukač, je istakao da je Srbiji potreban novi nacionalni plan koji će biti u funkciji, a ne samo na papiru. Prema mišljenju predsednika Privredne komore Beograda, mr Milana Jankovića, mi moramo da stvorimo izvoznu privredu i približimo nerazvijeni jug i razvijeni sever. Naše prednosti su u uslugama, energetici i poljoprivredi. Novac za razvoj moramo ulagati u grane koje će najpre doneti novu vrednost.\nU vremenu koje je pred nama sigurnu budućnost imaće zemlje koje mogu da obezbede dovoljno hrane i dovoljno vode, naveo je profesor beogradskog Ekonomskog fakulteta, Milan Lončar. To uslovljava i rast populacije na Zemlji, na osnovu koga se vidi da će 2050. godine biti više od devet milijardi stanovnika, pa će najveći problem biti da se obezbedi dovoljno hrane za toliki broj ljudi. Srbija ima velike šanse da proizvodi baš ono što svetu nedostaje, a to su hrana i voda, jer ima prirodne mogućnosti, znanje i kadrove.


dijalog Arhive - Srbija Vesti\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin poručio je amerikom ambasadoru u Srbiji Kristoferu Hilu, reagujući na njegov današnji intervju, da će „Srbija ići svojim putem, a ambasador (Hil) neka upravlja onima koji mu to dopuštaju“. „Srbija je slobodna i uspešna zemlja i ne treba da se opredeljuje ni za koga osim za sebe. A ako je […]\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Petar Petković izjavio je u Briselu da ni današnja runda dijaloga nije donela rezultat jer Priština odbija sve predloge. Posle nove runde dijaloga Beograda i Prištine uz posredstvo EU, Petković je rekao da se on danas nije sastao sa glavnim pregovaračem Prištine Besnikom Bisljimijem, „između ostalog i […]\nRSE: Propao pokušaj Brisela za sastanak pregovarača Beograda i Prištine\nGlavni pregovarači Beograda i Prištine nisu se sastali u utorak u Briselu, bez obzira na nastojanje evropske strane da organizuje zajednički susret. Kako je danas preneo Radio slobodna Evropa (RSE), od tog sastanka je zavisilo da li će evropski posrednici organizovati susret kosovskog premijera Aljbina Kurtija (Albin) i predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Lideri su se […]


Otišao političar dijaloga i kompromisa (foto) – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Politika/Otišao političar dijaloga i kompromisa (foto)\nSARAJEVO – U zgradi Parlamentarne skupštine BiH u Sarajevu danas je održan komemorativni skup povodom smrti zamjenika predsjedavajućeg Doma naroda parlamenta BiH i predsjednika Stranke demokratske akcije Sulejmana Tihića.\n„Iza Sulejmana Tihića ostaje snažnija BiH za koju se on svesrdno borio cijelog života“, rekao je Izetbegović.\nPredsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Dragan Čović smatra da je otišao čovjek dijaloga,kompromisa i velikog srca.\n„I za vrijeme svoje teške i duge bolesti on se brinuo za budućnost BiH i njenih građana, u šta sam se lično uvjerio kada sam ga posjetio u njegovoj kući u Šamcu“, rekao je Čović.\nZamjenik predsjedavajućeg Doma naroda Staša Košarac podsjetio je da je Tihić, koji je obavljao funkcije člana Predsjedništva BiH, potpredsjednika Narodne skupštine Republike Srpske, predsjednika SDA BiH bio „dobar čovjek, što nije bilo lako u lošim vremenima kakva su bila u BiH u posljednje dvije decenije“.\n„Sulejman Tihić je bio jedan od rijetkih političara u BiH kojeg su svi slušali, pa čak i oni koji se nisu slagali sa njegovom politikom“, naveo je Košarac.\nGovoreći o Tihićevom životu i djelu,potpredsjednici SDA Asim Sarajlić i Adil Osmanović oprostili su se od predsjednika stranke riječima da odlazi čovjek koji je uvijek drugim ljudima prvi pružao ruku.\nispracaj kompromis politicar sahrana sulejman tihic\nZdružena antiteroristička vježba „Drina 2016“


Nacionalni konsultativni sastanak na temu “Mladi u ruralnim sredinama” | Mreža za ruralni razvoj Srbije - Ruralna mreža\nNacionalni konsultativni sastana...\nNacionalni konsultativni sastanak na temu “Mladi u ruralnim sredinama”\nDana 13.12.2017 godine u Beogradu održan je nacionalni konsultativni sastanak na temu “Mladi u ruralnim sredinama”. Na sastanku su prisustvovali predstavnici krovnih organizacija mladih na nacionalnom nivou (Srbija za mlade, Nacionalna asocijacija kancelarija za mlade, OSSI…), predstavnici organizacija mladih iz seoskih sredina, SKGO, kao i predstavnici Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nSastanak je organizovan u okviru projekta "ALTER - Aktivne lokalne teritorije za ekonomski razvoj ruralnih područja" koji finansira Evropska unija, u okviru aktivnosti “Uspostavljanje direktne saradnje i dijaloga OCD i javnih institucija kako bi se uticalo na kreiranje politike i stvaranje konkretnih promena u održivom socio-ekonomskom ruralnom razvoju”. Projekat na nacionalnom nivou sprovodi Mreža za ruralni razvoj Srbije.\nNa sastanku su prezentovani problemi mladih u ruralnim sredinama koji su evidentirani u neposrednom razgovoru sa mladima na terenu kao i konkretni predlozi za prevazilaženje ovih problema. Predstavnici organizacija mladih su prezentovali svoje organizacije i projekte koji doprinose afirmaciji položaja mladih u ruralnim sredinama.\nSKGO je prezentovao mere podrške mladima na lokalnom nivou dok su predstavnici Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede predstavili mere podrške mladima kroz nacionalni program i IPARD.


"Luka Novi Sad" dobija novu opremu za još brži rad - U novembru oboren rekord u pretovaru robe - Pluton Logistics\n8. decembra 2014. 1. maja 2017. marko\tDunav blokovi, Luka Beograd, Luka Novi Sad, Vodevojvodine, Александар Милованчев\nDirektor „Luke Novi Sad“ Aleksandar Milovančev izjavio je da je u toj luci u novembru ove godine ostvaren apsolutni rekord u količini pretovarene robe od 152.478 tona. Milovančev je, na konferenciji za novinare, istakao da nikada ranije u istoriji luke nije postignut ovako visok mesečni rezultat, te da je dosadašnji rekord bio 143.315 tona, ostvaren u junu 2012. godine.\n– Očekujemo da će konačni rezultat pretovara robe na kraju godine biti veći od 900.000 tona. Do kraja novembra pretovareno je oko 850.000 tona, što je za 100.000 više od ukupnog prošlogodišnjg pretovara koji je iznosio 748.236 tona – rekao je on.\nKako je naveo, unapređenje i poboljšanje poslovanja „Luke Novi Sad“ rezultat je napora koji su uloženi u poboljšanje uslova rada i povećanja kapaciteta. Kao posebno značajno, Milovančev je naglasio završetak izgradnje novog vertikalnog keja, koji je omogućio da treći levak radi punim kapacitetom, da je obala luke obeležena „Dunav-blokovima“, što je po propisima JP „Vodevojvodine“, te da je uvedena nova računarska mreža, opremljen novi teretni ulaz za rasute terete i da je obnovljena i uređena signalizacija i saobraćajnice u krugu same luke. Milovančev je najavio da će naredne nedelje biti otvoren novi deo luke, koji će značajno doprineti smanjenju vremena pretovara robe.\n– Biće otvoren novi deo luke u kome je postavljena nova sonda za automatsko uzorkovanje, koja će ubrzati pretovar i omogućiti eliminisanje vozila sa eventualno nekvalitetnom robom bez stvaranja gužve – rekao je Milovančev, dodajući da će to smanjenje vremena pretovara, zahvaljujući pomenutoj sondi, biti značajno. Dajući primer koliko je veliki rezultat u pretovaru robe ostvaren u novembru, on je pomenuo da je „Luka Beograd“, prema njegovim saznanjima, za celu godinu izvršila pretovar oko 200.000 tona, dok je „Luka Novi Sad“ samo u novembru pretovarila pomenutih 152.478 tona.\nPrema njegovim rečima, „Luka Novi Sad“ će i ubuduće poboljšanjem sopstvenih kapaciteta raditi na povećanju pretovara, a ovo je inače i jedina luka u Srbiji koja je ostala u državnom vlasništvu. Milovančev veruje da će menadžment uspeti da u inostranstvu pronađe zainteresovanog partnera za javno privatno partnerstvo u „Luci Novi Sad“.\n← „Železnice Srbije“ beleže sve veći transport ka lukama „Pirej“, „Rijeka“, „Burgas“ i „Bar“\nIzvoz će biti udvostručen – „Fresenius Medical Care“ otvorio novu fabriku u Vršcu →\n7. juna 2021. 7. juna 2021. Milica Milosavljevic\n18. aprila 2019. 19. aprila 2019. marko


Ubrzajte svoj put do jezičke kompetentnosti\nJedan-na-jedan individualni kursevi kombinuju sve prednosti dokazane Berlitz Metode® sa prednostima samostalnog individualnog rada sa predavačem. Nastava se odvija na ciljanom jeziku, a naši predavači Vam pomažu da prevaziđete sve prepreke, navodeći Vas da govorite najmanje 50% vremena. Imate potpunu fleksibilnost da odaberete kada će se časovi održavati i koliko će kurs trajati. Uz pažnju privatnog instruktora Vaša motivacija se održava na maksimalnom nivou, što doprinosi brzom dostizanju Vaših ciljeva učenja.\nPrednosti jedan-na-jedan individualnih kurseva\nPosebno-osmišljen jedan-na-jedan program učenja jezika\nPosvećeni i kvalifikovani predavači koji su izvorni govornici\nMaksimalna fleksibilnost u odabiru rasporeda, lokacije i dužine trajanja kursa\nKurs jezika oblikovan prema Vašim potrebama\nBerlitz predavači biraju nastavni materijal za kurs na osnovu Vaših navedenih ciljeva, utvrđenih na početku kursa. To Vam omogućava da učite da govorite u okruženju koje odražava Vaša iskustva iz realnog svijeta. Osnova ove metode je da Vam izgradi samopouzdanje koje je potrebno da biste govorili novi jezik i izvan časova. Plan Vašeg kursa je fleksibilan i prilagođen Vama, što Vam olakšava da pohađate časove jezika kada god ste u mogućnosti. Bez obzira koji nivo znanja imate na početku kursa, nakon samo nekoliko nedjelja ćete vidjeti napredak.\nUz Berlitz rješenja nastava jedan-na-jedan Vam pomaže da lako steknete samopouzdanje u svoju sposobnost da komunicirate na novom jeziku. Obratite se Berlitz centru da biste dobili više informacija i prijavite se na jedan od naših individualnih kurseva već danas.


Potpisani ugovori o nabavci 244 nova autobusa za GSP „Beograd”| Grad Beograd\nPotpisani ugovori o nabavci 244 nova autobusa za GSP „Beograd”\nZamenik gradonačelnika Beograda prisustvovao je danas potpisivanju dva ugovora o isporuci 244 solo niskopodna autobusa koje je JKP GSP „Beograd” potpisalo sa turskom kompanijom BMC iz Izmira i kineskom kompanijom „Higer” iz grada Sudžou.\nDogađaju su prisustvovali i gradski sekretar za javni prevoz Jovica Vasiljević, direktor Odeljenja za inostrano tržište firme „Higer” Jiang Haifeng i zastupnik ove firme u Srbiji Aleksandar Tomašević.\nPrvi ugovor o isporuci 70 novih niskopodnih solo autobusa proizvođača BMC potpisali su v.d. direktora GSP „Beograd” Radiša Momčilović, direktor firme MNP „Promet” Nenad Filipović i zastupnici Lizing kuće „S-Leasing d.o.o.” (deo Erste grupacije u Srbiji) Bojan Vračević i Vuk Vučević. Drugi ugovor o isporuci 174 nova niskopodna solo autobusa potpisali su Radiša Momčilović i zamenik direktora Odeljenja za inostrano tržište kompanije „Higer” Zhang Hui.\nVesić je istakao da je današnji dan veliki za Grad Beograd i javni prevoz, jer su potpisana dva ugovora na osnovu kojih će grad i gradsko saobraćajno preduzeće dobiti u narednih pet meseci 244 nova autobusa.\n– Ovo je najveća pojedinačna nabavka autobusa koja je realizovana u poslednjih nekoliko decenija u našem gradu. Veoma sam zadovoljan što sam svoje obećanje koje sam dao predstavnicima sindikata i radnicima gradskog preduzeća održao i da će ove godine GSP obnoviti svoj vozni park – rekao je zamenik gradonačelnika.\nOn je naglasio da se prilikom ove nabavke insistiralo da autobusi budu dostavljeni što pre, s obzirom na stanje u kome se nalazi ovo preduzeće.\n– Ugovor je podeljen u dve partije. U prvoj se navodi da će 70 autobusa turske kompanije biti isporučeno u roku od 60 dana i stizaće sukcesivno. Drugi ugovor koji navodi 174 nova autobusa kineske kompanije biće isporučena sukcesivno u roku od 160 dana – rekao je Vesić i dodao da se nada da će većina ovih autobusa biti na beogradskim ulicama do septembra.\nVesić je rekao da je imao sastanak sa kineskom kompanijom „Jin Long” koja je kupila „Ikarbus”. Ova kompanija će proizvoditi električne autobuse i nastaviti proizvodnju dizel autobusa.\n– Dogovor koji smo postigli jeste da Grad Beograd do kraja godine kupi 50 zglobnih autobusa od „Ikarbusa”, a plan je da u prva dva meseca sledeće godine kupimo još 50 zglobnih i 30 električnih autobusa, kako bismo osim jedne zelene električne linije, imali još jednu liniju 31 koja će biti samo sa električnim autobusima – najavio je zamenik gradonačelnika.\nOn je rekao da ukupno 100 zglobnih i 30 električnih autobusa od „Ikarbusa” znači da će u ovom periodu sledeće godine, zajedno sa ovom nabavkom, na ulicama grada biti 374 nova autobusa.\n– Posebno smo ponosni na to što ćemo u periodu od godinu dana imati skoro 400 novih autobusa, što se nije dogodilo poslednjih nekoliko decenija. Mi ćemo nastaviti da ulažemo u ovo preduzeće, ali je neophodno da se sprovede kampanja da prodaja karata bude povećana – rekao je Vesić.\nPrema njegovim rečima, od 700 hiljada zaposlenih, trenutno njih 114 hiljada kupuje mesečne karte, a kada bi još 100 hiljada ljudi u Beogradu kupovalo mesečnu kartu, svake godine mogli bismo da kupimo 168 novih autobusa.\n– Ugovori su veliki iskorak za Grad Beograd i prvi put smo posle 2013. godine uzeli kredit u iznosu od 35 miliona evra, od čega je ova nabavka realizovana. U međuvremenu vraćeno je 600 miliona evra duga koji je napravila prethodna vlast. Ovaj kredit je pametna investicija i investiran je u veoma važnu stvar za naš grad. Ove godine planiramo da vratimo 38 miliona evra zaostalog kredita iz budžeta grada – rekao je on i dodao da je sve u skladu sa fiskalnom politikom grada.\nRadiša Momčilović rekao je da nabavka novih autobusa ima strateški značaj jer će se stvoriti uslovi da to preduzeće u narednom periodu ostvaruje znatno više kilometara u saobraćaju, odnosno znatno veći prihod od osnovne delatnosti.\n– Naše preduzeće od 1. januara ima novi model ugovora sa osnivačem, prema kome naš prihod isključivo zavisi od broja ostvarenih kilometara u saobraćaju – rekao je on i istakao je da će novim autobusima biti značajno poboljšan kvalitet prevozne usluge u gradu, te da će samim tim i korisnici javnog prevoza biti zadovoljniji.\nBojan Vračević rekao je da je zadovoljstvo biti partner u projektima koji doprinose poboljšanju kvaliteta života građana Beograda i cele Srbije.\n– Ovo je sigurno jedan od takvih projekata. Čestitam Gradu Beogradu na novim autobusima i nadam se da ćemo imati prilike još da sarađujemo na zadovoljstvo građana – rekao je Vračević.\nZhang Hui je rekao da je firma „Higer” jedan od najvećih proizvođača autobusa u svetu i da ima 5.000 zaposlenih, te da je čast što su odabrani za nabavku autobusa za GSP „Beograd”.\n– Daćemo sve od sebe da obezbedimo najbolje moguće autobuse za građane Beograda –istakao je Hui.


Putna apoteka – Šta spakovati od lekova na putovanje tokom zimskih meseci – Galenika\nKako se nalazimo u periodu kada, osim aktuelnog korona virusa, organizam možemo oslabiti i brojnim drugim virusima, poželjno je da na putovanju o njemu brinemo na nešto specifičniji način nego što to činimo u regularnim uslovima.\nZimski meseci donose brojne prehlade, grip, suvu i ispucalu kožu, a budući da je period slava, i jaku i začinjenu hranu. Ukoliko sve to prenesete na putovanje, stanje u vašem organizmu može biti još gore. S toga je bitno da pametno organizujete svoju putnu apoteku, kao i lekove, vitamine i dodatke ishrani koje ćete poneti sa sobom na vaš zimski odmor. Bez obzira da li putujete na planinu ili u neku evropsku prestonicu, hladni dani sa sobom donose brojne nelagode, s toga, prilikom pakovanja, ponesite određenu zaštitu i rešite sebi potencijalne probleme, kako vas na samom putovanju ne bi dodatno bolela glava.\nBez obzira da li putujete na planinu ili u evropski grad, obaveno se pre putovanja informišite o stanju pandemije u zemlji u koju putujete. Svedoci smo da se situacije menjaju iz dana u dan, pa se tako i uslovi ulaska i boravka u zemljama Evrope i sveta često menjaju. Kako ne biste imali nekih neprijatnosti i nepredviđenih problema koje izazivaju promenjeni uslovi boravka u nekoj zemlji, unared se informišite o svemu na zvaničnom sajtu ministarstva spoljnih poslova, www.mfa.gov.rs.\nŠta spakovati od lekova za zimsko putovanje\nNek prehlada bude ko rukom odnesena\nBez obzira da li putujete na topliju ili hladniju destinaciju, u zimskim mesecima, kijavica, grip, prehlada, deo su naše svakodnevice. Kako bismo sprečili neprijatnosti poput temperature, curenja nosa, bolova u mišićima, obavezno je da u putnu apoteku spakujemo Defrinol forte, koji se na najbrži način izbori sa navedenim problemima. Lek koji se može koristiti za iste simptome, ali i za glavobolju, menstrualne i druge bolove, lek je koji ja lično uvek imam i u kućnoj i u putnoj apoteci. Paracetamol je bio jedan od mojih glavnih saveznika tokom korona virusa, a redovan mi je saveznik i na putovanju.\nSvarite ukusnu prazničnu hranu\nUkoliko ste planirali da se uputite na neki advent ili božićni market ili u neku evropsku prestonicu, sasvim je sigurno da ćete na ovom putovanju biti u prilici da probate najrazličitije specijalitete od mesa, krompira, testa. Božićni kolači u svim gradovima evrope mirisni su i začinjeni, mame sve posetoce, ali nisu najbolji izbor za naše stomake i crevnu floru. U kombinaciji sa jakom uličnom hranom i kuvanim vinom, koje dominira na svakom ćošku i sa svake tezge, svom organizmu možemo učiniti medveđu uslugu, nahraniti ga, a potom i izazvati brojne stomačne probleme. Kako biste lakše svarili svu hranu iz restorana i sa uličnih tezgi, poželjno je da u svojoj putnoj apoteci imate Digestal, koji će se umesto vas pobrinuti da vaše putovanje protekne bez većih stomačnih tegoba.\nOsim spomenute jake hrane, koju naš organizam ne može jednostavno i lako svariti, desiće nam se i da ta hrana i piće koje konzumiramo s uličnih tezgi, izazove dijareju. S toga, u putnoj apoteci, mora se naći i probiotik. Do skoro je moj omiljeni probiotik bio Flonivin plus, međutim, od skoro u mojoj putnoj apoteci se nalazi Flonivin Bulardi, sa cinkom i vitaminom D3.\nZaštitite svoju kožu od hladnog vremena\nNa svim zimskim putovanjima smo izloženi hladnom vremenu, bilo da smo na planini ili u nekom evropskom gradu. Kako je koža u zimskim mesecima poprilično osetljiva i vrlo brzo reaguje na hladan vazduh, te biva suva i ispucala, najbolji način zaštite, osim regularnih krema koje koristitie, poželjno je, da je, nakon tuširanja negujete i Pantenol penom, koja će zasigurno vašu kožu nahraniti i potom zašititi od daljeg isušivanja. Ukoliko ste planirali da svoje putovanje, većim delom provedete u šetnji ili na ski stazi, ovaj vid zaštite je preporučljiv, a osim na putovanju, Pantenol pena, posebno u zimskim mesecima, može biti vaša rutina u nezi kože.\nIzbegnite mučnine tokom putovanja\nUkoliko ste, kao ja, osoba kojoj smetaju velike krivine i ukoliko vam putovanje, odnosno vožnja po planini izaziva mučninu, morate unapred razmišljati kako da se iste rešite. Meni se kao najbolje rešenje pokazao Dimigal, koji je sada sastavni deo moje putne apoteke, svaki put kada krećem na putovanje na kome znam da me očekuju velike krivine i neravan teren, budući da je to nešto što meni izaziva nelagode. Bez obzira na godišnje doba, Dimigal je definitivo u mojoj putnoj apoteci, na svakom putovanju.\nOralna higijena na putovanju\nKako godnama radim turističke autobuske ture, nailazila sam na brojne probleme kada je higijena u pitanju. Često zbog nedostatka vremena, pred i posle noćne vožnje, nemam dovoljno mogućnosti da adekvatno brinem o svojoj oralnoj higijeni. U neko skorije vreme, otkrila sam Hibideks, koji služi kao instant rešenje umesto pranja zuba. Ukoliko na putovanju nisam u mogućnosti da operem zube, do dolaska u hotel, taj problem mi rešava Hibideks. I danas, bez obzira na godišnje doba i bez obzira na koje putovanje idem, on je sastavni deo moje putne apoteke.\nOjačajte organizam vitaminima\nNaravno, hladno vreme znatno utiče na organizam, koji postaje manje otporan na brojne viruse, prehlade i grip. Da do istih ne bi došlo, pre puta je potrebno da organizmu damo brojne vitamine, koji su često usled brzog tempa života, van naše redovne ishrane. Najviše volim da vitanime unesem kroz jednu tabletu, koju lako mogu spakovati i u putnu apoteku. S toga se u mom koferu, a i u mojoj kući uvek može naći kompleks vitamina Oligovit 20.Kako biste sebi olakšali putovanje i potencijalno sebi unapred rešili problem, poželjno je da pre putovanja napravite spisak svih lekova, vitamina, minerala i dodataka ishrani koji se moraju naći u vašoj putnoj apoteci, bilo da putujete preko zime ili u letnjim mesecima. Šta je to što je neizostavan deo vaše putne apoteke na zimskom putovanju i da li ste nekada bili u situaciji da u stranoj zemlji ne možete naći adekvatan lek za vaš problem?\nObjavljeno: 10. Dec. 2021.


48. BITEF - Prošlost je sada\n48. BITEF – Prošlost je sada\nBeogradski Internacionalni Teatarski Festival – BITEF biće održan po 48. put, u periodu od 20. do 30. sepetembra. Ovogodišnji BITEF održaće se pod sloganom „Prošlost je sada“, a osnovno polazište u razmišljanju selektora BITEF-a, Jovana Ćirilova i Anje Suše, bila je stogodišnjica od izbijanja Prvog svetskog rata, datum koji se širom cele Evrope obeležava, naročito u polju kulture.\n„Pred nama je izdanje Bitefa koje traži aktivnu političku i društvenu participaciju umetnika i publike, koje ne nudi laku zabavu baš kao ni lak zaborav, koje problematizuje politike pamćenja u kontekstu kreiranja nacionalnih i drugih identiteta, predstavljajući nam teatar koji poziva i obavezuje na buran i do kraja neizvestan dijalog između umetnosti i ljudske zajednice“, navodi se u saopštenju selektora BITEF-a.\nKao i prethodnih godina, BITEF i ove godine nudi bogat prateći program. U okviru segmenta Bitef na filmu, publika će od 23. do 25. septembra moći da pogleda filmove „Vrt Finci-Kontinijevih“, „Netrpeljivost“, „Sumrak bogova“, „Okupacija u 26 slika“ i jedan film iznenađenja, na staroj adresi, u Kosovskoj ulici.\nProgram Bitef Polifonija, koji ove godine zaokružuje 15. godinu istraživanja i predstavljanja kreativnih i participativnih projekata i predstava koji se stvaraju kroz procese razmene među učesnicima i sa publikom, biće otvoren 21. septembra i biće posvećen nosiocima prve Polifonije, njihovom delovanju danas, i učesnicima u ovogodišnjem programu.\nPosetioci BITEF-a će ove godine imati priliku da učestvuju i u diskusijama „Arheologija nasilja u XX veku“, koja se bavi nekim od fenomena koji su definisali XX vek u istorijskom, kulturološkom i društveno-političkom smislu, kao i u diskusiji koju organizuje Hartefakt fond „Istorija i umetnost: antinomski par“, koja preispituje ulogu umetničkih i kulturnih stvaralaca u kreiranju nove društvene stvarnosti u regionu Balkana.\nU okviru BITEF-a odvijaće se B_Tour festival, u saradnji sa istoimenom berlinskom organizacijom i organizacijom 80|10 iz Beograda, kao i After Ten program, gde će publika imati prilike da se druži sa učesnicima i gostima festivala.\nProgram 48. BITEF-a\n20. septembar 20:00\ntrajanje: 1h 30’ Dom omladine Velika sala Montažstroj, Zagreb, Hrvatska\n21. septembar 19:00\ntrajanje: 4h 10’ (sa pauzom) Beogradski sajam Hala 3 Novi teatar, Varšava, Poljska\n22. septembar 19:00\ntrajanje: 3h 45’ (sa pauzom) Srpsko narodno pozorište, Novi Sad\nScena „Jovan Đorđević” Litvanski nacionalni dramski teatar, Vilnijus, LitvanijaTadeuš Slobodjanek\n23. septembar 20:00\ntrajanje: 3h Srpsko narodno pozorište, Novi Sad\nScena „Jovan Đorđević” Per. Art, Novi Sad i TkH, Beograd, Srbija\nAutori: Ana Vujanović i Saša Asentić Nove pozorišne tendencije\ntrajanje: 1h 20’ Narodno pozorište u Beogradu Velika scena Korina Majer i Kazerne Bazel, Švajcarska\n25. septembar 20:00\ntrajanje: 1h 20′ prostor će biti naknadno objavljen Krezinger i Dura, Berlin, Nemačka\nBOJNO POLJE SEĆANJA 1914/ 2014\ntrajanje: 3h Narodno pozorište u Beogradu Velika scena Per. Art, Novi Sad i TkH, Beograd, Srbija\n26. septembar 18:00\ntrajanje: 1h 35’ Bitef teatar Hartefakt fond, Bitef teatar, Beograd, Srbija\n26. septembar 20:00\ntrajanje: 2h 45’ Jugoslovensko dramsko pozorište\nScena „Ljuba Tadić” Jugoslovensko dramsko pozoriste, Beograd, Srbija\n27. septembar 20:00\ntrajanje: 1h 45’ Bitef teatar Hartefakt fond, Bitef teatar, Beograd, Srbija\n27. septembar 18:00\ntrajanje: 1h 30′ prostor će biti naknadno objavljen Novosadsko pozorište, Novi Sad, Srbija\n28. septembar 18:00\ntrajanje: 55’ Narodno pozorište u Beogradu\nVelika scena HKD teatar Međunarodni festival malih scena, Rijeka, Hrvatska\n29. septembar 20:00\ntrajanje: 1h 30’ Bitef teatar Slovensko narodno gledališče Drama Ljubljana, Slovenija\n30. septembar 20:00\nScena „Ljuba Tadić” Talia teatar, Hamburg, Berlin\n« Vukov sаbor\n21. Međunarodni festival pozorišta za decu u Subotici »


ŠTARK - Napolitanke sa ukusom ruma\nNapolitanke sa ukusom ruma\nSladak i ukusan proizvod koji generacijama podstiče maštu sada i sa ukusom ruma\nŠtarkove čuvene napolitanke uvek su bile omiljeni slatkiš mnogih generacija. Pored tradicionalnih ukusa u kojim uživamo decenijama unazad, Štarkove nove napolitanke sa rumom nas svojim ukusom vode na nezaboravno putovanje u svet avantura.\nNapolitanke sa rumom predstavljaju nam poziv za opuštanje i trenutke slatke dokolice. Svakodnevne obaveze i poslovi kojima smo zaokupljeni ne ostavljaju dovoljno prostora da se posvetimo sebi. Za sve one koji za trenutak žele da osete poslasicu sa upečatljivim ukusom, koja je najlepša kada se jede u dobrom društvu,Štark je pripremio nove napolitanke prelivene čokoladom vrhunskog kvaliteta sa ukusom ruma.\nMožete ih konzumirati uvek i svuda. Svaki trenutak može biti lepši kada je zaslađen napolitankama. Na pauzi na poslu ili u porodičnoj atmosferi, one su uvek jednako privlačne. Traže da ih jedete u paru jer tada je svaka napolitanka uvek slađa! Podelite ih sa ljudima do kojih vam je stalo i zajedno uplovite u svet nezamenljivih Štark ukusa.\nNeto: 180 g / 6.3 oz


Promenimo naziv Sarajevske ulice u "Bečka ulica" - Peticije.online\nPromenimo naziv Sarajevske ulice u "Bečka ulica"\nIako ja lično smatram Sarajevo prijateljskim gradom, ukoliko dodje do promene naziva te centralne i veoma značajne ulice u Beogradu, ona bi trebalo da nosi ime po Beču.\nBeč je jedan od retkih gradova koji je i pored istorijskih nesuglasica jedan od svojih velelepnih trgova i četiri ulice koje ga okružuju nazvao po Beogradu. U Beču su Srbi najbrojniji strani državljani a znatno je veći broj stanovnika sa srpskim poreklom. Bečke univerzitete pohadja hiljade studenata iz Srbije dok je nostrifikacija srpskih univerzitetskih diploma olakšana bilatelarnim sporazumom . Srpska dijaspora iz Beča svakodnevno doprinosi ekonomskom rastu Srbije kupovinom nekretnina i drugim ulaganjim u srpsku privredu.\nVan Srbije ne postoji grad koji je prema Beogradu susretljiviji od Beča, iz tog razloga ako dodje do promena naziva ulica predlažem da Beč preuzme Sarajevsku ulicu. Ako pak ne dodje, bilo bi lepo da neka od beogradskih ulica dobije tu čast.\nNikola Bunčić Kontaktirajte autora peticije\nPotpisivanjem, ovlašćujem Nikola Bunčić da preda moj potpis onima koji imaju moć odlučivanja po ovom pitanju.


Masovne grobnice su dokaz zločina\n26. novembar/studeni, 2005.\nMasovne grobnice su nasleđe koje će nositi generacije u Srbiji sve dok se ne sazna potpuna istina, izjavila je u Prištini Nataša Kandić, direktorka Fonda za humanitarno pravo. Na konferenciji “Nestala lica na Kosovu”, u organizaciji Fonda, Kandić je kazala da je, radi žrtava i budućnosti, neophodno da počinioci odgovaraju za svoje zločine.\nPrema podacima Fonda, na Kosovu se trenutno kao nestalo vodi još 2.488 lica, od toga 1.785 Albanaca, 538 Srba i 165 pripadnika ostalih manjina. Istovremeno, podaci govore da je u masovnim grobnicama u Srbiji pronađeno ukupno 836 tela ubijenih Albanaca, a da su od tog broja do danas porodicama predata 632 tela. A kada je reč o ubijenim Srbima i drugim nealbancima, do danas su pronađena i identifikovana 153 tela:\nMasovne grobnice su u Srbiji otkrivene nakon smene Miloševićevog režima, tada smo saznali za Batajnicu, Perućac i Petrovo selo. Tada su počele ekshumacije, kaže Nataša Kandić:\n“U Batajnici su nađena tela koja su u velikom stepenu bila uništena, znači bila su izložena vatri. Nađena su tela koja su, od prelaska teških mašina preko njih, bila u delovima, nađena su tela koja pokazuju da su neki pre nego što su doneti u te masovne grobnice verovatno bili negde zatvoreni.”\nPrema rečima direktorke Fonda za humanitarno pravo, identifikacija tela je pokazala da su kosovski Albanci ubijani uglavnom grupno, zatim sahranjivani, a potom su ta tela iskopavana i prenošena u Srbiju. To se najviše dešavalo u Meji kod Đakovice, Suvoj Reci, Vučitrnu, Glogovcu i još nekim mestima. Kandić je izjavila kako je jedino u vezi sa zločinom u Suvoj Reci pravda možda zaodovljena, jer je u Beogradu uhapšeno devet policijaca, od kojih je šest aktivno, a kojima će se suditi za ratni zločin:\n“Znači, masovne grobnice u Srbiji pokazuju šta se ovde događalo za vreme NATO bombardovanja i to je nešto što jeste nasleđe koje će nositi generacije u Srbiji, sve dok se ne razjasni i poslednji slučaj.”\nPrema rečima Nataše Kandić, neophodno je saznati istinu o ubijanjima koja su se dešavala i posle juna 1999. godine, kada su žrtve najčešće bili Srbi:\n“Nisam očekivala da će neki Albanci uzeti pravdu u svoje ruke i moje duboko uverenje je da među onima koji su odgovorni za nestanak, otmice i kidnpovanja Srba, da to nikako nisu oni koji su žrtve, to su neki drugi ljudi koji su smatrali da dolazi njihovo vreme i da će na taj način dokazati svoj patrotizam prema Kosovu.”\nNa konferenciji je istaknuto kako je radi žrtava i budućnosti neophodno da se otkrije šta se tačno dogodilo, te da počinioci odgovaraju za svoje zločine. U skladu s tim, Kandić je predložila i formiranje Međunarodne komisije za žrtve.\nInače, na konferenciji je došlo do manjeg incidenta. Naime, jedan od učesnika, publicista Nusret Plana, je otužio prisutnog Milorada Spasića, inače člana porodice nestalih, da je kao pripadnik srpske policije počinio zločine na Kosovu, te da ima video kasetu kojom to može i da dokaže. Nakon toga je Spasić kazao kako je nevin i da je već 13 godina u penziji, a da će svako ko ima nešto protiv njega to morati da dokaže na sudu. Potom je sin prozvanog Milorada Spasića, Simo Spasić, inače predsednik Udruženja porodica nestalih i ubijenih Srba sa Kosova, kazao da svi koji su počinili zločine, bez obzira na njihovu veru i naciju, treba da se nađu u Hagu.


BDZ traži od policije da obavještava javost o toku istrage u slučaju Ajdinović - SPP - Stranka pravde i pomirenja\nBošnjačka demokratska zajednica šokirana je događajem od utorka 4. 06. 2013. godine kada je na pragu sopstvene kuće u naselju Lug u Novome Pazaru u prisustvu porodice i naočigled komšiluka ubijen ugledni novopazarski privrednik Enes Ajdinović.\nBošnjačka demokratska zajednica upućuje hatarnamu porodici Ajdinović i saosjeća u njihovoj tuzi i žalosti za izgubljenim ocem, mužem, bratom, rođakom i prijateljem kakav je bio rahmetli Enes Ajdinović. Praznina koju oni osjećaju podjednako se proteže na cijeli Novi Pazar i Sandžak koji je izgubio jednog velikog humanistu, sportistu, patriotu i uglednika. Da mu je vječni rahmet i da ga Uzvišeni Allah uvede u džennetska prostranstva.\nBošnjačka demokratska zajednica traži od policije i drugih nadležnih organa da u što kraćem roku izađe pred javnost sa konkretnim rezultatima istrage i budu efikasniji i transparentniji u svom radu, naročito u ovako osjetljivim situacijama, kako se među građanima ne bi izazivao nemir, strah i opravdani gnjev.\nBošnjačka demokratska zajednica od policije također zahtijeva da predoče javnosti rezultate istraga o prijašnjem ne malom broju nerasvijetljenih ubistava u Novome Pazaru i Sandžaku i dokažu rezultate svog rada i smisao svog postojanja.\nUkoliko niko od nadležnih policijskih i drugih organa u razumnom roku ne ponudi konkretne odgovore i pred sandžačku i srbijansku javnost ne izađe sa konkretnim rezultatima istrage, Bošnjačka demkratska zajednica će iskoristiti sve političke mehanizme da zaštiti građane Novog Pazara i Sandžaka.


Deset hiljada doza AstraZeneca vakcine iz Srbije jučer stiglo u Sarajevo\nKontigent od deset hiljada doza AstraZeneca vakcine u našu zemlju stigao je jučer iz Srbije. Avion s doniranim vakcinama sletio je na Međunarodni aerodrom u Sarajevu, a vakcine su namjenjene za imunizaciju građana Kantona Sarajevo.\nPrije dva dana iz susjedne Srbije u našu zemlju stigao je kontingent od pet hiljada doza vakcina, a riječ je o donaciji za građane Tuzlanski kanton.\nNakon kraće pauze u Kantonu Sarajevo prošle sedmice nastavljenaje je imunizacija građana. U Zetri građani su mogli primiti Pfizer vakcine, ali za revakcinaciju građana, a Sinovac je korišten za prvu dozu.\nU narednom periodu očekuje se isporuka doniranih vakcina iz SAD-a i Mađarske. Sjedinjene Američke Države donirat će našoj zemlji 500.000 doza vakcine Pfizer, a vlada Mađarske donijela je odluku da Bosni i Hercegovini donira 200.000 doza vakcina Sinopharm i to po 100.000 doza za Federaciju BiH i Republiku Srpsku.\nS obzirom na to da se radi o novim serijama vakcina, sve moraju ići na analizu u Agenciju za lijekove i medicinska sredstva potom se vakcine mogu koristiti za imunizaciju građana.


Informacijske i komunikacijske tehnologije | NCP Sistem BiH\nPotencijali i mogućnosti savremenih IKT sistema ja u stalnom porastu zahvaljujući napretku u elektronici, mikrosistemima, umrežavanju, sposobnosti savladavanja sve složenijih cyber-fizičkih sistema i robota i napretku u obradi podataka i interfejsima čovjek-mašina. Ovi razvojni događaji pružaju velike mogućnosti Evropi da razvije novu generaciju otvorenih platformi na kojima se može implementirati mnoštvo inovativnih uređaja, sistema i aplikacija.\nIdentifikovano je šest glavnih linija aktivnosti u IKT-LEIT dijelu:\nNova generacija komponenta i sustava - Elektronika, mikrosistemi i ugrađeni sustavi (eng. Embedded systems) podloga su za inovacije i stvaranje vrijednosti u svim segmentima privrede. Cilj je učvrstiti položaj Evrope u ovom području, kako bi se mogle iskoristiti prilike stvorene napretkom tehnologija.\nNapredno računarstvo - U kombinaciji s potrebom povećanja energetskom efikasnosti računarstva u oblaku (eng. Cloud computing) i centrima podataka (eng. Data Centre), ključne tehnologije niske potrošnje će i dalje podsticati napredak u sektoru računarstva i pripadajućih tehnologija. Fokus je na ojačavanju i proširenju industrijske i tehnološke snage Evrope u IKT s niskom potrošnjom energije.\nBudući Internet - Cilj aktivnosti u oblasti budućeg Interneta jeste omogućiti Internetu da zadovolji ogromna buduća očekivanja široke javnosti.\nTehnologije sadržaja i upravljanje informacijama - Fokus u ovome području su ključni aspekti digitalnog sadržaja i upravljanja informacijama, kao npr: stvaranje inovativnih višejezične proizvode i usluge, mašinsko prevođenju, industrija znanja i učenja itd.\nRobotika - Roboti kao osoblje, i u uslužnoj industriji ili za kućnu upotrebu, predstavljaju nadolazeće tržište s ogromnim potencijalom rasta i njihova upotreba postaje sve normalnija i frekventnija u svim segmentima života.\nMikro-, nanoelektronika i fotonika - Cilj aktivnosti u ovom području jeste iskoristiti evropsku prednost u područjima nauke i tehnologije s ciljem jačanja konkurentnosti i sticanja tržišnog vođstva povezane industrije i razvijanje inovativnih rješenja za izabrane društvene izazove.\nPored toga, ovaj program podržava nekoliko unakrsnih tema koje se bave cyber-sigurnošću, Internetom stvari i istraživanjem o ljudsko-centričnom digitalnom dobu. Sve aktivnosti dopunjene su podrškom inovacijama i njihovom usvajanju, međunarodnoj saradnji i posebnoj akciji za mala i srednja preduzeća.\nExternal web link - https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/information-and-communication-technologies\nExternal web link - http://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/wp/2018-2020/main/h2020-wp1820-leit-ict_en.pdf\nFuture and Emerging Technologies - Information and Communication Technologies (ICT


“DDOR Novi Sad” prva osiguravajuća kuća u Srbiji dobila sertifikat standarda ISO 10002:2007 za postupanje po prigovorima potrošača, i žig “Zaštićen potrošač” - Sve o osiguranju\n21. januara 2016.\tVesti 1,599 Pregleda\nSertifikat standarda ISO 10002:2007 – za postupanje po prigovorima potrošača, u potpunosti je usmeren ka korisnicima usluga osiguranja. Njegov cilj je utvrđivanje i sprovođenje efikasnog i efektivnog načina rešavanja prigovora korisnika usluga osiguranja. Veoma je važno, a i obavezno, da svi zaposleni budu upoznati sa ovim poslovnim procesom i uključeni u proces rešavanja prigovora.\nŽig „Zaštićeni potrošač“ DDOR-u je dodelila Republička unija potrošača, i njime će ova kompanija u narednom periodu garantovati da pruža najviši kvalitet usluga na tržištu i time štiti prava potrošača.\n“Zaštita potrošača predstavlja pravnu oblast u dinamičnom razvoju u okviru modernih država koje se zasnivaju na tržišnom ekonomskom principu sa jedne strane, i idejama socijalne odgovornosti i pravičnosti, sa druge. Poštovanje zakona i dobrih poslovnih običaja u ovoj oblasti nije samo interes ekonomski slabije ili nedovoljno informisane strane – potrošača, već i kompanija koje se na taj način angažuju u fer konkurentskoj borbi na tržištu, koja vodi boljim poslovnim rezultatima, ali i nižim cenama i višem nivou kvaliteta proizvoda i usluga”, rekli su u DDOR-u predstavljajući sertifikat i žig.\nPrethodni tekst Da li ste skloni prazničnom prejedanju?\nSledeći tekst Uniqa osiguranje u 2015 ostvarilo rast premije od 13,7 odsto, i rast broja klijenata od 15 odsto


Danas blokada Graničnog prelaza Rača\nPrevoznici i špediteri iz Republike Srpske najavili su da će danas u 12 časova obustaviti rad i blokirati Granični prelaz (GP) Rača.\nNa ovaj korak su se odlučili zbog, kako ističu, namjere Uprave za indirektno oporezivanje Bosne i Hercegovine da ugasi carinski terminal na toj lokaciji.\nPredsjednik Udruženja prevoznika za unutrašnji i međunarodni transport Republike Srpske, Nikola Grbić, ističe da su jednočasovnu blokadu zakazali jer će Uprava za indirektno oporezivanje danas otvarati pristigle ponude na javni oglas za carinski terminal za potrebe Carinske ispostave Bijeljina.\n“Uprava za indirektno oporezivanje, navodno, traži novi terminal jer je ovaj na Rači neuslovan, međutim, radi se o namještanju posla privatnoj firmi iz Brčkog, koja je preuredila parking veličine košarkaškog igrališta na koji može stati 20 kamiona”, tvrdi Grbić.\nOn ne spori da je terminal na Rači neuslovan, ali tvrdi da je namjerno doveden u takvo stanje, optužujući Upravu za indirektno oporezivanje za to.\nAutobuska stanica Zenica i dalje blokirana\nObustava rada i blokada autobuske stanice, koju su blokirali radnici Javnog komunalnog preduzeća “Zenicatrans-prevoz putnika” iz Zenice, ulazi u sedmi mjesec. Radnici su odlučni...\nNavršilo se 30 dana kako su radnici JKP Zenicatrans-prevoz putnika blokirali Autobusku stanicu Zenica, a predsjednik Sindikata Huso Sarvan ističe da radnici nemaju namjeru...


KLADANJ U septembru šesta prodaja turističkog kompleksa\nFoto: Kompleks „Muška voda“: Nikad nije vraćen stari sjaj\nU septembru 2018. godine objavit će se šesta prodaja kompleksa „Muška voda“ kod Kladnja. Od prvobitna 3,4 miliona KM, cijena je pala na iznos oko dva miliona KM za kompleks koji se proteže na 66 dunuma zemljišta.\n- Vlada TK je informirana o vođenju stečajnog postupka i donesena je odluka da na novoj, šestoj prodaji, cijena kompleksa „Muška voda“ i pripadajućih nekretnina bude umanjena za pet posto. Najpreciznije rečeno, kompleks „Muška voda“, odnosno iznos 2.058.892 KM, bit će umanjen za pet posto kao i cijena poslovnih prostora koji su procijenjeni na 66.213 KM – kaže Mirsad Gluhić, ministar trgovine, turizma i saobraćaja TK.\nUskoro će biti sazvana sjednica Skupštine preduzeća koja će donijeti odluku o šestoj prodaji ovog jedinstvenog kompleksa u BiH koji mnogi nazivaju raj na zemlji. Vlada TK je sa svoje strane uložila maksimum napora da se potencijalnom investitoru olakša posao na „Muškoj vodi“. S tim u vezi već je uloženo 200.000 KM za asfaltiranje putne dionice koja povezuje Kladanj i „Mušku vodu“, a do kraja godine uložit će se dodatna finansijska sredstva kako bi se modernizirao ovaj put.\nNažalost, u postratnoj BiH kompleks „Muška voda“ nikada nije vratio stari sjaj. U dosadašnjem dijelu stečajnog postupka oko 900.000 KM je usmjereno na saniranje dugovanja prema radnicima. Potraživanja, osim radnika, imaju dobavljači, porezne uprave i drugi.\nGluhić: Vlada je informirana\nPrije krvave agresije na BiH ljekari su pacijentima sa srčanim tegobama izričito preporučivali boravak na „Muškoj vodi“. Kondicioni dio priprema u tom jedinstvenom prirodnom ambijentu obavljale su i mnogobrojne sportske ekipe.\nKladanj "Muška voda" Mirsad Gluhić\nVlada TK: Pozitivno finansijsko stanje i suficit rezultat su povećanja poreznih prihoda\nStravična saobraćajna nesreća u tunelu kod Olova, dvije osobe poginule, sedam povrijeđeno\nUhapšen vlasnik hotela u Srbiji u čijem se bazenu utopio maloljetnik iz Kladnja


NovaMedia: Kategorija > pamučne majice\nGarman spada u mala preduzeća koje većinu svog poslovanja obavlja na Srpskom tržištu. Takođe smo prisutni na tržištima bivše Jugoslavije, kao i na Belgijskom i Austrijskom tržištu.\nOd 1994. godine preduzeće Garman počinje sa izradom sportske opreme da bi od 2001. godine počeli proizvodnju zaštitne odeće.\nKao što je i rečeno od 2004. godine Garman na tržištu nastupa sa svojom robnom markom GLOSTER gde iz godine u godinu beleži konstantan rast.\nDanas zapošljavamo 51. kvalifikovanog, stručnog i iskusnog radnika. Radi efikasnosti i ekonomičnosti proizvodni pogon je podeljen u četiri dela:\nDizajn i razrada modela u kojem su zaposleni vodeći dizajneri\nŠivara koja je opremljena najsavremenijim mašinama\nKontrola kvaliteta gde se modeli detaljno i pažljivo proveravaju po važećim standardima.\nPosebna pažnja se posvećuje odeljenju štamparije u kojoj radimo izuzetno kvalitetnu sito-štampu i to:\nCilj nam je da proizvodne kapacitete konstantno osavremenjujemo i automatizujemo kvalitetnom i visokoproduktivnom opremom.\nOd 2007. godine GARMAN d.o.o je uveo sistem menadžmentom kvaliteta ISO9001:2001.\nLogo preduzeća Garman kao i logo robne marke GLOSTER su zaštićeni kako za tržište Srbije i Crne Gore tako i za tržište EU. Logo robne marke GLOSTY je u procesu registracije.\nSvi naši poslovni partneri su se uverili u odličan kvalitet, savremeni dizajn i strogo poštovanje dogovorenih rokova isporuke.\nNaš cilj je usavršavanje poizvodnje, unapređenje dizajna i veći udeo kako na domaćem tako i na inostranom tržištu.


Da bismo odgovorili sve većim zahtevima domaćeg tržišta za kvalitetnim i pouzdanim, ali fleksibilnim i cenovno prihvatljivim serverskim rešenjima, u DESK-u smo još 2001. godine odlučili da se samostalno upustimo u posao integracije serverskih sistema, i partnere u ovom poslu potražimo pre svih u Intelu i Microsoftu.\nPored toga što je preko 30 godina svetski lider u proizvodnji čipova i mikroprocesora, Intel se skoro 15 godina bavi razvojem i projektovanjem serverskih rešenja, na čije testiranje i validaciju troši više od 10.000 časova po svakom serverskom proizvodu. Kao rezultat toga, Intel je sada u mogućnosti da tržištu ponudi široki izbor najraznovrsnijih serverskih proizvoda, od serverskih ploča i procesora, preko kućišta, RAID kontrolera i mrežnih karti, sve do kompletnih platformi, storage i blade rešenja. U svaki od ovih segmenata, Intel je ugradio svoje ogromno iskustvo, pouzdanost, kvalitet i stalnu težnju ka inovacijama.\nU DESK-u smo odlučili da ovu činjenicu iskoristimo, i našim poslovnim korisnicima, uz dokazano kvalitetne računare, ponudimo i prave servere, koji će i po kvalitetu i performansama biti rame uz rame sa tzv „brand“ proizvođačima. Želeli smo da uz prihvatljivu cenu i vrhunsku podršku, formiramo prvi domaći serverski brand koji će na lokalnom tržištu biti prepoznatljiv po onim vrednostima po kojima je već prepoznatljiva naša firma.\nSada smo u prilici da tržištu ponudimo već šestu generaciju DESK-ovih serverskih platformi i 13 različitih modela, počev od jednoprocesorskih "Entry Level" servera zasnovanih na Intel Core2Duo\_Quad ili Intel Xeon procesorima serije 3xxx, do dvo-procesorskih “Economical” i “Performance" rešenja zasnovanih na Intel Multi-Core Xeon procesorima serije 5xxx.\nSvi modeli DESK Tower ili Rack servera, proizvode se uz poštovanje najstrožih Intelovih standarda i preporuka, od projektovanja, preko asembliranja, do testiranja i kontrole.\nOsnovna karakteristika DESK servera je širok izbor opcija i fleksibilnost u konfigurisanju, što korisnicima daje mogućnost da nabave server koji će u potpunosti odgovoriti njihovim sadašnjim i budućim potrebama. Kupci su tako sigurni da će dobiti server koji će pratiti rast njihovog poslovanja i broja zaposlenih, bez potrebe da se odreknu potrebnih performansi, ili kasnije, u nabavku servera ulažu ispočetka.\nOno na čemu u DESK-u posebno insistiramo su poštovanje garancije i vrhunska podrška, pošto se to pokazalo kao presudni faktor prilikom donošenja odluke o kupovini.\nOptimalan lager rezervnih delova, dimenzioniran u skladu sa Intelovim preporukama,daje nam mogućnost da na sve servere, pa i one iz Entry-Level segmenta, damo garanciju od tri godine.\nEventualni servis obavlja se isključivo na lokaciji korisnika, a u zavisnosti od potreba, DESK nudi i čitav niz dodatnih usluga kao što su instalacija i start-up servera na lokaciji korisnika, odziv van standardnih radnih sati, odziv u roku od 4 sata, kao i udaljenu administracuju servera ili serverskog softvera.\nPotvrdu da smo čitav posao sa serverima shvatili vrlo ozbiljno, već niz godina dobijamo ne samo od Intela čiji smo dugogodišnji Premier Provider, već i od samih korisnika, koji svojim preporukama čine da se DESK-ova lista referenci intenzivno uvećava iz meseca u mesec.\nDESK je sada jedina firma iz Srbije, članica Intel ESAA (Intel Server Accelertion Alliance) – udruženja koje okuplja najveće Intelove partnere uključene u razvoj serverskih rešenja, a sve u cilju što bolje razmene informacija i centralizovanja sertifikacije i validacije novih tehnologija.


Program Muzeja afričke umetnosti u Danima evropske baštine\nTanjug 11. septembra 2019. 15:40\nBEOGRAD – Posebno kreiranim programima Muzej afričke umetnosti pridružuje se manifestaciji „Dani evropske baštine 2019“ sa željom da predstavi svu raznolikost i bogatstvo kultura, tradicije i običaja afričkih naroda kao neodvojivog dela svetske kulturne baštine, najavili su iz Muzeja afričke umetnosti.\nOd 15. septembra organizovan je niz besplatnih predavanja, radionica i javnih vođenja kroz stalnu postavku i tematsku izložbu ovog muzeja.\nZanimljivo predavanje „Demokratija u Africi“ Sekua Sidija Dijavare iz Malija, antropologa koji trenutno završava master studije na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, biće održano u ponedeljak, 23. septembra, a u utorak, 24. septembra održava se filmsko veče sa projekcijom čuvenog horor filma „Mumija2“ iz 1932. godine i razgovor sa filmskim rediteljem Sašom Radojevićem.\nPosebno, besplatno izdanje šetnje „Kulturna baština Topčidera“ je u subotu, 28. septembra u 11 sati, i obuhvatiće obilazak Muzeja afričke umetnosti, Kuće kralja Petra i Arhiva Jugoslavije.\nU nedelju, 29. septembra od 11 sati odvijaju se dva paralelna programa – za odrasle javno vođenje kroz tematsku izložbu „Pod lupom – staroegipatske zbirke u muzejima u Srbiji“, dok će deca na kreativnoj radionici „Napravi egipatske kartuše“ naučiti hijeroglifske znakove koji odgovaraju slovima njihovog imena, nacrtati ih i napraviti od njih priveske za ogrlice.\nPosebnu novinu čini fitnes program za decu i odrasle koji će se u bašti MAU odvijati od 17. septembra do 15. oktobra, svakog utorka i četvrtka u 19 sati.\nUz razgovor o tome na koji način rekreacija može da postane zdrav i zabavan deo naše svakodnevice, pozivamo posetioce da se pridruže besplatnim treninzima u okviru programa Boot Camp Serbia koje vodi diplomirani fitnes trener Marko Mažar, sa stručnim timom instruktora.\nOd 23. do 30. septembra, radnim danom u 17 a vikendom u 13 sati, svaki put sa drugom temom, održavaju se javna vođenja studenata Filozofskog fakulteta u okviru programa „Praktikum“.


Hitna dostava plana prelaska na nove verzije standarda i obavezujućih IAF dokumenata | ATS\nAkreditaciono telo Srbije (ATS) obaveštava akreditovana sertifikaciona tela (ST) za sertifikaciju sistema menadžmenta da je prelazni period za implementaciju zahteva dokumenta IAF MD2:2017 godinu dana, što znači do 15. juna 2018. godine. Potrebno je da sva akreditovana ST za sertifikaciju sistema menadžmenta koja nisu dostavila ATS-u do prethodno traženog roka (30.04.2018. godine), dostave Plan implementacije za IAF MD2:2017, a najkasnije do 30.06.2018. godine i u skladu sa njim sva dokumenta sistema menadžmenta koja su izmenjena i dopunjena zbog implementacije zahteva iz IAF MD2:2017 sa jasnom identifikacijom izmena, kako bi ATS u skladu Pravilima akreditacije i planovima proverio primenu zahteva IAF MD2:2017.\nTakođe, podsećamo da je potrebno da sva ST koja prelaze iz OHSAS 18001 u ISO 45001, a koja nisu to učinila do prethodno zadatog roka (31.05.2018. godine) dostave ATS-u HITNO Plan prelaska na sertifikaciju prema SRPS ISO 45001:2018 sa informacijom o tome kada očekuju da budu spremna za fazu pregleda dokumentacije, a najkasnije do 30.06.2018. godine i po planu sva dokumenta sistema menadžmenta koja su izmenjena i dopunjena zbog novih i izmenjenih zahteva standarda SRPS ISO 45001:2018 (uključujući i zahteve dokumenata IAF MD 21:2018 i IAF MD 22:2018) sa jasnom identifikacijom izmena, kako bi ATS u skladu Pravilima akreditacije i planovima proverio primenu zahteva novog standarda.\nATS ponovo obaveštava akreditovana ST za sertifikaciju sistema menadžmenta za QMS i EMS da je tranzicioni period za prelazak na sertifikaciju po novom standardima dve godine od objave ISO standarda, što znači do 31. marta 2019. godine za SRPS ISO/IEC 17021-3:2017 i do 1. decembra 2018. godine za SRPS ISO/IEC 17021-2:2017. Potrebno je da akreditovana ST za sertifikaciju sistema menadžmenta koja nisu dostavila ATS-u GAP analizu i plan implementacije pomenutih standarda i koja do sada nisu ocenjena prema novim verzijama standarda da HITNO dostave tražene podatke, a najkasnije do 30.06.2018. godine i u skladu sa planom sva dokumenta sistema menadžmenta koja su izmenjena i dopunjena zbog novih i izmenjenih zahteva pomenutih standarda sa jasnom identifikacijom izmena, kako bi ATS u skladu Pravilima akreditacije i planovima proverio primenu zahteva novog standarda u sedištu sertifikacionog tela, tokom redovnog nadzornog ocenjivanja ili ponovnog ocenjivanja.\nProdužava se rok za ST, koja iz praktičnih i operativnih razloga (prilagođavanje softverskih alata, na primer ili slično) imaju potrebe za prelaznim periodom, za prelazak sa IAF MD 1:2007 i IAF MD 19:2016 na IAF MD 1:2018, za dostavljanje plana prelaska ATS-u na odobravanje, najdalje do 30.06.2018. godine (umesto 19. marta 2018.).


ZAŠTO SU PROIZVOĐAČIMA ORGANSKE HRANE NEOPHODNI NEBANKARSKI IZVORI FINANSIRANJA? - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nZAŠTO SU PROIZVOĐAČIMA ORGANSKE HRANE NEOPHODNI NEBANKARSKI IZVORI FINANSIRANJA?\nDatum kreiranja petak, 13 oktobar 2017 08:11\n* Poljoprivreda nema brz obrt kapitala, te se u nju mora dugoročno ulagati\n* Malim proizvođačima pružiti mogućnost raznovrsnijeg i dostupnijeg finansiranja\nKampanja pod sloganom "Investicije za rast" Projekta za bolje uslove poslovanja Američke agencije za međunarodni razvoj, u saradnji s Centrom za organsku proizvodnju u Selenči, u potrazi je za odgovorom na pitanja kako do novca za pokretanje i razvijanje poljoprivredne proizvodnje i zašto su organskim proizvođačima neophodni nebankarski izvori finansiranja.\nSrbija je zemlja mikro, malih i srednjih preduzetnika i najveći problem s kojim se oni susreću jeste da dođu do finansijskih sredstava po njima odgovarajućim uslovima. To utiče na njihov doprinos razvoju zemlje i društvenom bruto proizvodu kojem mala i srednja preduzeća doprinose sa 30 procenata. Ovaj postotak je mnogo niži nego u EU gde iznosi između 50 i 60. Skoro dve trećine privrede ne koristi eksterne izvore finansiranja. To ide u prilog tvrdnji da oni ne odgovaraju finansijskom proizvodu koji im se nudi na tržištu.\n- Takođe, 90 odsto potreba koje oni imaju za investiranjem nadomeštavaju sopstvenim sredstvima, kaže Sandra Rodić, ekspert USAID projekta za bolje uslove poslovanja. Prema Zakonu o bankama, na srpskom finansijskom tržištu jedino banke mogu da plasiraju kredite i one čine više od 90 odsto finansijskog tržišta. U poređenju s drugim zemljama, jedino je kod nas taj procenat toliko velik. Istovremeno, komercijalne banke su konzervativne i nikada neće u dovoljnoj meri biti fokusirane na finansiranje mikro i malih preduzeća. Zbog toga je neophodno da se na tržištu pojave finansijske institucije koje su spremne da investiraju u ovaj segment privrede i zahvaljujući čijoj pojavi bi korisnici sredstava imali izbor na finansijskom tržištu. Više od 60 odsto privrednika ima potrebu za kreditima u visini do 25.000 evra. Bankama krediti privredi do 15.000 evra nisu interesantni što samo potvrđuje neophodnost za mikrokreditima, odnosno postojanjem čitavog niza alternativnih izvora kreditiranja.\nKoliki je njihov značaj najbolje se vidi na primerima EU gde je tokom 2015. godine plasirano više od dve milijarde evra kroz 500.000 mikrokredita. Interesantno je da je četvrtina korisnika tih kredita bila nezaposlena u trenutku njihovog dobijanja, te su se zaposlili započinjanjem vlastitog posla. Više od 60 odsto mikrofinansijskih institucija koje plasiraju kredite svojim klijentima, osim finansijske podrške, pruža i finansijsku edukaciju, te zajedno sa svojim klijentom prolaze kroz biznis-planove i prate ih u implementaciji.\nPrema podacima iz 2016. godine u Srbiji je oko 15.000 hektara pod organskom proizvodnjom, od toga 10.000 hektara je u Vojvodini, u kojoj ima nekoliko velikih firmi koje pojedinačno poseduju više od 500 hektara. Dobar deo njih se bavi stočarskom proizvodnjom, mada je najzastupljenije ratarstvo. U ovom trenutku u Srbiji ima oko 350 proizvođača hrane po organskim principima i prisutan je trend povećanja i broja poljoprivrednih gazdinstava i površina pod ovom proizvodnjom.\n- Kao i većina drugih preduzetnika, i proizvođači organskih proizvoda suočavaju se s brojnim preprekama, kaže Jozef Gašparovski, predsednik Centra za organsku proizvodnju u Selenči. - One ih sprečavaju da šire svoja gazdinstva i razvijaju svoju proizvodnju. Imamo tražnju, znanje, kvalitetan proizvod, ali moramo da radimo na poboljšanju uslova rada i razvijanju poslovnog ambijenta. Neophodno je da se svi zalažemo za mogućnost raznovrsnog i dostupnijeg finansiranja malih proizvođača. Poljoprivreda nema brz obrt kapitala, te se u nju mora dugoročno ulagati.\nNaši sagovornici istakli su da je značaj ove teme prepoznala i Vlada Srbije, te da je Ministarstvo privrede Strategiju za razvoj malih i srednjih preduzeća i razvoj preduzetništva navelo kao jednu od svojih mera za usvajanje zakona kojim bi se regulisalo poslovanje nebankarskih finansijskih institucija. Narodna banka Srbije je pre godinu i po dana osnovala radnu grupu čiji zadatak je upravo rad na regulativi njihovog poslovanja. Pored dobre volje, neophodan je jak glas privrede kako ove reforme ne bi puno kasnile ili izostale.


O smjeni kadrova SDS-a 23.oktobra – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n“Inicijativa će se naći na dnevnom redu sjednice, iako je probijen rok od 30 dana u kojem se mišljenje o inicijativi trebalo dostaviti Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH”, rekao je Srni generalni sekretar Savjeta ministara BiH Zvonimir Kutleša.\nKutleša je ranije izjavio Srni da Savjet ministara BiH može, ali i ne mora da se u roku od 20 do 30 dana, pisanim putem izjasni prema Predstavničkom domu o SNSD-ovoj inicijativi.\n“Savjet ministara BiH može, ali i ne mora, da podnese izvještaj Predstavničkom domu sa mišljenjem i stavovima u vezi sa inicijativom SNSD-a. Nakon isteka tih 30-ak dana na sjednici Predstavničkog doma trebalo bi da bude vođena rasprava o ovoj inicijativi i stavljen na glasanje prijedlog o rekonstrukciji Savjeta ministara BiH”, pojasnio je tada Kutleša.\nBevandin kabinet je 19. septembra zaprimio inicijativu Kluba poslanika SNSD-a za rekonstrukciju Savjeta ministara BiH, koju je dostavio predsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denis Bećirović.\nGoran Sarić negirao krivicu


Ljubav pobeđuje - Humanitarna fondacija "Budi human - Aleksandar Šapić"\ni BEAT Pokret, koji predvodi Viktor Savić, zajednički nastavljaju svoj humanitarni poduhvat ovoga puta pod nazivom „Ljubav pobeđuje“\nCilj nije samo prikupiti neophodna sredstva već je fokus na tome da se to uradi punog srca i uz osmeh koji nekada donosi značajno više nego što to brojke pokazuju.\nBEAT pokret već gotovo deceniju uz kvalitetnu muziku okuplja one koji su spremni da daruju ljubav i dobro raspoloženje jedni drugima. Tako BEAT i danju i noću omogućava ljudima da se susreću i razmenjuju tople reči i pozitivne vibracije slušajući najkvalitetnije artiste iz domena elektronske muzike.\nBEAT je ranijih godina, u saradnji sa Humanitarnom fondacijom BUDI HUMAN – Aleksandar Šapić, organizovao veliki humanitarni festival - Dance4Life, a sa tom saradnjom se sada nastavlja kako bi se kontinuirano skupljala sredstva za one kojima od toga zavisi budućnost.\nPoslednja u nizu BEAT-ovih kreacija je i žurka simboličnog naziva „Ljubav“ koja je, svojom pozitivnom emocijom, nepretencioznim ambijentom i dobrom publikom, znala da sa krova zdanja BIGZ-a odjekne širom Beograda i Srbije. „Ljubav“ je žurka zatvorenog tipa a ljudi koji su na spisku, naravno, svoj ulazak „overavaju“ slanjem SMS poruke 199 na 3030.\nTime BEAT nastavlja da promoviše toleranciju, uzajamno pomaganje, mir, spokoj, druženje, muziku, porodicu, zdravlje, radost i sve ostale vrednosti koje ljubav čine pokretačkom snagom za sve one koji žele da podrže ovu ideju i pošalju 199 na 3030 ili pomognu uplatom na dinarski i devizni račun, kao i platnom karticom na linku e-doniraj.\n“Ljubav je jača od svega premda ne izgleda uvek tako” Vladika Nikolaj Velimirović\nSlanjem SMS poruke: Upišimo 199 i pošaljimo SMS na 3030\nSlanjem SMS poruke iz Švajcarske: Upišimo human199 i pošaljimo SMS na 455\nUplatom na dinarski račun: 160-458736-07\nUplatom na devizni račun: 00-540-0001836.0


I ko će sad ponuditi ostavku? - Politički.rs\n“Ja ću svakako ponuditi ostavku”, odgovorio je Trifunović na pitanje Tanjuga da li će preuzeti odgovornost za izborni neuspeh Pokreta.\nTrifunovićev pokret nije prešao cenzus od tri odsto, iako se nedeljama unazad prognoziralo da će članovi tog pokreta biti deo parlamenta.\nZbog loših rezultata, predsednik Nove stranke Zoran Živković je najavio da se povlači sa čela partije i poručio da se na izbornoj skupštini na jesen neće kandidovati za predsednika, kao ni za bilo koju drugu funkciju u Novoj stranci.\nKoalicija “Nek maske padnu”, koju je predvodila Živkovićeva Nova stranka, na izborima je osvojila zanemarljiv broj glasova, oko 0,3 odsto, i ostala daleko ispod izbornog cenzusa od 3,0 posto.\nPored predsednika SRS Vojislava Šešelja koji, kako je rekao, ne planira da se povuče sa tog mesta, iako radikali neće biti u skupštini, borbu će nastaviti i predsednik DSS Miloš Jovanović.\nJovanović je rekao da jeste na njemu najveća odgovornost, ali kaže i da je sada najlakše odustati, jer, politiku vidi kao maraton.\nMetla 2020 nije prešla cenzus na republičkom nivou, ali će svoje odbornike imati u šest beogradskih opština, pokrajinskom parlamentu i u opštinama u Srbiji. Predsednik LDP Čedomir Jovanović nije odgovorio na pitanje Tanjuga da li planira da podnese ostavku na tu funkciju.\nTagged: IZBORI 2020, OPOZICIJA, OSTAVKA, POLITIČARI


FAM i “Prva petoletka” bez zaštite države – Kruševac PRESS\nMinistar privrede Željko Sertić najavio je da će Vlada Srbije danas skinuti zaštitu sa šest preduzeća u restrukturiranju među kojima su i Holding “Prva petoletka”, “PPT Servoupravljači”, “PPT Zaptivke” i FAM iz Kruševca.\nSertić je za B92 kazao da će tako od 17 strateških preduzeća, za koja je produžen rok za privatizaciju do kraja maja 2016, biti rešeno njih sedam i da ostalih 10 treba da budu rešena do tog roka.\n“Od ukupno 556 preduzeća koje smo imali na početku ove godine i 140 preduzeća koja su bila posebno zaštićena zakonom, kroz proces restrukturiranja, mi u 2016. ulazimo sa svega 10 preduzeća. Do 31. maja ćemo veći deo toga da rešimo“, kazao je Sertić.\nMeđu preduzećima koja će uživati zaštitu države od poverilaca do 31. maja 2016. godine je “Trajal Korporacija” čija se dugovanja procenjuju na 120 miliona evra.\nFabrika mazivaKruševacPrva petoletkaTrajal KorporacijaŽeljko Sertić


Kolumne: Naučnici: Lažni doktori važniji i uticajniji od pravih\nNaučnici: Lažni doktori važniji i uticajniji od pravih\nSrbija je po podacima Svetskog ekonomskog foruma za 2016. i 2017. godinu od 138 zemalja, uključenih u uzorak, na 137. mestu po kapacitetima da zadrži i privuče talente, a to je i jedan od razloga zbog čega su se naučnici i istraživači odlučili na Marš za nauku, saopštili su danas organizatori tog protesnog skupa.\nUčesnici Marša za nauku, u saopšenju su pojasnili razloge zbog kojih je više stotina naučnika, istraživača, studenata i ljubitelja nauke protestovalo u subotu u centru Beograda.\n"Naučnici su nalik miševima u koturu: stalno u trci za bodovima kojima održavaju svoje ionako male plate, proizvode naučni rad koji kreatori naučne politike obezvredjuju, a nemaju dovoljno novca ni podrške da bi ga uistinu predstavili među drugim naučnicima u inostranstvu", navodi se u saopštenju.\nOni su, kako se dodaje, Maršom želeli da skrenu pažnju i na specifične probleme sa kojima se nauka suočava u Srbiji, ali i da ukažu na ugrožavanje slobode kritičkog mišljenja, instrumentalizaciju nauke, smanjenje javnog finansiranja nauke i neposrednog ugrožavanja njene budućnosti, a samim tim i budućnosti čovečanstva.\nKao razlog za protest naučnici navode i to što je kredibilitet čitave naučne zajednice doveden u pitanje zbog nekažnjavanja plagijata naučnih radova.\n"Ukoliko vrsni naučnici ulože vlastiti kredibilitet da bi pokazali da su radovi, a samim tim i titule pojedinih osoba na istaknutim političkim pozicijama sporne, a to nema nikakvog konkretnog odjeka .... onda se zapravo svima šalje poruka da su lažni doktori nauka važniji i uticajniji od pravih", navodi se u saopštenju.\nJedan od razloga za protest je i taj što su naučnici primorani i biće primorani da odlaze iz zemlje u potrazi za radnim mestom i okolinom koja će njihov rad uvažavati, kao i zbog toga što oni koji odu radi obrazovanja i usavršavanja retko imaju mogućnost da se vrate, čak i kada to žele, navodi se u saopštenju.\nKako se ocenjuje opstrukcija kreće od neefikasnog postupka priznavanja diploma stečenih u inostranstvu, pa do nemogućnosti da se konkuriše za posao.\n"Malobrojna mesta koja se pak otvaraju odlaskom profesora u penziju ili drugim putem, popunjavaju se netransparentno i bez poštovanja kriterijuma kvaliteta", navodi se u saopštenju i dodaje da razlog za nezadovoljstvo leži i u tome što se zaposlenima u naučnim insititucijama ne omogućava nikakva finansijska stabilnost, koja bi im omogućila da se trajno posvete relevantnim naučnim istraživanjima. Medju razlozima za proteste su i ti što se plata za naučni rad u Srbiji ne tretira kao dohodak, već kao honorar za privremeni rad, zato što su izdvajanja za nauku u Srbiji najniža u Evropi, sa 0,3 odsto bruto društvenog prihoda.\n"Sredstva koja se izdvajaju za naučni rad su mizerna – procene se kreću od 1,5 do 2,5 eura dnevno po istraživaču. Uz to, sredstva iz kredita EU nisu potrošena usled neefikasnosti nadležnih, zbog čega već godinama moramo da plaćamo penale za neutrošena sredstva. U isto vreme, naučnici nemaju osnovna sredstva za rad", navodi se u saopštenju.\nTakodje, kao razlog naveden je i taj što se naučne politike i regulative donose bez javnih rasprava i transparentnog uključivanja stručnih i nepartijskih predstavnika naučne zajednice.\n"Jedan od primera je nezakonito donet Pravilnik o vrednovanju naučnoistraživačkog rada ali i nedavno predložen predlog Uredbe o oblastima naučnih i drugih istraživanja značajnih za odbranu zemlje", navodi se u saopštenju.\n"Protestovali smo zato što pravilnici kojima se uredjuje vrednovanje naučnog rada ne stavljaju naglasak na njegov kvalitet već se sve isključivo meri količinski i bez suštinskog razlikovanja izmedju istorije i filozofije, medicine i ;poljoprivrede, mašinstva i astrofizike", navodi se u saopštenju i dodaje da kreatori naučnih politika ne vode računa o tome kako da se nauka približi društvu.\nUčesnici su ocenili da se budućnost autonomije nauke, globalno i lokalno, dovodi u pitanje.\n"Kada se nauka bavi samo pukim preživljavanjem, tada ona prestaje da bude nauka i postaje samo jedno od polja ranjivih na razne zloubotrebe vlasti i korporacija", navodi se u saopštenju i dodaje da je obaveza društva da na takve izazove 21 veka odgovori sa najvišim stepenom odgovornosti, umanjujući negativne efekte i pospešujući pozitivne.


“Ne okreći glavu, reci ne”, poruka iz Aranđelovca, poslednjih dana glasno se čuje.\n“Narko-dilera sa ovog prostora je što uhapšeno, procesuirano i osuđeno, oni više nisu omiljeni momci u gradu”, ukazuje predsednik Udruženja građana “Sveti Sava”.\n“Ne primećujem da ima kao ranije dece koja izgledaju tako kako izgledaju narkomani”, smatra jedna građanka.\n“Ja se divim tim ljudima da su imali snage, da se nisu plašili tih idiota jer to nisu ljudi”, dodaje meštanin Lazarevca.\n“U toj knjizi mogu da budu samo oni koji su punoletni, oni koji su maloletni tu delujemo drugačije. Kontaktiramo roditelje. Osnovni aksiom postojanja našeg društva je taj da niko ko je nevin ne sme da se nađe na tom spisku, bolje da se provuče deset fukara nego da jedan nevin čovek bude na stubu srama”, ističe predsednik Udruženja građana “Sveti Sava”.\n“Ovo ukazuje da i dalje građani nemaju poverenja da će institucije rešiti. Ovo je zaista jak slučaj, jedan jak okidač koji je uticao na građane. Da li će zaista biti nekakav rezultat od ovih protesta sve zavisi koliko institucije i lokalne vlasti vide ozbiljnost ovog protesta”, smatra Saša Đorđević iz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku.\n“Na radu sa decom i sa roditeljima ključno je i ovo što je MUP i Ministarstvo prosvete nedavno pokrenulo oko predavanja policijskih službenika oko bezbednost dece. Trebalo bi stalno da se radi to i da se pokaže rezultat. Rezultat nije da je održano 30.000 predavanja po osnovnim školama, već koliko se zaista smanjila droga u školama”, napominje Đorđević.\nTagovi :Aranđelovac, droga, narko-dileri, narkomanija, prevencija narkomanije, protest


Naplata grejanja po utrošku | Stakleno Zvono e-TV magazin\nNa prvom od pet edukativno-informativnih skupova koji je bio organizovan na SVETSKI DAN ENERGETSKE EFIKASNOSTI predstavljen je kompletan program edukacije koji Centralno-evropski forum za razvoj CEDEF i Gradska uprava grada Beograda Sekretarijat za energetiku sprovode kako bi ukazali na neophodnost primene mera energetske efikasnosti u svetlu novih propisa oko naplate toplotne energije po utrošku.\nDa bi naplata grejanja po utrošku u Beogradu mogla da ima pun efekat i benefite za sve gradjane, neophodno je izvršiti sve pripreme i odgovorno pristupiti ovom kompleksnom zadatku. U Beogradu se sprovodi naplata grejanja po utrošku kod 5-6% stanovništva, dok će u nastupajućem periodu ostatak građana koji se greju putem daljinskog sistema grejanja postepeno preći na ovaj sistem naplate. Prelazak na naplatu grejanja po utrošku je sveobuhvatan posao koji zahteva ispunjavanje niza uslova, naročito za Beograd koji ima više od 50% korisnika daljinskog grejanja u Srbiji.\nČetiri ključna činioca moraju da budu u sadejstvu kako bismo ostvarili pune efekte naplate grejanja po utrošku: republički nivo, nivo lokalne samouprave, toplane i potrošači.\nVažno je znati da prelazak na naplatu po potrošnji ne dovodi po automatizmu do manjih računa. Uštede se mogu ostvariti samo uz racionalnu potrošnju i primenu mera energetske efikasnosti. Vlasnici stanova će moći da regulišu temperaturu u svojim stanovima shodno sopstvenim potrebama i tako uštede. Prethodno, investirajući u neophodnu opremu, vlasnici stanova ulažu u sopstvenu imovinu – rekao je Zoran Predić, državni sekretar, Ministarstvo rudarstva i energetike RS.\nedukativno-informativni skup NAPLATA GREJANJA PO UTROŠKU\nNAPLATA GREJANJA PO UTROŠKU U BEOGRADU- PREDNOSTI I IZAZOVI\nSadašnji paušalni način plaćanja po m2 ne odražava stvarnu potrošnju toplotne energije.\nKorisnici koji žive u objektima sa većom potrošnjom do sada nisu bili stimulisani da poboljšaju energetsku efikasnost zgrada, odnosno, paušalnim principom niko nije stimulisan da racionalno koristi skupu energiju, ni toplane niti potrošači. Za pomoć pri finansiranju energetske efikasnosti zgrada zadužen je državni fond za energetsku efikasnost – izjavio je Goran Aleksić, direktor, JKP Beogradske elektrane.\nNaplata po utrošku je zakonska obaveza koja mora da se primeni ove godine. Većina zgrada koje se greju iz sistema daljinskog grejanja Beograda nema izolaciju, a prozori su nezadovoljavajućih termičkih svojstava, pa je izmerena potrošnja toplotne energije preko 140 kWh/m² godišnje, a to znači da će račun za grejanje biti veći u odnosu na dosadašnji paušalni način naplate po m² .\nIz tog razloga mora se paralelno pristupiti primeni mera u cilju povećanja energetske efikasnosti tih zgrada primenom pravilnika energetske efikasnosti zgrada. Na taj način smanjiće se potrošnja energije u tim zgradama i obezbediti manji račun za grejanje – rekao je Petar Vasiljević, pomoćnik direktora za proizvodnju, JKP Beogradske elektrane.\nPotrošnja finalne energije u sektoru zgradarstva dominantna i u stalnom je porastu.Trenutno, oko 17 miliona m² stambenog sektora je priključeno na Beogradske elektrane.\nAko uzmemo u obzir da većina korisnika još uvek nema mogućnost lokalne regulacije, i činjenicu da se u većini stanova održava unutrašnja temperatura vazduha između 21 i 22 stepena, realne godišnje uštede mogle bi da iznose oko 300 GWh po sezoni. Prema važećoj regulativi, novoizgrađeni objekti ne smeju da prekorače finalnu potrošnju od 60 kWh po m² godišnje. U osto vreme imamo situaciju da postojeći objekti povezani na sistem daljinskog grejanja imaju duplo veću potrošnju, čak 130 kWh po m² godišnje. Ove objekte je neophodno prvo energetski sanirati, dok će se potom uvođenjem novog tarifnog sistema naplate ostvariti uštede uz minimalne investicione troškove – rekla je prof. dr Maja Todorović, sa Mašinskog fakulteta, Univerzitet u Beogradu.\nSUN Energy Balkan u Srbiji (63%)\nOpasan otpad – iskustva EU zemalja (31.7%)\nU Srbiji 970 zgrada ima energetski pasoš (31.5%)\nEkološki novinari pod pritiskom i cenzurom (31.1%)\nEnergetski menadžeri u javnoj upravi: zgradarstvo (6.6%)\nTags: BeogradCentralno-evropski forum za razvoj (CEDEF)dan energetske efikasnostiedukacijaeko vestienergetska efikasnostgrejanje po utroškuProjekatskup\nNext story Novi ekološki fond od septembra\nPrevious story BEOGRADSKA ČOKOLADNA TRKA 2015


Nekadašnji fudbaler Partizana već je pokupio simpatije navijača Legije tokom osam i po godina provedenih u svom prvom mandatu u varšavskom klubu, u periodu od jula 2006. do marta 2015. godine. Vratio se u Legiju iz Partizana prošle godine i zablistao.\nOd svog povratka postigao je 11 golova, od kojih su najznačajniji ona dva u Ligi šampiona protiv Real Madrida. Prvo je bio strelac u porazu od "kraljevića" 5:1 gde je koliko god je to bilo moguće odbranio čast svog tima na "Bernabeuu", a potom je dve nedelje kasnije tresao mrežu Reala u nerešenom meču u Poljskoj (3:3).\nSa velikim pravom se govori da je on možda jedan od najboljih stranaca u istoriji poljskog fudbala, ali ako to kojim slučajem i nije tačno, onda je sigurno najdugovečniji.


Lukašenko: Odnosi SAD i zemalja zapadne Evrope su odnosi metropole i kolonije\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko rekao je da bi hibridni rat koji Evropa vodi protiv Minska, Rusije i Kine mogao da dovede do trećeg svetskog rata.\n„Evropljani, vodeći hibridni rat protiv nas, Rusije, pa čak i Kine, stvaraju ne samo žarište intenzivne napetosti, već podstiču treći svetski rat“, rekao je predsednik u intervjuu za Skaj njuz Arabia, a prenose RIA Novosti.\nNaglasio je da pod evropljanima misli isključivo na „lude političare“ zemalja, a ne na njihove narode. Sa stanovišta Lukašenka, razlog za takve postupke Evrope je taj što nisu nezavisni u svojoj politici i u kolonijalnoj su zavisnosti od Sjedinjenih Američkih Država.\n„Odnosi SAD i zemalja zapadne Evrope su odnosi metropole i kolonije“, naglasio je Lukašenko, navodeći kao primer incident sa nadzorom američke NSA nad evropskim liderima u periodu 2012-2014, uz učešće Danske.\n"Iza provokacija stoje SAD i njihove specijalne službe"\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko rekao je da iza provokacija protiv njegove zemlje stoje SAD i njihove specijalne službe.\n„Iza provokacija, pre svega, apsolutno znamo, stoje Sjedinjene Države i njihove specijalne službe“, rekao je Lukašenko u intervjuu za "Skaj njuz".\n"Ove korake pripremaju političari, a zatim specijalne službe stupaju u akciju da izvrše njihove planove. Planiranje atentata na šefove država, novinara i istaknutih ličnosti, terorističkih napada, moguće je samo uz odobrenje najvišeg političkog rukovodstva određene zemlje“, dodao je Lukašenko.\nBeloruske vlasti su više puta saopštile da se protesti u zemlji koordinišu iz inostranstva. Lukašenko je optužio Zapad za direktno mešanje u situaciju u zemlji, te je napomenuo da nemire organizuju Sjedinjene Države, a da im evropljani podilaze. Lukašenko je takođe izjavio da su spoljne snage, želeći da unište nezavisnu republiku, pokušale da sprovedu revoluciju u boji, koja nije uspela, iako je „izazov bez presedana bačen na državnost“.\nfoto: © Sputnik / Viktor Toločko/ vostok.rs


PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU UGOVORA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA O IZRUČENJU: Ugovor će imati retroaktivno dejstvo\nPredlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Srbije i Sjedinjenih Američkih Država o izručenju, koji će imati retroaktivno dejstvo, nakon više od godinu i po dana od potpisivanja, stigao je u Narodnu skupštinu koja će odlučivati o njegovoj ratifikaciji.\nOvaj ugovor, kojim se predviđa izručenje državljana bez obzira na nacionalnost, delovaće retroaktivno u odnosu na sva krivična dela koja su u njemu pobrojana, sa jednim izuzetkom.\nNaime, član 21. precizira da će izvršni organ zamoljene države imati diskreciono pravo da odbije izručenje za krivično delo izvršeno pre 1. januara 2005. godine, što bi u praksi trebalo da znači da SAD ili Srbija, po sopstvenoj proceni, mogu da odluče da li će traženo lice izručiti ili neće, čak i ako su ispunjeni svi zakonski uslovi za izručenje, a koje utvrđuje sud.\nNakon ratifikacije, glavno pitanje koje će se postaviti i jeste ko bi sve prema ovom Ugovoru mogao da bude izručen, a odgovor bi trebalo tražiti upravo u tom članu, koji garantuje diskreciono pravo država da same procenjuju šta im je činiti kada su u pitanju krivična dela izvršena pre 1. januara 2005. godine.\nOvaj Ugovor, inače, izrađen je po uzoru na Sporazum o izručenju potpisan između SAD i Evropske unije 2009. godine.\nKako ukazuju u Ministarstvu pravde Srbije, bilo je potrebno zaključiti ga radi unapređenja pravnog okvira saradnje između Srbije i SAD i propisivanja novih savremenih krivičnih dela.\nNaime, saradnja dve države, do sada se odvijala na osnovu Konvencije o izdavanju krivaca zaključene pre više od jednog veka, još 1901. godine, a koja je stupila na snagu 1902. godine.\nPrema novom Ugovoru, ukoliko ga ratifikuju parlamenti obe države, biće moguće izručiti sopstvenog državljanina za praktično sva krivična dela, među kojima su i krivična dela savremenog doba - kao što su razna dela "sajber" kriminal, pranje novca, organizovani kriminal, terorizam i druga.\nMeđutim, Ugovor propisuje da izručenje neće biti odobreno ukoliko je delo za koje se izručenje traži političko krivično delo.\nTakođe, nadležni organi obe države, u slučaju SAD izvršni organ, može da odbije izručenje ako proceni da je zahtev za izručenje "politički motivisan", ili ako proceni da se delo tiče "povrede vojnih dužnosti, a koje ne spadaju u krivična dela iz opšteg krivičnog prava".\nBeogradski advokat Toma Fila, kaže da se kod svakog Sporazuma o izručenju sopstvenih državljana uvek izdvaja pitanje politike, jer se, kako je ukazao, prilikom donošenja konkretne odluke o molbi, posebno procenjuje da li je traženo lice politički progonjeno u svojoj državi.\n"Svi čije se izručenje traži, bilo da je u pitanju "klasičan" ubica, običan čovek ili stvarni politički protivnik, uvek se pozivaju na to da u svojoj zemlji neće i mati pravično suđenje i da su političke žrtve", napomenuo je Fila.\nOn smatra da je dobro što je Srbija potpisala ovaj sporazum sa SAD, i što je spremna da ga ratifikuje.\n"Mislim da je dobro da se to potpiše jer mi nismo automatski u obavezi da izručujemo", tumači poznati advokat, ali podseća i da obaveza izručenja zavisi "od snage države".\n"U ovim pitanjima je uvek važilo pravo jačeg, a međunarodno pravo je priča za malu decu. Tako će biti i sada, jedno je kada SAD traži od nas izručenje, a drugo kada ga mi budemo tražili", naveo je Fila.\nU svakom slučaju, kako je ukazao, primena Sporazuma će nam omogućiti da primenimo propisanu proceduru i da se ne može reći "da nešto nismo hteli da izvršimo".\nMinistarka pravde Nela Kuburović i američki ambasador Kajl Skat potpisali su 15. avgusta 2016. Ugovor o izručenju između Srbije i SAD, a koji će stupiti na snagu nakon ratifikacije u parlamentima obe države.\nU Ministarstvu pravde kažu da je Ugovor zaključen u želji da se obezbedi delotvornija saradnja između država u borbi protiv kriminala, korupcije i terorizma i drugih da bi se unapredio pravni okvir dosadašnje saradnje u skladu sa savremenim zakonodavstvom.\nZaključivanjem novog bilateralnog ugovora između dve zemlje, kako ukazuju, stvaraju se uslovi za čvršću, obavezniju i efikasniju saradnju, kako lica koja se krivično gone u jednoj državi ili su u njoj osuđena zbog krivičnog dela, ne bi bekstvom u drugu državu izbegla vođenje krivičnog postupka ili izdržavanje kazne.\nTaksativno navedena krivična dela za koje se moglo tražiti izručenje u Konvenciji o izdavanju krivaca iz 1901. godine, proširena su na skoro sva krivična dela, koja poznaju zakonodavstva SAD i Srbije, čime je stvorena prilika za bolju saradnju u borbi protiv organizovanog kriminala.\nZaključivanje navedenog ugovora doprinosi i većoj zaštiti ljudskih prava i sloboda kada je u pitanju izručenje okrivljenih i osuđenih lica, kažu u Ministarstvu pravde i napominju da ugovor garantuje načelo Non bis in idem - da niko ne može da bude dva puta osuđen ili da se protiv njega dva puta vodi krivični postupak za isto krivično delo.\nIzvor: Vebsajt Dnevnik, 09.01.2019.


U toku ove večeri biće prikazana ostvarenja “Nečista krv - Greh predaka”, ”Južni vetar 2: Ubrzanje” i “Toma”\nU toku ove večeri biće prikazani domaći bioskopski hitovi “Nečista krv - Greh predaka”, ”Južni vetar 2: Ubrzanje” i “Toma”.\nRadnja filma „Nečista krv - Greh predaka” se dešava pre Sofkinog rođenja i prati priču o njenom dedi Hadži Trifunu, uglednom srpskom trgovcu, koji pokušava da očuva mir sa turskim vlastima, ali i održi svoj ugled i uticaj u Vranju, važnoj turskoj varošici u blizini granice sa oslobođenom Srbijom.\nMiloš Biković i Miodrag Radonjić Promo/Nemanja Miščević\nFilm “Toma” je impresionistički portret Tome Zdravkovića koji prikazuje same njegove početke, baš kao i vrhunac slave, njegove ljubavi koje su ga inspirisale prilikom komponovanja nekih od najvećih hitova, kao i odnos sa velikim brojem prijatelja koje je imao u umetničkom miljeu tadašnje Jugoslavije.\nFilm "Toma" Promo/Aleksandar Kujučev\nFilm prati dve linije radnje: 1991. pratimo odnos Tome i doktora koji započinje lečenje Tome i kako se to poznanstvo pretvara u prijateljstvo. Druga linija prati Tomin život: od detinjstva u Pečenjevcima, preko poznanstva sa Silvanom Armenulić koje će presudno uticati na njegovu karijeru ali i na privatni život, dostizanja neslućene visine popularnosti, ali i dna života.\nNoc srpskog filma Noć srpskog filma u 30 bioskopa u zemlji Toma Južni vetar 2: Ubrzanje Nečista krv - greh predaka


SZO sigurna u uspeh treće faze testiranja ruske vakcine „Sputnjik V“ - Sputnjik Srbija\n14:34 21.09.2020 (osveženo 08:55 22.09.2020) Preuzmite kraći link\nŠef Evropskog regionalnog biroa Svetske zdravstvene organizacije Hans Kluge zahvalio je dobrovoljcima koji su učestvovali u testiranjima ruske vakcine protiv Kovid-19 „Sputnjik V“ i izrazio uverenost da će treća faza testiranja biti pozitivna.\n„Rusija je počela treću fazu testiranja ove vakcine, kada se bezbednost i efikasnost vakcine testira na vrlo velikoj grupi ljudi. Želeo bih da zahvalim svim dobrovoljcima koji učestvuju u testiranjima ove vakcine u trećoj fazi“, rekao je novinarima Kluge na kraju sastanka sa rukovodstvom Službe za fotosanitarni nadzor „Rospotrebnadzora“.\nOn je dodao da postoji sporazum između SZO i Ministarstva zdravlja Rusije po kojem će organizacija pažljivo proučiti istraživanja treće faze, kada oni budu dobijeni.\n„Međutim, ja sam apsolutno siguran da će ti rezultati biti pozitivni, pošto sarađujem sa Rusijom mnogo godina i znam da da Rusija ima veoma bogatu istoriju u izradi vakcina, njenoj proizvodnji, imunizaciji“, zaključio je Kluge.


GMO u EU da ili ne?\nVelikom većinom glasova Evropski parlament danas je usvojio zakon kojim državama članicama daje mogućnost da same odluče da li će na svojoj teritoriji gajiti i razvijati genetski modifikovanu hranu.\nRiječ je o svojevrsnom kompromisu izmedju dva oprečna stava unutar Evrope, ali i odgovoru na strahovanja Evropljana da će im aktuelni trgovinski pregovori sa Amerikom na trpeze, i protiv njihove volje, donijeti genetski modifikovanu hranu.\nNije lako bilo ispregovarati danas postignuti kompromis. Još 2010. godine je sačinjen plan, ali je ostavljen po strani dok je trajala rovovska borba za i protiv genetski modifikovanj hrane na evropskim trpezama.\nZa sada, jedini komercijalni, genetski modifikovani usjevi u Evropi su oni pod kukuruzom kodnog imena MIN 810 i najviše ih se nalazi u Španiji, koja je i najveći evropski proizvodjač genetski modifikovane hrane sa nešto manje od 150 hiljada hektara pod ovim, ljudskom rukom "dotjeranog" kukuruza, otpornog na bolesti kojega inače napadaju.\nSa druge strane, genetski modifikovan kukuruz i bilo kakve varijacija sa genetski modifikovanom hranom su zakonom zabranjeni u Madjarskoj, Bugarskoj, Francuskoj, Austriji, Njemačkoj, Grčkoj i Luksemburgu.\nOvim zakonom se i jednima i drugima dozvoljava da nastave sa nacionalnom strategijom na tom polju.\n"Imamo dvostruki cilj. Prvi je da očuvamo snažnu evropsku autorizaciju genetski modifikovane hrane, baziranu na nauci, čime obezbjedjujemo jednak nivo zaštite širom EU. Drugi je da se prepozna sloboda svake od evropskih članica da same odluče hoće li na svojoj teritoriji dozvoliti uzgoj genetski modifikovane hrane. Zadovoljan sam da smo dobili ovaj zakon koji ispunjava oba cilja", rekao je evropski komesar za zdravlje i bezbjednost hrane, Vitenis Povilas Andriukaitis.\nTreba priznati, svi španski hektari genetski modifikovanog kukuruza, zajedno sa svim ostalim sličnim usjevima, gdje je to dozvoljeno na evropskom tlu, ne čine ni 2 odsto svih usjeva kukuruza na Starom kontinentu. Ono što je odavno već stvarnost Amerikancima i širom Azije, kod Evropljana izaziva zazor i strah za životnu sredinu i kvalitet hrane na stolu. Iz tog razloga su bili i brojni protesti evropskih farmera zbog trgovinskih pregovora sa Amerikom, koji se ovdje vide kao široko otvaranje vrata bio-tek gigantu Monsantu da eksperimentiše na Evropljanima.\n"Bila je to teška borba, ali smo uspjeli. Mislim da smo pobijedili. Medjutim, ovaj zakon je tek početak, moramo da nastavimo rat protiv genetski modifikovane hrane", poručio je član Evropskog parlamenta iz Francuske, Žil Parno iz grupe socijal-demokrata.\nOčito, priča o genetski momdifikovanoj hrani u Evropi, za i protiv, će se nastaviti, ovaj put na nacionalnim nivoima.


Dan opštine Titel obeležen svečanom sednicom – Moj Titel\nDan opštine Titel obeležen svečanom sednicom\n8. novembra 2021. 9. novembra 2021. urednikLeave a Comment on Dan opštine Titel obeležen svečanom sednicom\nDan opštine Titel, Mitrovdan, obeležen je svečanom sednicom koja je počela himnom Republike Srbije „Bože pravde“ u izvođenju hora STŠ „Mileva Marić“ Titel.\nZatim su učenici ove škole izveli prigodan recital, a hor je izveo i narodnu pesmu „Svi Šajkaši“ i rodoljubivu pesmu „Ovo je Srbija“.\nO ovom značajnom datumu, 8. novembar, govorili su Dragiša Trivunović, predsednik SO Titel i Dragan Božić, predsednik opštine Titel. Božić je je naglasio da su pre 103 godine, 25. novembra, Titel, Bačka, Vojvodina postali sastavni deo Srbije.\nMilivoj Milivojević iz Šajkaša je dobitnik plakete za 2021. godinu, a Anka Lozanov iz Titela, Milenko Tesla iz Šajkaša i Zoran Đurić iz Titela su dobitnici diploma za uspešan višegodišnji rad. Priznanja i Novembarske nagrade dobitnicima su uručili predsednik opštine Titel Dragan Božić i predsednik Skupštine opštine Titel Dragiša Trivunović.\nZorica Rošul, Rade Cucić, Sava Banjac, Sveto Trninić i Dušan Đurić su po oceni Sportskog saveza opštine Titel najuspešniji sportisti u školskom sportu, trener, sportski radnik i najuspešniji senior. Priznanja su uručili Stanko Kostić, predsednik Sportskog saveza opštine Titel i Dragan Božić, predsednik opštine Titel.\nTagged 2021 Dan opštine Titel Митровдан\nMošorin i Titel obišlo pedesetak planinara\nAkcija dobrovoljnog davanja krvi u Titelu i Gardinovcima\nTitel i Tisa domaćini združeno taktičke vežbe Munjeviti udar 2021\n17. juna 2021. 18. juna 2021. urednik\nJKP Komunalac Titel dobio pohvale na desetoj sednici Skupštine opštine Titel\n2. avgusta 2021. 6. avgusta 2021. urednik\nNove mere Opštinskog štaba za vanredne situacije opštine Titel\n29. jula 2020. 29. oktobra 2020. urednik