Dekanka Filološkog fakulteta Ljindita Rugova, ambasador Nikolas Abot i ministarka MONT-a Arberije Negavci (Foto Kim)\nPredstavnici Filološkog fakutleta Univerziteta u Prištini su na konferenciji u hotelu „Emerald“ informisali javnost, institucije i međunarodne predstavnike u kom je stadijumu pokretanje nove katedre i formiranje Centra za jezike.\n„Sada vam mogu potvrditi da smo u procesu akreditacije. Čekamo na strane stručnjake, da dođu i revidiraju program. Ako budemo dobili pozitivne povratne informacije, počinjemo u oktobru 2021. godine. OEBS, IOM i Britanska ambasada su radili sa nama u pripremanju dokumentacije i izdvajanju neophodnih resursa. Sada, pred vama imam odluku o osnivanju Centra za jezike koju je usvojio Upravni odbor Univerziteta u Prištini“, rekla je dekanka Filološkog fakulteta Ljindita Rugova i naglasila da je već odabrano osoblje za predavanje jezika.\nFakultet planira i omogućavanje master programa za prevođenje.\n„Radna grupa intenzivno radi na izradi i stvaranju jednogodišnjeg profesionalnog programa mastera koji će poslužiti, pre svega, vladinim potrebama za buduće prevodioce i tumače“, kazala je dekanka.\nNa katedri za Balkanistiku Srpski jezik će biti jedan od predmeta, kazao je poverenik za jezike Slaviša Mladenović. Kancelarija koju vodi pri Vladi Kosova je institucija koja je zajedno za Filološkim fakultetom pokrenula ovu inicijativu.\n„Mislim da je jako bitna poruka jer nešto tako ne postoji već tri decenije i mislim da je to iskorak iz dosadašnjih praksi koje smo imali u poslednjih nekoliko decenija. Ja mislim da je ovo upravo situacija kakvu želimo, da se konačno nešto radi kroz formalne obrazovne institucije, a ne samo kroz kratkoročne i neformalne projekte“, kaže Slaviša Mladenović.\nNa pitanje da li očekuje pokretnaje katedre za Albanski jezik na Filološkom fakultetu u Kosovskoj Mitrovici, Mladenović odgovara:\n„Ja se nadam da ćemo uspeti da napravimo komunikaciju i da ćemo uspeti da izlobiramo tako nešto i u Mitrovici jer smatram da je to i te kako potrebno“, rekao je poverenik za jezike.\nRektor Univerziteta „Hasan Priština“ u Prištini, Naser Sahiti podržava formiranje katedre za Balkanistiku, Centra za jezike i master programa za prevođenje na Filološkom fakultetu u Prištini.\n„U današnjem kontekstu, uključenje jezika zajednica u više obrazovanje, predstavlja potrebu i neophodnost, kako društva, a takođe i na naučnom nivou. Društvena potreba se javlja uz povećanje komunikacije unutar samog društva, dok je naučna potreba kako bi se učili i studirali jezici jedni drugih“, rekao je rektor Sahiti.\nDa je poznavanje jezika i mogućnost direktne komunikacije važna, složila se i novoimenovana ministarka obarzovanja u Vladi Kosova Arberije Negavci.\n„Naši napori trebaju ići ka tome da naša omladina bude kompetentna u razvoju svojih životnih veština i u ovom smeru kompetencije jezika i komunikacije su izuzetno važne. Poznajući jedni druge, bolje razumemo jedni druge, uspevamo da prihvatimo jedini druge i osiguramo se da gradimo mostove saradnje, podržavajući jedni druge“, rekla je ona.\nUčesnici skupa, među kojima je bilo i predstavnika Međunarodne organizacije za migracije (IOM), OEBS-a, UNDP-a, EU i Britanske ambasade pohvalili su inicijativu.\n„Mislim da postoji mnogo različitih razloga što Centar za jezike i program za Balkanistiku treba osnovati i primiti podršku svih relevantnih institucija, ali ja ću spomenuti samo dve. Prvo, svakako Zakonom o jezicima stoji da svi dokumenti moraju biti prevedeni na oba zvanična jezika. Svi mi znamo da to često nije slučaj ili nisu prevedeni ili nisu na odgovarajući način prevedni. Međutim, jednak pristup uslugama, informacijama na ta dva zvanična jezika je od suštinskog značaja za sve građane, posebno u vreme pandemije, kada se ljudi oslanjaju na zvanične informacije. Pod dva, važna je komunikacija među ljudima u zajednici i susedima“, istakao je britanski ambasador u Prištini Nikolas Abot.\nVelika potreba za jezičkim profesionalcima na Kosovu\nStefan Filipović iz Centra za mir i toleranciju iz Gračanice je predstavio istraživanje o potrebama za angažovanjem jezičkih profesionalaca u javnim institucijama i privatnom sektoru. On je kazao da je ključna poruka da se jedino zvaničnim obrazovanjem može odgovoriti na trenutne potrebe.\n„Postoje određena ministarstva koja nemaju nijednog prevodioca, postoje sudovi koji imaju samo jednog prevodioca, u čitavom pravosudnom sistemu Kosova funkcioniše 77 prevodilaca. Kvalitet prevoda je jedan od osnovnih problema kojim smo se bavili i došli smo do zaključka da pored prevodilaca čiji se broj mora povećati, takođe mora biti angažovan i značajan broj lektora“, naveo je on.\nFilipović je istakao da su danas predstavljeni samo delovi ovog istraživanja, a da će predstavljanje kompletnog izveštaja tek uslediti.


„Pozivamo Rusiju da odmah, potpuno i transparentno otkrije okolnosti tog napada i da o tome obaveste Savet bezbednosti“, navodi se u pismu.\nAmabsador Rusije u UN Vasilij Nebenzija rekao je novinarima da Moskva i dalje čeka da Nemačka i Francuska odgovore na zahtev da joj se dostave svi dokazi, kako bi nadležni organi mogli da odluče da li je neophodno da se povede istraga o tom slučaju.\nU pismu pet država se ističe da je nemačka vlada 2. septembra potvrdila da su testovi „nedvosmisleno dokazali da je Navaljni otrovan nervnim agensom iz grupe Novičok, koji je razvijen u Sovjetskom savezu, a nasledila ih je Rusija“.\nRusija je više puta negirala bilo kakvu umešanost u taj incident i navodi da joj i dalje nisu ni pokazani, ni dostavljeni dokazi za taj zločin.\nU pismu se podseća da je Savet bezbednosti u novembru prošle godine usvoji izjavu kojom se potvrđuje da je upotreba hemijskog oružja „bilo gde, bilo kada, pod bilo kojim okolnostima neprihvatljiva i da predstavlja pretnju međunarodnoj bezbednosti i miru“.\nSjedinjene Države nisu potpisale pismo, ali je u sredu državni sekretar Majk Pompeo rekao da ruska vlada mora izneti punu istinu o trovanju Navaljnog i one koji su u to umešani mora pozvati na odgovornost.


"Nasa Borba" - Zak Klajn se juce sastao sa Slobodanom Milosevicem\nZAK KLAJN SE JUCE SASTAO SA SLOBODANOM MILOSEVICEM\nUcinjeno sve da izbori budu fer\nPredsednik Srbije dao garancije da ce Srbima iz SBO biti omoguceno da dobiju dvojno drzavljanstvo\nBeograd.- Ujedinjene nacije su ucinile sve sto je u njihovoj moci, Beograd i Zagreb su bili vrlo kooperativni i sada je na ljudima iz Sremsko- baranjske oblasti da glasaju za svoju buducnost, izjavio je Zak Klajn, administrator SBO na konferenciji za novinare odrzanoj nakon jucerasnjeg sastanka sa predsednikom Srbije Slobodanom Milosevicem.\nSastanak sa Milosevicem Klajn je ocenio kao "odlican", rekavsi da se predsednik Srbije snazno zalozio za sprovodjenje izbora, te da je dao garancije da ce Srbima iz SBO biti omoguceno da dobiju dvojno drzavljanstvo. "Ni jedna strana se ne protivi uvodjenju dvojnog drzavljanstva, o tome se mnogo pregovaralo i sada je ostalo da se tom problemu da pravna osnova", kazao je Klajn. Hrvatska u svom Ustavu ima regulisano pravo na dvojno drzavljanstvo, a SRJ ce propise koji regulisu ovaj problem tek morati da usvoji.\nRok za registraciju biraca produzen je do danas u podne, kako bi sto vise ljudi moglo da izadje na izbore, sto je Klajn objasnio zeljom da se ucini sve da izbori budu fer. Do petog aprila u biracke spiskove upisano je oko 150.000 gradjana, od kojih je oko 53 odsto stanovnika Oblasti, sto bi znacilo da ce oni ciniti vecinu glasackog tela na nedeljnim izborima.\nIzbore ce, kako je precizirano, pratiti posmatraci UN, koji ce se nalaziti na svim birackim mestima, kao i oko 400 posmatraca iz inostranstva i 15 iz Jugoslavije. Glasacke kutije i biracke listice prenosice zvanicnici UN, a prebrojavanju glasova ce, pored predstavnika UN, prisustvovati predstavnici lokalnih Srba i Hrvata. Izbore ce pratiti i predstavnici oko 70 domacih i stranih medija.\nPlan za izbeglice do 25. aprila\nKlajn je najavio da ce do 25. aprila biti predstavljen predlog plana o povratku izbeglica, koji je sacinio u dogovoru sa Sadako Ogatom, predsednikom Visokog komeseraijata UN za izbeglice. "Bicete vrlo iznenadjeni ovim planom", kazao je Klajn.\nPo Klajnovim recima, SRJ i Hrvatska bi sada trebalo da rese pitanje demilitarizacije Oblasti i uspostavljanja takozvanih "mekih granica" izmedju dve drzave. "Obe strane su prihvatile demilitarizaciju i sada se radi na modalitetima i utvrdjivanju sirine demilitarizovanog pojasa. Opste je prihvacen stav da bi granica Srbije, Hrvatske i Madjarske trebalo da bude demilitarizovana. Razmislja se, takodje, o uvodjenju neke vrste specijalne dozvole za gradjane koji zive u granicnom pojasu, koja bi im omogucila da lakse prelaze granicu", kazao je Klajn.\nOdgovarajuci na pitanje sta ce biti sa Hrvatima koji zele da se vrate u svoje kuce u SBO, Klajn je objasnio da nece biti moguc bezuslovan povratak. "Ne mozete da se vratite, ako onaj ko je u vasoj kuci ne moze da se vrati u svoju". On je, kako je juce izjavio, trazio da lokalni Srbi i Hrvati odrede predstavnike koji bi uz njegovu pomoc lobirali u svetu kako bi se obezbedila pomoc za resavanje problema smestaja izbeglica.\nSto se tice stanovnika SBO koje je Hvatska stavila na spisak ratnih zlocinaca, Klajn je objasnio da niko od njih ne moze da bude uhapsen dok se protiv njega ne podigne optuznica u Hagu i nakon toga izda poternica i kazao da on do sada nije dobio ni jednu poternicu. Administrator SBO je precizirao da ljudi sa spiska imaju sva prava na potpunu pravnu zastitu i redovnu sudsku proceduru.


BINA 2012 – Energija grada - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Izložbe » BINA 2012 – Energija grada\nOd 19. aprila do 4. maja biće održana BINA 2012 – Beogradska internacionalna nedelja arhitekture. Pod sloganom „Energija grada“ programi će biti organizovani u Kulturnom centru Beograda, Galeriji Progres, Galeriji O3one i drugim prostorima.\nBINA počinje otvaranjem izložbe „50 godina londonske arhitekture 1960-2010“, koja je sveobuhvatna fotografska izložba u organizaciji Arhitektonskog kluba, i pokriva 200 zgrada u Londonu, počevši od „Centrepoint“ i „Economist Building“, sa mnogo slavnih fotografija London iz perioda šezdesetih godina, pre nego što će dalje napredovati do postmoderne u „Canary Wharf“, a završava se na fantastičnom zoomorfnom futurizmu „30 St Mary Axe“.\nIskustva će preneti ekskluzivni predavači iz Londona u skladu su sa pomeranjem težišta urbanih\nkoncepata i pružanjem podrške opštinama, drugim lokalnim akterima, kao i projektima koji bolje oblikuju gradove. Kroz uzajamno delovanje i razmenu prirode i grada, grada i ljudi, kao i između ljudi, nastaje energija grada, neophodna za njegovo održavanje i razvoj.\nUskoro ćemo objaviti ceo program… (danubeogradu.rs)\nTagoviarhitektura bina 2012 izložbe manifestacije\nPrethodni „Life Ball 2012“ u Beču\nSledeći Novi album: Polyester Shock


LONDON goingreen / 1.dio\tponedjeljak, 20 septembar 2010 00:00\texpeditio\tNa pitanje zasto prodaje svoj automobil i prelazi na gradski - javni prevoz, 38-godisnji Londonac odgovara: it is a question of environment. Ovako na doprinos zivotnoj sredini svoga grada gleda stanovnik metropole u kojoj radni dan traje najduze u Evropi.\nLondon je jedan od najprivlacnijih i najdinamicnijih gradova sveta, najmodernijih kada je u pitanju muzika, umetnost , moda, najskuplijih kada su u pitanju trgovina i biznis, najtolerantniji sa 300 prisutnih jezika koji su u upotrebi. Paralelno ovoj fascinantnoj slici, London karakterise i deo istorije, koji se odnosi na cenu njegovog glamuroznog razvoja, od perioda glavnog grada prve industrijske zemlje sveta do danas. A danas, placanje te cene, postaje upravo kljuc njegovog razvoja u buducnosti.\nOd vremena industrijske revolucije London karakterise zagadjenje, a u novijoj istoriji smog je postao deo njegovog identiteta. Tokom decembarske zime 1954. godine London je preziveo cuveni sedmodnevni smog, izazvan velikom kolicinom sagorevanja uglja za grejanje objekata. Rezultat toga, bio je cetiri puta veci broj smrtnih slucajeva, nakon cega je usledio niz mera koje je gradska vlast donela, podrzavajuci koriscenje gasa i elektricne energije za zagrevanje. U Londonskoj reci Temsi tokom 60-ih godina nije postajalo znakova zivota. A poslednja opomena Londoncima da je smanjenje zagadjenja ukidanjem upotrebe uglja za grejanje objekata, vremenom samo nadomesteno velikom gustinom saobracaja u gradu, stigla je 1991. godine. Decembarski smog ponovo je izazvao povecanu smrtnost i uzrokovao povecan broj oboljenja. Trenutno, London trosi disproporcijski veliku kolicinu energije, obzirom na geografsku poziciju i broj stanovnika - novi podaci govore da ovaj grad godisnje potrosi koliko citava Grcka a potrosnja se povecava svake godine.\nSavremeni gradski trendoivi Iskustvo iz proslosti i globalna energetska i ekoloska kriza, ucinili su da je London danas jedan od svetskih gradova koji predvodi u aktivnostima koje ga usmeravaju ka odrzivoj buducnosti. Odrzivi razvoj ovoga grada postao je glavni politicki cilj. Strategija sadasnjeg gradonacelnika je Ł100 miliona vredan plan Londona - okvir za razvoj grada u sledecoj deceniji koji ima za cilj da popravi koriscenje energije i sirovina, kao i posledice koje isto ima na stanje zivotne sredine ovoga grada. Mozda je upravo ovakvo postavljanje stvari od strane Londonske uprave, pokrenulo “renesansni” period u planiranju ovoga grada, kako vec navode kriticari. Osnovu progresa cine izmene u zakonu i nove regulative koje se odnose na koriscenje otpada, rezidencijalne zone, razvoj izgradnje, zastitu biodiverziteta, saobracajnu infrastrukturu i preventive od katastrofa izazvanih klimatskim promenama. Pokrenut je niz aktivnosti koje podrzavaju aktuelni trend: London ima svoju Agenciju za klimatske promene; afirmise reciklazu kod svojih stanovnika i ukljucen je u grupu 22 svetska grada koja preduzimaju samostalne inicijative za smanjenje emisije stetnih gasova, odvojeno od vlade svojih zemalja. London je grad u kome se povecava broj ljudi koji umesto svog automobila koriste javni gradski prevoz. Vrlo aktuelna polemika odnosi se na klimatske promene za koje ovaj grad preuzima svoj deo odgovornosti. Prisutna su razlicita predvidjanja: da li je dovoljno smanjenje emisije CO2 od 60% do 2050. godine kako bi se izbegle ozbiljne klimatske promene, ili ce prema misljenju vodeceg teoreticara u ovoj oblasti George Monbiot-a, redukcija CO2 morati da bude 90%, i to vec do 2030. godine.\nLondon ima vise parkova i otvorenih prostora nego ijedan grad njegove velicine u svetu, a poslednjih godina, nakon masovnog ciscenja od vekovnog industrijskog i drugog zagadjenja, Temsa je ponova naseljena mnogobrojnim vrstama recnog sveta.Ovaj grad je bogat sa oko 140 zasticenih prirodnih stanista naseljenih retkim vrstama.\nOno sto London cini jedinstvenim je nacin na koji resava problem saobracaja i posledicnog zagadjenja, akutnog problema svih velikih gradova sveta. Zagadjenje izazvano velikom gustinom saobracaja u centru Londona, smanjuje se od 2003. godine od kako je uvedena taksa za svako vozilo koje ulazi u centralnu gradsku zonu. Na centralnim ulicama je 15–20% manje vozila i njihova brzina se duplo umanjila. Nezadovoljna ovim rezultatom, uprava Londona je nedavno povecala taksu i namerava da to i ponovi do kraja godine. Druga aktivnost, koja nagovestava vrlo blisku sliku buducnosti kada je privatni saobracaj u pitanju je promovisanje automobila na elektricni pogon, popularnog G-Wiz. U reklamnoj kampanji, promovise se novi pristup automobilu: nije vazno koliko su velika ili brza vasa kola, to je staromodno misljenje, status dobijaju ljudi koji kupuju “kola koja brinu”. Oslobodjen putarine, placanja takse za ulazak u centar Londona, kao i placanja parkinga, sa mogucnoscu besplatnog punjenja i brzinom do 70 km/h /prosecna brzina automobila u Londonu je 18 km/h/, G-Wiz je vec naselio London u 600 primeraka. Trenutno najprodavanija elektricna kola na svetu imaju smanjenu emisiju gasova za 74% koristeci elektricnu energiju, a ukoliko je ona proizvedena iz obnovljivih izvora, smanjene emisije je 100%. Zbog vaznosti promena kroz koje London prolazi, osnovana je institucija NLA - New London Architecture, kao centar u kome se debatuje o buducem razvoju grada. Sa stalnom postavkom makete centralnog dela Londona, NLA je mesto gde se svako – od profesionalaca, preko politicara isire javnosti – moze ukljuciti i debatovati o onome sto se desava njihovom gradu. Aktuelna izlozba u NLA promovise London koji se moze upoznati pesacenjem, a gradska uprava je postavila cilj da London do 2015. godine bude grad pesaka svetskog renomea. Nekoliko skoro zavrsenih projekata idu u prilog ovom cilju : saobracaj je uklonjen sa severne strane Trafalgar skvera i povezan sa pesackim trgom koji se prostire do Nacionalne galerije, pesacki Milenium bridge povezuje St.Paul katedralu i Tate Modern na juznoj obali koja se razvija u fantasticni pesacki kej na kome se nizu galerije i muzeji, i sa koga se pruza impresivan pogled na severni London.\nLegible London, Future London, London Sustainability week su neki od projekata koji upoznaju Londonce sa cinjenicom da njihov grad da bi bio “upravo ovakav” , konzumira ogromne kolicine energije i sirovina iz prirode, ostavljajuci posledice na celu planetu. Tako “Londonske nedelja odrzivosti” ohrabruje gradjane da se na razlicite nacine angazuju i ukljuce u promenu svog zivotnog okruzenja. Stotine organizacija sirom grada organizuje razlicita desavanja – uz muziku angazovanih bendova, lokalnu hranu, moze se uciti o reciklazi, probati automobil na solarni pogon i otkrivati nepoznati prirodni rezervati grada. Sigurno je da pitanje zivotne sredine postaje osnovno polaziste razvoja grada, i naravno arhitekture i dizajna. Aktuelne gradjevine i izlozbe dizajna u Londonu upravo potvrdjuju pravac u kome ovaj grad ide. O TOME KOJE SU TO GRADJEVINE I DUHOVITI PRIMERI DIZAJNA U NASTAVKU – LONDON goingreen / II deo !!!\nProjekat je kofinasiran i od strane Ministarstva uređenja prostora i zaštite životne sredine Crne Gore sredstvima dobijenim raspodjelom na konkursu za nevladine organizacije za 2010.godinu\tBroj pregleda članka : 469853


Potpisan Sporazum o poslovno-tehničkoj saradnji Saobraćajnog fakulteta i kompanije Siemens Potpisan Sporazum o poslovno-tehničkoj saradnji Saobraćajnog fakulteta i kompanije Siemens – Personal magazin\nDekan Saobraćajnog fakulteta Univerziteta u Beogradu prof. dr Nebojša Bojović i generalni direktor kompanije Siemens d.o.o. Beograd Udo Ajhlinger potpisali su 2. juna na Saobraćajnom fakultetu sporazum o poslovno-tehničkoj saradnji…\nDekan Saobraćajnog fakulteta Univerziteta u Beogradu prof. dr Nebojša Bojović i generalni direktor kompanije Siemens d.o.o. Beograd Udo Ajhlinger potpisali su 2. juna na Saobraćajnom fakultetu sporazum o poslovno-tehničkoj saradnji između fakulteta i kompanije Siemens.\nSporazum je potpisan sa ciljem ostvarivanja uspešne saradanje na budućim projektima i promovisanja zajedničkih interesa u cilju daljeg razvoja saobraćajne infrastrukture u Srbiji. Kako je kompanija Siemens ponosna na saradnju koju ostvaruje sa Univerzitetima na različitim projektima, veoma nas raduje da ćemo ovakav vid saradnje ostvariti i sa Saobraćajnim fakultetom. Saobraćajni fakultet kroz svoje obrazovne programe pruža edukaciju stručnjaka u oblastima saobraćaja, transporta, komunikacije i logistike, a što je usko povezano sa portfolijom kompanije Siemens. Tokom saradnje Siemens će aktivno učestvovati u organizaciji prezentacija praktičnih problema i rešenja iz realnog poslovnog okruženja za studente fakulteta, kao i usmeravanju njihove ekukacije ka savremenim tehničkim, tehnološkim i poslovnim rešenjima.\nSiemens-ova divizija Mobility predstavlja globalnog lidera na polju saobraćajne infrastrukture. Pored našeg bogatog iskustva na polju transporta i IT “know-how”-a, stalno radimo na razvoju novih, inteligentnih rešenja koja uvećavaju dostupnost infrastrukture, optimizuju tok saobraćaja i poboljšavaju iskustva putnika. To je način na koji elektrifikujemo, automatizujemo i digitalizujemo saobraćajnu infrastrukturu, dok danas postavljamo standarde za budućnost transporta.\nPotpisan Sporazum o poslovno-tehničkoj saradnji Saobraćajnog fakulteta i kompanije Siemens was last modified: June 8th, 2016 by Redakcija


Kompanija Yavuz jedini proizvođač PVC profila u BiH!Bh-index | Bh-index\nKompanija Yavuz jedini proizvođač PVC profila u BiH!\nNakon što je 2005. godine otvorila svoju prvu fabriku u Brčkom, danas, četrnaest godina kasnije kompanija Yavuz postala je jedna od najprepoznatljivijih kompanija kada su u pitanju PVC i ALU stolarija, profili, sobna i garažna vrata, te roletne i komarnici. Kompanija Yavuz do sada je u BiH investirala blizu 30 miliona KM, a zastupljeni su u gotovo svakom dijelu BiH. Yavuz posjeduje tri fabrike u Brčkom, Srebreniku i Malom Zvorniku (Srbija) u kojima se dnevno proizvede više od 700 otvora.\nKompanija posjeduje šesnaest poslovnih jedinica i to dvije u Brčkom, zatim po jednu u Srebreniku, Ljubačama, Živinicama, Kalesiji, Gračanici, Lukavcu, Maglaju, Mostaru, Vogošći, Ilidži, Visokom, Vitezu, Bihaću i Cazinu, te baucentar u Živinicama, nekoliko poslovnih jedinica u Srbiji i jednu u Njemačkoj. Kompanija Yavuz jedan je od najvećih proizvodžača profila u BiH i Balkanu uopšte, a kapacitet s kojim raspolaže može proizvesti 50 tona profila dnevno.\nCijena karte prava bagatela: Uvedena nova linija iz Tuzla za poznatu evropsku destinaciju\nAvio kompanija je nedavno najavila niz pojačanih higijenskih mjera, kako bi se osiguralo zdravlje i sigurnost kupaca i osoblja.  Wizz Air danas je saopštio...\nPrihodi od prodaje Mercator Grupe u prva tri mjeseca 2020. godine povećali su se za 10,8% u odnosu na isti period prethodne godine i...


Više od 4.000 demonstranata u Pragu – Nadlanu.com\nViše od 4.000 demonstranata u Pragu\nObjavljeno 22. maja 2012. / 16:08:14\nPRAG, 22. maja 2012. (Beta) – Češki sindikati izveli su u utorak preko 4.000 radnika u pohod centrom Praga do sedišta vlade na novim protestima zbog mera štednje, uz zahtev da vlada premijera Petra Nečasa odustane od najavljenih reformi.\nDemonstracije je organizovala inicijativa STOP VLADI u kojoj je pored sindikata još 20 nevladinih organizacija, izmedju ostalog i predstavnici hendikepiranih ali i studenti i univerzitetski profesori.\nSvi oni se bune što, po njihovoj oceni, cenu reformi vlade desnice i centra plaćaju socijalno osetljivi slojevi stanovništva.\nDemonstranti u invalidskim kolicima bili su na čelu protestne kolone u kojoj su studenti obučeni u crne majice sa belim slovima formirali natpis STOP VLADI.\nSindikati su još ranije tokom kolektivnih pregovora predali vladi zahteve incijative, pre svega da odloži penzionu reformu, da se istraže mahinacije i korupcija zbog kojih je Evropska unija do daljnjeg obustavila dotacije iz evropskih fondova i da se priliv evropskog novca obnovi.\nMorinjo produžio ugovor sa Real Madridom


19-04-2017 13:55 Izdvojeno Svet Planeta\nPromene su velike, ali to ne znači da ću postati diktator, poručuje turski predsednik. Ovo što ste videli u nedelju zove se demokratija, ističe Redžep Tajip Erdogan.\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan izjavio je za Si-En-En da ustavne reforme ne znače prelazak na diktaturu, demantujući navode da je taj novi sistem "kao skrojen za njega". "To nije sistem koji pripada Tajipu Erdoganu. Ja sam smrtno biće, mogu da umrem u bilo kom trenutku", prenela je agencija AFP. Erdogan je odbacio optužbe da je podržao izmene iz želje da ojača svoju moć, a ne da unapredi politički sistem Turske. "Sistem predstavlja promenu, transformaciju demokratske istorije Turske", rekao je Erdogan u intervjuu datom u utorak Beki Anderson u predsedničkoj palati u Ankari. To je, kako napominje Si-En-En, prvi intervju koji je Erdogan dao posle referenduma. "Istina, promene su velike. Ali to ne znači da ću postati diktator. Tamo gde je diktatura, nema predsedničkog sistema. A ovo što ste videli u nedelju zove se demokratija. Ja to zovem voljom naroda", rekao je on. Erdogan je naveo da je "inače fudbaler" i da će stoga "sportskim žargonom objasniti trenutnu situaciju". "Nema veze pobediš li sa 1:0 ili sa 5:0, pobeda je pobeda", rekao je on. On je rekao da Turska "pune 54 godine stoji pred vratima EU". "S političkog gledišta, to jednostavno nije podnošljivo. Pokušali smo da ispunimo sve njihove zahteve, ali oni nisu održali svoje obećanje. Ako promene politiku prema Turskoj, onda opet možemo da sednemo za sto i vidimo šta se još može napraviti", rekao je Erdogan. Erdogan je izrazio zadovoljstvo što mu je stigla čestitka od američkog predsednika Donalda Trampa povodom rezultata referenduma. "Lepo je to, ali još lepše bi bilo da se nađemo uživo i poboljšamo našu saradnju. Sviđa mi se Tramp, njegovi potezi čine me srećnim. Mi smo saveznici i verujem da možemo rešiti mnogo problema", poručio je Erdogan. Da vidite kako demokrate hoće da smene Trampa, pogledajte OVDE. Izvor: Tanjug\nTRAMPOV SAVETNIK RAZOČARAN NAPUSTIO ERDOGANA: Nema dogovora o sirijskim Kurdima!\nŠAMAR ZAPADU: Erdogan zahteva ukidanje sankcija Rusiji!\nPRAVI OSMANSKO CARSTVO: Erdogan hoće da bude Srbima sultan!\nTURCI NOKAUTIRALI AMERE: Erdogan od Putina uzima S400?!\nZNATE GDE VAM JE MESTO: Erdogan preti Uniji referendumom koji može da je zakopa!


SUKOB - Radio-televizija Unsko-sanskog kantona\nSve vijesti koje uključuju pojam: SUKOB\nSUKOB MIGRANATA NA LIPI: POVREDE HLADNIM ORUŽJEM ZADOBIO JEDAN MIGRANT\nBIHAĆ, 28. decembra - U fizičkom obračunu koji se sinoć desio na Lipi, jedan migrant zadobio je povrede hladnim oružjem. Policija je dobila prijavu od strane svojih službenika koji se nalaze u ovom kampu u 23:45. Sukobila su se dva migranta iz Pakistana, a jedan od njih je zadobio povrede hladnim oružjem. Povrijeđenom ...\nPRIJEDOR/DUBICA, 18. oktobra - Policijskoj upravi Prijedor, danas oko 12.20 sati, prijavljeno je da je u mjestu Međeđa, opština Kozarska Dubica, došlo do međusobnog sukoba migranata, te da je više osoba povrijeđeno javlja Anadolu Agency (AA). - Utvrđeno je da je u sukobu ilegalnih migranata porijeklom iz Pakistana, ...\nBIHAĆ, 25. septembra - U Centru za prihvat migranata na Lipi jučer u poslijepodnevnim satima zabilježen je novi incident među migrantima. Sukob među nekolicinom migranata prerastao je u ozbiljan obračun a rezultat toga je više povrijeđenih, među kojima je i jedan uposlenik IOM-a. Policija je po prijavi uputila svoje ...\nUSK, 30. augusta - U Bosanskoj Otoci danas novi incident. Na liniji razgraničenja ponovno je došlo do sukoba policije i migranata koji su ovaj put upotrijebili i kamenje. Kako su nam kazali mještani, policija je bila primorana intervenisati zbog sve većeg pritiska migranata na porodične kuće u obližnjem naselju ali i pokušaja ...\nBIHAĆ, 27. avgusta - U migrantskom kampu "Lipa" sinoć je došlo do sukoba migranata i policije. Kako je potvrđeno iz policije, migranti su kamenjem gađali policijske službenike. Na teren su upućene brojne policijske patrole kao i specijalna jedinica MUP-a USK. Nezvanično, jedan od migranta ...\nBIHAĆ, 12. augusta - Prije dva dana, u dva sata poslije ponoći, Policijskoj stanici Bihać obratila se uposlenica IOM-a u izbjegličkom kampu Borići. Prilikom obraćanja prijavljen je fizički obračun više osoba koji su u blizini kampa formirali šatorsko naselje te je kazala da ima povrijeđenih lica. Temeljem ove informacije, ...\nCAZIN, 28. maja - Na području grada Cazina, tačnije na lokaciji Crnaja, u međusobnom sukobu stradala su dva migranta. Prema prvim informacijama, došlo je do sukoba migranata u kojem su život izgubile dvije osobe. Iz MUP-a USK su nam rekli da je uviđaj u toku, a na terenu su tužioci, policija i Hitna ...


DA LI TREBA PRAVITI BEBU TOKOM EPIDEMIJE KORONA VIRUSA: upozorenja pre trudnoće uz COVID-19 – Ženski kutak\nOdluka da imate dete je uvek veliki korak, ali epidemija korona virusa čini ovo pitanje dodatno kompleksnim.\nGostovanje ginekologa dr Aleksandra Ljubića na TV Prva, 28. marta 2020. godine, izazvalo je veliku pažnju, naročito njegova izjava da „nije vreme za trudnoću“!\nPrvobitne statistike po kojima je bilo primetno da muškarci češće oboljevaju od žena a stariji češće od mlađih osoba pokazale su se – do danas – kao puke statistike.\nNaime, to što pripadnici neke starosne grupe ređe oboljevaju, ne znači da su pripadnici druge na ovu bolest „imuni“.\nTo nas podseća da još nešto naglasimo: reč „imuni“ se u našem jeziku često upotrebljava kao obična metafora, u značenju „zaštićen“ pa i „izdržljiv“, „postojan“, „stabilan“, „otporan“.\nMeđutim, u medicinskom smislu, reč „imun“ znači samo jedno a to je „rezistentan“, znači otporan na neki konkretan virus, bakteriju ili bolest.\n„Prvi slučajevi su pokazali da nema prenosa korona virusa na fetus“, rekao je dr Ljubić „a ipak je upravo objavljen slučaj da je rođena beba već zaražena pre porođaja. Znači da je do prenosa ipak došlo.“\nMožda najvažnije upozorenje dolazi od dr Ljubića koji naglašava: „Kad se planira trudnoća, uvek se želi da i muškarac i žena budu zdravi, bez aktuelne upale ili infekcije. Zato svim svojim pacijentima trenutno savetujem – kontracepciju.“\nSve ovo ne znači da treba da na bilo koji način brinete ili paničite ako ste zatrudneli ili mislite da ste zatrudneli u poslednjih nekoliko nedelja. Znači da, u tom slučaju, ne smete da verujete kako ste „zaštićeni“ zato što ste žena ili zato što ste trudni i nipošto ne smete da se izlažete riziku kada to nije neophodno.\nPovezane vesti:korona virus, trudnoca


Otvorena vrata pravosuđa: O zakonitosti suđenja i saslušanja optuženog putem video linka - Dijalog.net\nNaslovna Društvo Otvorena vrata pravosuđa: O zakonitosti suđenja i saslušanja optuženog putem video linka\nOtvorena vrata pravosuđa: O zakonitosti suđenja i saslušanja optuženog putem video linka\nBeograd, 08. april 2020. – Vest da će se u pojednim sudovima u Srbiji u vreme vanrednog stanja optuženi koji se terete da su počinili krivično delo nepostupanje po zdravstvenim propisima za vreme epidemije, biti saslušavani putem video linka, je jako lepo zazvučala.\nAutor teksta je Savo Đurđić – Sudija Apelacionog suda u Novom Sadu i član Visokog saveta sudstva.\nIma se u vidu da bi ovakav način rada doneo veći stepen zaštite sudijama, svim zaposlenim u sudu i svim učesnicima postupka od rizika zaražavanja vrusom Kovid 19.\nMeđutim, struka, pre svega Advokatska komora Srbije (AKS), a i pojedine advokatske kancelarije, su imala primedbe na ovu praksu, pa su nadležni 1. aprila 2020. doneli Uredbuo načinu učešća optuženog na glavnom pretresu u krivičnom postupku za vreme vanrednog stanja proglašenog 15. marta 2020. godine.\nTako je na prvi pogled razrešen osnovni zahtev AKS da „takve mere moraju da budu donete u zakonitoj proceduri propisanoj Ustavom i od strane nadležnog organa“, a da li je stvarno tako?\nOvom Uredbom se utvrđuje da se za vreme vanrednog stanja u krivičnom postupku koji se vodi pred prvostepenim sudom, a kada predsednik veća, odnosno sudija pojedinac nađe, da je obezbeđenje prisustvo optuženog koji se nalazi u pritvoru, na glavnom pretresu otežano zbog opasnosti od širenja zarazne bolesti, može odlučiti da se učeće okrivljenog na glavnom pretresu obezbedi putem tehničkih sredstava za prenos zvuka i slike, ako je to – s obzirom na tehničke uslove moguće.\nOznakeOtvorena vrata pravosuđaSavo Đurđićvanredno stanje\nPrethodno Savet Evrope: Romima u pandemiji prete i zaraza i diskriminacija\nSledeće NUNS: Orkestrirani obračun provladinih glasila s profesionalnim medijima\nTop Tags mediji ljudska prava OCD istraživanje lokalna samouprava Vlada Republike Srbije vladavina prava Civilno društvo mladi Evropska komisija evropske integracije Srbija i Evropska unija Društvo konkurs Evropska unija


Dodik: BiH destabilizuju Bošnjaci uz pomoć nekoliko zapadnih ambasada - Region - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Region » Dodik: BiH destabilizuju Bošnjaci uz pomoć nekoliko zapadnih ambasada\n„Sve drugo je plod fantazije (bošnjačkog člana Predsedništva BiH) Šefika Džaferovića, koji se ničim izazvan našao u temama iz visoke politike, ne znajući ništa drugo nego da se ulaguje zapadnom delu međunarodne zajednice“, napisao je Dodik na Tviteru.\nOn je dodao da bi pre bilo čega Džaferović trebalo da odgovori „koliko mudžahedina lično kontrolisao u građanskom ratu u BiH i koliko zločina su napravili, a onda da ostavi svetu da prosudi kako je moguće da je neko sa takvom biografijom uopšte na slobodi“.\nDodik smatrada je to što je Džaferović u Predsedništvu BiH „dokaz nenormalnosti u kojoj egzistira BiH“.\nPredsedavajući Predsedništva BiH Šefik Džaferović izjavio je za holandski list „Volkskrant“ da su, kako je rekao, prizori iz Ukrajine identični onima koji su dolazili iz BiH pre tri decenije, kao i da je pridruživanje BiH EU geopolitička neminovnost, s obzirom na „napore Rusije da destabilizuje zemlju“.\nBiHMilorad DodikRepublika SrpskaŠefik DžaferovićBanjaluka


MrazijAda 2019 – humanitarna trka na Adi Ciganliji – LaVie.rs\nMrazijAda 2019 – humanitarna trka na Adi Ciganliji\nTradicionalno i ove godine biće organizovana humanitarna trka na Adi Ciganliji pod nazivom MrazijAda. U organizaciji Sportskog saveza Rakovice trka će se održati 5. januara 2019. godine.\nProgramom MrazijAda predviđeno je održavanje trke oko Savskog jezera ukupne dužine 7,7 km. Start je zakazan za 18 časova kod restorana “Jezero”, a prijava učesnika i podela brojeva počinje u 17.30 časova na istoj lokaciji.\nUčešće je otvoreno za sve humane ljude dobre volje koji mogu prepešačiti ili pretrčati stazu oko Savskog jezera, a “kotizacija” za ovu humanitarnu trku su pelene za odrasle (koje možete kupiti i na komad, pa tako možete doneti i jednu pelenu jer naše malo nekome je mnogo), koje će organizator donirati Centru za prihvatanje odraslih lica u Kumodraškoj ulici.\nPreporuka organizatora je da u skladu sa temom trke učesnici obuku bar deo sportske opreme u simboličnoj “dedamrazovskoj” crvenoj boji.\nZa najuspešnije takmičare/ke otvorene humanitarne trening trke MrazijAda predviđene su nagrade, i to nagrade za prva tri mesta u muškoj i ženskoj konkurenciji, kao i nagrade za namlađeg i najstarijeg učesnika.\nBudimo humani jer je humanost najvrednija osobina koja krasi jednog čoveka.\nada ciganlija, humanitarna trka\t0\nIzložba "Čarobna Milena" u Domu Jevrema Grujića\nBesplatan ulaz na rođendansku žurku Haos animatora na Adi Ciganliji


Austin: SAD se neće upuštati u zveckanje nuklearnim oružjem\nBy LIFE 26/04/2022 0\nAmerički ministar odbrane Lloyd Austin prisustvovao je danas sastanku ministara odbrane 40 zemalja, članica NATO-a i zemalja koje nisu članice NATO-a, u zračnoj bazi u Njemačkoj nakon kojeg je poručio da će se grupa sastajati jednom mjesečno kako bi razgovarali o odbrambenim potrebama Ukrajine u borbi protiv invazije Rusije.\nNa pres-konferenciji nakon sastanka Lloyd je upitan je li zabrinut da će iz Rusije biti prijetnje nuklearnim oružjem zbog toga što saveznici Ukrajini dostavljaju teško naoružanje, američki ministar odbrane je rekao da je takva retorika “vrlo opasna i beskorisna” te da “sve strane gube” u nuklearnom ratu, javlja BBC.\n– Nećemo se upuštati u zveckanje oružjem – rekao je on.\nNa pitanje o eksplozijama u Moldaviji i da li je zabrinut da bi se sukob mogao preliti izvan Ukrajine, Austin kaže da SAD još uvijek ispituju uzrok eksplozije, ali je rekao da “svakako ne žele vidjeti bilo kakvo prelijevanje”.\nLIFE: Vlada Kantona Sarajevo osudila izjavu Stjepana Kljuića o ministrici Naidi Hota-Muminović\nAustin je u svom obraćanju komentarisao izjavu ruskog ministra vanjskih poslova Sergeja Lavrova da postoji “ozbiljan” i “stvarni” rizik od Trećeg svjetskog rata, te rekao da će SAD i međunarodna zajednica “učiniti sve što je u njihovoj moći da osiguraju da se to ne izmakne kontroli”.\nMeđutim on je ponovio da su “prijetnje” o upotrebi nuklearnog oružja “opasne i beskorisne”.\n– Postojala je “uvijek mogućnost da se stvari mogu dogoditi”, ali bilo je pogrešno “spekulirati o upotrebi nuklearnog oružja” – rekao je Austin.


FESTIVAL LJUBAVI predstavljen novinarima na press konferenciji! – Nadlanu.com\nFESTIVAL LJUBAVI predstavljen novinarima na press konferenciji!\nObjavljeno 31. jan 2017. / 16:55:29\n"Festival ljubavi" manifestacija koja će biti održana na Trgu slobode od 3. februara do 9. marta, predstavljena je danas medijima na press konferenciji u Gradskoj kući.\nČlan Gradskog veća za privredu Milorad Radojević izjavio je da je Novi Sad ''Oktobarfestom'', ''Novosadskim winter festom“ i manifestacijom ''Ledena šuma'' uspešno produžio festivalsku sezonu.\n– U proteklom periodu Novi Sad je bio turistički ''bum'', dolazili su brojni gosti iz naše zemlje i regiona, što je jako bitno za privredu grada. Naplata boravišne takse u 2016. godini veća je za šest miliona dinara u odnosu na 2015, a u decembru i januaru sume su skoro duplirane. To znači da su hoteli bili puni i da su više posla imali ugostitelji i trgovci – naglasio je Radojević i dodao da će Grad podržiti sve manifestacije koje doprinose turizmu i privredi, i podsticati organizaciju takvih programa tokom cele godine.\n– ''Festival ljubavi'' na samom početku 2017. godine samo će najaviti brojna dešavanja u oblasti kulture, s obzirom na to da kreće realizacija projekata vezanih za Evropsku prestonicu kulture. Kroz ''Festival ljubavi'' stvaraoci u oblasti kulture i umetnosti dobiće priliku da se predstave publici, i veoma je važno što pored zabavnog karaktera taj Festival ostvaruje saradnju sa ustanovama poput Galerije Matice srpske, Spomen zbirke Pavla Beljanskog, Muzeja grada i slično. Kultura je resurs koji sve više doprinosi privredi i turizmu, pa tako treba na nju i gledati – istakao je član Gradskog veća za kulturu Dalibor Rožić.\nPredstavnik organizatora „Novosadskog Winter Festa“ i „Festivala ljubavi“ Robert Čoban naglasio je da je saradnja sa Gradom i ustanovama kulture doprinela promociji pravog duha Novog Sada. Kako je on ocenio najveća atrakcija bili su fijaker i raspevana jelka, a tokom ''Novosadskog winter festa'' uspešno su promovisani programi muzeja i galerija.\n– Posećivali su nas Beograđani, ambasadori Amerike i Izraela, i Novi Sad je zaista bio u centru zbivanja. Svima nama je u cilju da Novi Sad bude lepše mesto za život, tako da ćemo iduće godine pripremiti još bolji program – rekao je Čoban.\nPredstavnica organizatora Biljana Gavrić navela je da je za dva meseca na novosadskom glavnom trgu nastupilo 36 horova iz Vojvodine, 45 bendova i desetine di – džejeva, a više hiljada ljudi je na dnevnoj bazi posetilo trg. Predstojeći ''Festival ljubavi'' ponovo će okupiti muzičare, umetnike i ustanove kulture ali će sve biti u znaku proslave Dana zaljubljenih i Dana žena.\n– Umesto raspevane jelke imaćemo cvetni zid sa prirodnim cvećem, veliko srce kao simbolična vrata za ulazak na Trg – kazala je Biljna Gavrić i napomenula da će i ta manifestacija imati humanitarni karakter. Naime, parovi koji su se venčali u 2016. godini mogu da se prijave za učešće u nagradnoj igri, koja će otkriti koliko se poznaju, a biće održana 13. februara. Pobednici osvajaju bračno putovanje, a svi ostali dobijaju fotografije, koje će moći da pošalju portalu ''NS hronika'', i oni koji dobiju najviše ''lajkova'' biće nagrađeni poklonima sponzora ali i jednim putovanjem. Takođe, skulpture studenata vajarstva na temu ljubav, biće prodavane na aukciji, a sav prihod namenjen je Domu za beskućnike u Futogu.\nSve informacije o Festivalu ljubavi možete pronaći na zvaničnoj Fejsbuk stranici klikom ovde ili na sajtu www.color.rs/love2017\nMARINKO ROKVIĆ: Nisam šamarao devojku, možda sam je gurnuo (VIDEO)


7 Jun 2014 - 10:30 Istorija Link\nAko bi morali da nabrojimo legende američke auto industrije, lista verovatno obuhvatala Ford Model T, muscle cars, kamionete i V8 motore\nAli ukoliko ste živeli u američkoj saveznoj državi Kaliforniji tokom 1930tih i 1940tih godina i voleli surfovanje na čuvenim plažama, izbor automobila se svodio na samo jedan - woody. Ovi automobili su bili retki čak i za tadašnje standarde, a zahvaljujući komplikovanoj proizvodnji su takođe bili dosta skupi za proizvodnju i kupovinu.\nA onda, kada se činilo da je njihovo vreme prošlo, usledeli su čuveni Beach Boys i woody se ponovo našao u centru pažnje. Ukoliko vas zbunjuje ono šta smo do sada napisali i još uvek niste sigurni šta reč "woody" označava, moramo da se vratimo u istoriju i pre nego što su automobili nastali. Naime, još u vreme kočija, glavni materijal u proizvodnji je bio drvo. Ovaj način proizvodnje je bio efikasniji od metala i brzo i jeftino se proizvodio u velikim količinama. Dizajneri su takođe imali slobodu da urade dizajnerska dela, čime se činilo da je nemoguće naći dve identične kočije na ulicama.\nKrajem 19. veka na tržište je stigla i najnovija tehnologija nazvana automobil, koja će u bliskoj budućnosti u potpunosti zameniti kočije. Rani automobili su pružali kombinaciju metala i drveta, ali kako je vreme prolazilo tako je napredovala i tehnologija, pa je uskoro rad sa metalom postao solidno jeftin, ali i sigurniji način poslovanja nego drvo. To je ostavilo mnoge dizajnerske kuće, koje su ranije uglavnom radile sa kočijama, bez posla i počeli su da smišljaju različite načine kako ostati u biznisu. Stuart Margerum, vlasnik male kompanije za proizvodnju kočija Swab Wagon Company, u Elizabethvilleu, Pennsylvania, se danas smatra ocem woody automobila. Margerum je primetio da mnoge auto kompanije koriste identičnu školjku kao i njegova firma za proizvodnju kočija i došao na ideju da bi njegova kompanija mogla da preživi tako što će uspešno spojiti dve tehnologije.\nU vreme kada karavani još uvek nisu postojali, vozila sa produženim gepekom su nosila "depot hacks" oznaku, a prvi takav automobil je bio 1934 Plymouth. Inženjeri Chryslerove najjeftinije divizije su se setili da mogu da pruže jednak prostor komercijalnih vozila u dosta civilizovanijem stanju, tako da su uskoro debitovali vozila poznata kao Suburban, Combination i Country Clubs. Međutim, njihova potražnja je uvek bila jako mala, pa su najveće kompanije iz navedenog perioda, kao što su Ford, Chevrolet i Dodge, uglavnom kontaktirale samostalne kuće i od njih tražile da nadograde produženi deo na već postojeći automobil. A onda se Margerum setio da bi možda bilo jeftinije da se ponovo koristi drvo umesto metala ... Naime, više od deset godina pre nego što je prvi Plymouth karavan debitovao, mala kompanija Star Motor Company je postala prva koja je u zadnjem delu automobila zamenila metal sa drvetom.\nOvaj proces se ipak pokazao dosta skup. Ne samo što je drvo moralo sprecijalno da se uradi, već je proces lakiranja i postavljanja na automobil bio dugačak i neefikasan. Međutim, mala grupa kupaca je bila oduševljena i pored visoke premijum cene, a uskoro se u priču uključio i Buick. Ako bi ipak morali da izaberemo jedan automobil koji je populirizovao woody klasu, to je svakako bio 1929 Ford Model A. Navedene godine Henry Ford je, posle 20 godina, zamenio legendarni Model T sa modernijim proizvodom, a da bi se privukla velika pažnja potencijalnih kupaca, jedan od ponuđenih modela je bio upravo woody. Međutim, najveći američki proizvođač vozila iz tog perioda ipak nije proizvodio ovu verziju, već bi šasija automobila, sa kabinom, bila poslata u Briggs Body Company, koji bi zatim uradio ostatak automobila.\nNekoliko meseci kasnije Chrysler postaje vlasnik ove kompanije, pa je Ford počeo da sarađuje sa dve nove kompanije - Murray Corporation i Baker-Raulang. Woody se pokazao posebno popularnim u Kaliforniji među surferima. Zahvaljujući suvoj klimi, drvo je moglo da potraje godinama bez većih ulaganja, a ovakvi automobili uskoro postaju zaštitni znak surfera. Međutim, kako su stigli, woody su još brže nestali "zahvaljujući" Velikoj Depresiji, a kada je Plymouth predstavio pomenuti karavan 1934. godine, ideja za njima se ponovo rodila. U narednih nekoliko godina čak devet kompanija su imali svoje woody modele, od najvećih kao što su General Motors i Chrysler, pa sve do manjih kompanija kao što su Hupmobile i American Bantam. Ali Ford je uspeo da ode korak dalje i 1936. godine postao prva kompanija koja je imala fabrički woody (ostale kompanije su i dalje koristile samostalne dizajnerske kuće da urade posao za njih).\nOni su bili dostupni samo na najskupljim modelima, kao što su Standard i DeLuxe, sa V8 motorima, a 1940. godine njihova cena po prvi put prelazi 1,000 dolara. Ford nije imao konkurenciju sve do kasnih 1930tih godina, kada su se i Willys, Buick, Pontiac i Plymouth uključili u trku sa fabričkim woody, ali i pored toga je i dalje u potpunosti kontrolisao klasu sa godišnjom isporukom od preko 10,000 primeraka. Situacija se malo promenila 1940. godine kada je debitovao Chrysler Town & Country, ali je onda usledio Drugi svetski rat i proizvodnja je stopirana da bi se kompanije orijentisale za proizvodnju ratne opreme. Proizvodnja je nastavljena posle rata, ali je publika morala da čeka na prve modele sve do kasnih 1940tih godina. General Motors je nastavio da nudi woody ponudu u većini svojih kompanija (Chevrolet, Pontiac, Oldsmobile i Buick), ali i dalje bez fabričke verzije, a tržište je i dalje kontrolisao Ford.\nMnogi nazivaju 1949. godinu poslednjom u istoriji woody automobila, iako su oni nastavili sa proizvodnjom do današnjeg dana. Navedene godine su debitovali novi Ford i Mercury modeli, General Motors je nastavio sa ponudom, a u trku su se (ponovo) uključili i Chrysler i Packard. Jako mali broj samostalnih dizajnerskih kuća je uspeo da preživi rat, ali kada su se vojnici vratili kućama ponovo su želeli proizvode iz 1930tih godina. Popularnost woody automobila je naglo opala sredinom 1950tih godina i sa izuzetkom Forda većina kompanija je izašla iz ove klase. U vreme kada je prodaja rasla velikom brzinom, proizvodnja woody automobila se pokazala kao spor i skup proces, posebno da opravda nisku prodaju. Woody su nastavili sa proizvodnjom sve do kasnih 1970tih godina, kada ih je zamenio novi stil sa nalepljenom imitacijom drveta. Ni ovaj stil nije opstao dugo vremena, a do današnjeg dana ga koristi samo jedan automobil (Ford Flex) i to sa veoma limitiranim uspehom.\nDugo vremena woody automobili nisu bili preterano popularni među kolekcionirima, iako su bili veoma traženi među surferima tokom 1960tih godina. A onda je njihova popularnost naglo porasla, pa tako će vas danas neki od popularnih Fordovih modela koštati i do 200,000 dolara, a cene ređih modela umeju da dođu i do sedam cifara.\nMnogi se slažu da su woody automobili jednako popularni kao i Ford Model T i Mustang, Chevrolet Corvette i Harley Davidson u istoriji američke kulture. Ako njihova popularnost nastavi da raste, moraćemo se složiti sa ovom tvrdnjom.\nčitanja : 1417


Danas borba za četvrtfinale Kupa BiH\nsreda, 05 decembar 2018 13:23\nRukometaši Borca večeras će u Živinicama (19:00) zaključiti seriju utakmicu sa Konjuhom.\nCrveno-plavi su prošle srijede savladali “stolare” u banjalučkom hramu sporta rezultatom 33:29 u prvoj utakmici osmine finala Kupa BiH, dok su tri dana kasnije od istog rivala poraženi pred punom dvoranom u Živinicama rezultatom 29:22 u meču 10. kola elitnog ranga bh. rukometa.\nNajavljivao je prošlog utorka trener rukometaša u crveno-plavim dresovima Mirko Mikić da “već poslije prve utakmice Kupa želi da pošalje poruku rivalu pred ligaški okršaj”, ali od svojih izabranika, kako je i sam potvrdio nakon meča, nije dobio potpun odgovor, iako su nakon 60 minuta bili četiri koraka ispred gostiju. Jasnu poruku je, sa druge strane, samo 72 časa kasnije poslao Konjuh, “saopštivši” braniocima trofeja u kup-takmičenju da su 4 gola iz prve utakmice zaostatak koji se lako dostiže.\nOsim ove, rukometaši Borca će do odlaska na zimsku pauzu odigrati još pet utakmica u okviru Premijer lige BiH. Pored zaostalih okršaja sa Lokomotivom u Brčkom i Maglajem u Banjaluci, crveno-plavi će još, redom, ukrstiti koplja sa Leotarom u Banjaluci, potom Slavijom u Istočnom Sarajevu i, na kraju, ponovo u gradu na Vrbasu sa liderom šampionata visočkom Bosnom.\nViše iz ove kategorije « Rukometašice Srbije savladale reprezentaciju Danske Rukometaši Borca poraženi, ali ipak u četvrtfinalu Kupa BiH »


Novi lokalni projekti uz podršku kompanije Carlsberg Srbija - Društvena Odgovornost\nKompanija Carlsberg Srbija i Carlsberg i Dunđerski Fondacija, tradicionalno su nastavile da pružaju podršku stanovnicima Čelareva i Bačke Palanke, finansirajući projekte kojima lokalna zajednica sopstvenim angažmanom i kreativnošću doprinosi uređenju svoje sredine.\nSprovođenje jednog od dobitničkih projekata, “Uređenje plaže na Dunavu u Čelarevu” Mesne zajednica Čelarevo, poslužilo je kao povod da se upravo na tom mestu dobitnicima konkursa za lokalne projekte dodele donacije ukupne vrednosti od pet miliona dinara, ali i da zaposleni kompanije Carlsberg Srbija organizuju radnu akciju i na taj način doprinesu realizaciji projekta.\nU znak zahvalnosti i priznanja, pobednicima konkursa, generalni direktor kompanije Carlsberg Srbija, gospodin Vladimir Vava, ovom prilikom uručio je dobitničke plakete, dok su svečanom uručenju prisustvovali zamenik pokrajinskog sekretara za urbanizam i zaštitu životne sredine, Aleksandar Andrić, i zamenik pokrajinskog sekretara za privredu i turizam, Pavle Počuč.\n“Srećni smo što imamo priliku da budemo deo ostvarenja vizija pripadnika naše zajednice, ali i ponosni kada na svakom koraku naše opštine vidimo brojne rezultate njihove kreativnosti i spremnosti da sami predlože i sprovedu ono što misle da je najbolje za Čelarevo i Bačku Palanku. Velika mi je čast što već godinama zajedno radimo na ulepšavanju, ali i obogaćivanju naše zajednice u zaista raznovrsnim oblastima, od kulture i obrazovanja, do sporta i zdravstva“,\nizjavio je ovim povodom Vladimir Vava.\n“Pripala mi je čast i zadovoljstvo da ponovo budem na ovom mestu koje svaki put izgleda sve lepše i bolje. Kako donacije Carlsbera traju od samog dolaska kompanije na ove prostore, ona je svojim društveno odgovornim poslovanjem dala pravi primer celoj Srbiji. Kompanija Carlsberg već godinama pokazuje da joj profit nije jedini cilj, te se o njoj, kada je u pitanju pomoć lokalnoj samoupravi u oblastima prosvete, kulture, sporta i zaštite životne sredine, uvek govori u superlativu”,\novom prilikom rekao je zamenik pokrajinskog sekretara za privredu i turizam, Pavle Počuč.\n“Pored društveno odgovornog doniranja lokalne zajednice, kompanija Carlsberg Srbija i pivara u Čelarevu ističu se i po ulaganju u svoja postrojenja koja su u skladu sa najsavremenijim ekološkim standardima, a nama su želja i cilj da što više kompanija u Vojvodini posluje na taj način. Želeo bih da čestitam svim dobitnicima konkursa za lokalne projekte”,\ndodao je zamenik pokrajinskog sekretara za urbanizam i zaštitu životne sredine, Aleksandar Andrić.\nPrilikom dodele donacija predstavljeno je 13 dobitničkih projekata, koji su svojim kvalitetom i kreativnošću pobedili u do sada najvećoj konkurenciji od čak 126 prijavljenih projekata. Dobitnici donacije Carlsberg i Dunđerski fondacije su: Mesna zajednica Čelarevo, Osnovna škola “Zdravko Čelar”, Udruženje građana “Čib”, Centar za razvoj i unapređenje obrazovanja “Poletarac”, Opštinsko društvo za pomoć mentalno nedovoljno razvijenim osobama, Predškolska ustanova “Različak”, Osnovna škola “Heroj Pinki”, Udruženje afirmacija tradicije omladine i sporta, Kulturno umetničko društvo “Petar Kočić”, Dom zdravlja “Mladen Stojanović”, Tehnička škola “9. maj” i Udruženje festival ekološkog pozorišta za decu.\nIzvor: Carlsberg Srbija


RUSIJA UPOZORAVA: Napad na sirijsku nuklearku može biti katastrofalan\nRUSIJA UPOZORAVA: Napad na sirijsku nuklearku može biti katastrofalan\n5 septembra 2013\nVojni udar na Siriju mogao bi imati katastrofalne posledice ako bi neka raketa pogodila mali nuklearni reaktor u blizini Damaska koji sadrži radioaktivni uranijum, upozorilo je danas rusko Ministarstvo spoljnih poslova.\nMinistarstvo je pozvalo atomsku agenciju Ujedinjenih nacija da hitno proceni te rizike, s obzirom da SAD razmatraju mogućnost vojne akcije kako bi kaznile sirijsku vladu zbog navodnih napada hemijskim oružjem.\n„Ukoliko bojeva glava, namerno ili slučajno, bude ispaljena na Minijaturni neutronski reaktor (MNSR) u blizini Damaska, posledice bi bile katastrofalne“, navedeno je u saopštenju.\nOkolno područje bi moglo biti kontaminirano visoko obogaćenim uranijumom i taj nuklearni materijal bi posle takvog napada mogao dospeti u ruke ljudi koji bi ga mogli upotrebiti kao oružje, upozorilo je ministarstvo.\nRusija je pozvala Međunarodnu agenciju za atomsku energiju (IAEA) da „hitno reaguje“ i da svojim članovima predstavi „analizu rizika od mogućeg američkog napada na MNSR i druga postrojenja u Siriji“, preneo je Rojters.\nRusko ministarstvo spoljnih poslova je danas takođe saopštilo da je jedan izveštaj ruskih stručnjaka pokazao da oružje koje je korišćeno u hemijskom napadu u martu u blizini sirijskog grada Alepo bilo slično onom koje izrađuju pobunjenici, preneo je Itar-Tas s.\nMinistarstvo je predočilo da međunarodna istraga o korišćenju hemijskog oružja u Alepu još nije otpočela i da bi izveštaj ruskih stručnjaka, koji je uručen generalnom sekretaru UN Ban Ki-munu, mogao da pomogne da se utvrde sve okolnosti tog incidenta.\nTi ruski nalazi se, međutim, ignorišu, a zemlje koje okrivljuju sirijsku vladu za prošlomesečni napad u blizini Damaska zataškavaju dokaze koji govore suprotno, navedeno je u saopštenju.


Kompanija Hewlett-Packard opremila računarsku učionicu u Osnovnoj školi Ratko Mitrović na Novom Beogradu – Personal magazin\nDonacija obuhvata računare umrežene po sistemu „cloud computing“, koji troše i do 30 puta manje električne energije, dok je sigurnost podataka veća, a oprema neinteresantna za otuđenje Kompanija Hewlett-Packard opremila…\nDonacija obuhvata računare umrežene po sistemu „cloud computing“, koji troše i do 30 puta manje električne energije, dok je sigurnost podataka veća, a oprema neinteresantna za otuđenje\nKompanija Hewlett-Packard opremila je računarsku učionicu u Osnovnoj školi „Ratko Mitrović“ na Novom Beogradu sa 25 računara po najsavremenijoj tehnologiji, jedinstvenoj u Srbiji i regionu. Ovaj sistem računara karakteriše „cloud computing“ tehnologija koja omogućava jednostavniji, ekonomičniji i bezbedniji pristup u koriščenju računarskih resursa. Donaciju u vrednosti od oko 27.000 evra realizovala je kompanija HP u saradnji sa firmom Coming – Computer Engineering, a uz podršku Ministarstva prosvete.\nOvakav sistem će učenicima omogućiti rad na najrazličitijim projektima, koje će njihovi nastavnici moći jednostavno da kontrolišu i svima postavljaju zadatke sa jednog izvora. ,,Cilj ovog projekta nije samo donacija računara, već mogućnost da škola u obezbeđenim najsavremenijim i nejekonomičnijim uslovima razvija nove školske programe za svoje učenike, koji će njihov boravak na časovima učiniti kreativnijim i korisnijim”, kaže Jovan Dimitrijević, direktor HP grupe za personalne sisteme.\nUčenici OS Ratko Mitrović u novoj računarskoj učionici.\n,,Škole u Srbiji su još uvek nedovoljno opremljene sredstvima, koja su neophodna za razvoj informatičkog znanja. Zato nam je drago što su i kompanije HP i Coming – Computer Engineering prepoznale potrebu naših škola i rešile da pomognu učenicima da uče po najsavremenijim standardima“, rekla je Gordana Cvetković, načelnica Školske uprave za Beograd Ministarstva prosvete.\nUz ovaj sistem moguće je svakom učeniku i profesoru obezbediti sopstveni virtuelni računar koji je i do 10 puta jeftiniji nego standardni PC. Funkionalnost i udobnost u korišćenju virtuelnog i fizičkog računara je identična. Učenik može pristupati svom računaru iz škole i od kuće, čak i putem mobilnih uređaja. Novi koncept štiti uložena sredstva, za razliku od ulaganja u standarna rešenja, koja tehnološki zastarevaju za svega 4 do 5 godina. Takođe, svaki učenik i iz najnerazvijenijih sredina imao bi iste šanse za obrazovanje kao i učenici iz gradskih centara, jer je uz ovaj sistem moguće napraviti virtuelne učionice sa učenicima koji sede u svojim školama, ili kod kuće, a imaju najkvalitetnije predavače. Ovaj sistem daje i mogućnost saradnje između različitih škola širom zemlje u nastavnim aktivnostima, u cilju razmene znjanja i informacija.\n„Cloud computing“ omogućava i tarifiranje korišćenja resursa, identično tarifrianju potrošnje električne energije ili mobilnog telefona. Računari umreženi po sistemu „cloud computing“ zahtevaju manju količinu opreme, a troše i do 30 puta manje električne energije. Sigurnost podataka je veća, održavanje uređaja i aplikacija je pojednostavljeno, a oprema je neatraktivna za otuđenje, jer jedan uređaj odvojen iz sistema, nema upotrebnu vrednost. Ova tehnologija daje mogućnost centralizovanog upravljanja, kontrole i distribuiranja sadržaja za obrazovanje svim đacima sa jedne lokacije u zemlji. Tanki klijenti, kao pristupni uređaji, nemaju pokretnih delova, veoma retko se kvare, a ne zahtevaju nikakvo podešavanje, već se sve izvršava u data centru na centralnoj lokaciji.\nOpremanje računarske učionice jedinstvenim „cloud computing“ rešenjem predstavlja mogućnost informatičkog usavršavanja i učenika i nastavnika, koje će dugoročno dovesti do podizanja standarda i kvaliteta školovanja dece u Srbiji.\nKompanija Hewlett-Packard opremila računarsku učionicu u Osnovnoj školi Ratko Mitrović na Novom Beogradu was last modified: September 22nd, 2010 by Redakcija\nCloud ComputingHewlett-PackardOSračunarska učionicaRatko Mitrović


PORODICA SAKIĆ NE ŽALI NOVAC: Sinan daje 250.000 evra za novu jetru - Scandal portal\nHome PORODICA SAKIĆ NE ŽALI NOVAC: Sinan daje 250.000 evra za novu jetru\nPORODICA SAKIĆ NE ŽALI NOVAC: Sinan daje 250.000 evra za novu jetru\n“Sinanova porodica je i pre nekoliko meseci nameravala da ga vodi u inostranstvo i da plati sve troškove samo da bi on dobio novu jetru, ali su im lekari iz Beograda rekla da se to može uraditi i ovde, pa su odustali. Sad kada im je jasno da od toga nema ništa, da Sinan uopšte nije na listi za presađivanje organa u KC, odlučili su da više ne gube vreme. Već su kontaktirali s klinikom u Padovi, tamo je jedan od najpoznatijih centara za transplantaciju i trebalo bi uskoro da ga transportuju kod njih. Presađivanje jetre u Italiji košta 250.000 evra, Sinanova porodica je spreman to da plati, a pomoći će im i brojni prijatelji širom sveta, koji su sve vreme uz njih”, rekao je prijatelj porodice Sakić za Kurir.\nSin Sinana Sakića napravio SKANDAL ispred Kliničkog centra


Zaharova o situaciji sa RT: Izbacuje se kanal koji prenosi činjenice neugodne za SAD - Sputnjik Srbija\n05:40 24 Avgust 2019\n16:48 17.10.2018 Preuzmite kraći link\n„Očigledno se radi o nastavku sistemskog istiskivanja televizije ’Raša tudej‘ i drugih ruskih medija. Podsećam da se konkretno radi o blokiranju alternativnog pogleda na neke međunarodne događaje, objavljivanju činjenica neprijatnih za političke strukture u Vašingtonu“, objasnila je Zaharova na redovnom brifingu.\nOna je istakla da će Moskva pažljivo pratiti situaciju i konstatovati da su takvi koraci „ideologija“ u suprotnosti sa izjavama Sjedinjenih Američkih Država o pridržavanju slobodi medija.\nRanije je objavljeno da je televizija RT isključena iz dve emiterske mreže u SAD: „Spektrum“ (ranije poznat kao „Tajm Vorner kejbl“) i „Komkast Čikago“. Operator „Spektrum“ saopštio je da „s razvojem interneta nije opravdano pružanje usluga distribucije televizijskog signala“. Sa druge strane, „Komkast Čikago“ se pozvao na amandman Džona Mekejna, koji dozvoljava distributerima da jednostrano, bez objašnjavanja razloga, odbiju da emituju sadržaj koji kontroliše ili finansira ruska vlada.\nRT, Marija Zaharova, SAD, Rusija


Kalesija nije zaboravila Ernu: U čast stradale reprezentativke BiH pokreću Memorijal\nNa Dan Općine Kalesija (23. maja) Erna je postuhumno odlikovana najvećim priznanjem Općine – Plaketa sa zlatnim grbom\nUskoro će se navršiti godina dana otkako je u stravičnoj automobilskoj nesreći stradala bivša odbojkaška reprezentativka Erna Sinanović. Erna je poginula u večernjim satima 3. januara 2018, u stravičnoj saobraćajnoj nesreći, kada su život izgubile i njene dvije saputnice iz automobila, Ajša i Ajka Hamzić.\nDva dana kasnije hiljade građana Kalesije, kao i sportskih prijatelja iz cijele BiH, došlo je na posljednji ispraćaj Erne Sinanović, kojoj je klanjana dženaza i obavljen ukop u rodnim Miljanovcima kod Kalesije.\nBilo je i prijedloga da se po Erni nazove i Sportska dvorana u Kalesiji, koja je još uvijek u izgradnji, kao i da se jedna od ulica u njenom rodnom gradu nazove njenim imenom…\nOno što je sada već izvjesno jeste da će Kalesijci organizirati Memorijal u čast Erne Sinanović. Proteklih dana članovi uprave ŽOK Bosna su, uz odobrenje porodice Sinanović, počeli zvaničnu priču oko odigravanja 1. Memorijalnog odbojkaškog turnira Erna Sinanović, koji bi postao tradicija.\nFormiran je Organizacioni odbor, koji je odredio datum odigravanja turnira – 5. januar 2019. (subota), tačno godina dana od dženaze i ukopa Erne Sinanović.\nOrganizacioni odbor je pred sebe postavio zadatak da organizira odbojkaški turnir na kojem bi učestvovale ekipe za koje je Erna nastupala tokom karijere; ŽOK POLO, OK Kula Gradačac, ŽOK Bosna, kao i jedna od ženskih reprezentativnih selekcija BiH.\nTakođer, pozvali su i sve Kalesijce, kao i sve ljubitelje sporta, da 5. januara 2019. svojim dolaskom pokažu da će lik i djelo Erne Sinanović i dalje živjeti u Kalesiji.


Danas dodela mandata poslanicima | Glas javnosti\npetak 18. maj 2012.\nPočetna > Politika > Danas dodela mandata poslanicima\nBEOGRAD - Republička izborna komisija (RIK) dodeliće danas mandate budućim poslanicima, najavljeno je iz te komisije.\nKako piše u Rokovniku RIK-a, dodela mandata po redosledu na izbornoj listi, počev od prvog kandidata, treba da bude obavljena u roku od 10 dana od dana objavljivanja ukupnih rezultata izbora, koji su saopšteni 10. maja.\nPrema prošlogodišnjim izmenama Zakona o izboru narodnih poslanika, mandati se dodeljuju prema redosledu sa liste, počev od prvog na listi, a stranke su bile dužne da svaki treći kandidat na listama bude pripadnik manje zastupljenog pola.\nBudući parlament činiće 73 poslanika koalicije "Pokrenimo Srbiju", 67 poslanika koalicije "Izbor za bolji život", 44 poslanika koalicije SPS-PUPS-JS, 21 poslanik DS S, 19 poslanika pokreta "Preokreta", 16 poslanika URS, pet Saveza vojvođanskih Mađara, dva stranke Sulejmana Ugljanina i po jedan liste "Sve zajedno", Koalicije Albanaca preševske doline i stranke "Nijedan od ponuđenih odgovora".\nMeđutim, redosled na listi ne znači i da će svi ti kandidati biti budući poslanici, jer mogu da kažu da ne žele poslanički mandat ili da u slučaju izbora na druge funkcije, nespojive sa poslaničkom, podnesu ostavku na onu u republičkom parlamentu.\nKonstitutivna sednica republičkog parlamenta treba da bude održana najkasnije 30 dana od objavljivanja konačnih rezultata, što bi značilo da bi prva sednica trebalo da bude održana najkasnije do 9. juna.\nRIK Republička izborna komisija\nSkupština najkasnije do 9. juna, vlada do 5. septembra\nKinezima i Rusima trebaće vize za Kosovo


"NEMAM JA NIŠTA PROTIV LUKE JOVIĆA!" Burna Zidanova konferencija posle kolapsa Reala i razgovora sa srpskim golgeterom! - Sportal\nD. N. - Vest objavljena: 09:34 - 21.09.2020\nTrener "kraljevića" iz španske prestonice, Zinedin Zidan, istakao je da je razočaran konačnim rezultatom, ali i da je ubeđen da će ekipa napredovati kako sezona bude odmicala.\n"Mi nismo osvojili bod, već smo izgubili dva, jer uvek idemo na pobedu. Uopšteno govoreći, odigrali smo dobru utakmicu. U odbrani nam ništa nije promaklo, a u napadu... U prvom poluvremenu smo stvarali šanse, u drugom nismo".\n"Nisam hteo da odstupam od zacrtanog plana", najpre je rekao strateg Reala.\n"Imam mnogo igrača. Danas sam izabrao ovo što sam izabrao. Nemam ja ništa protiv Luke Jovića, ili bilo kog drugog fudbalera. Prosto nisam hteo da menjam ono što sam ranije zamislio", naglasio je Zinedin Zidan.\nPodsetimo, strateg FK Real Madrid je krajem prošle nedelje pozvao Jovića na razgovor, tom prilikom mu je saopštio da bi za njega "bolje bilo da pronađe klub u kome će igrati na pozajmici ove sezone", a to je napravilo pravi mali haos našem reprezentativcu zbog svega onoga što se dešavalo ovog leta i činjenice da se u Španiji fudbalska pijaca zatvara 5. oktobra.\nEvropski fudbal Luka Jović Zinedin Zidan FK Real Madrid Fudbalski transferi Primera FK Real Sosijedad


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 09.Okt.2019, 17:40 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nTom prilikom je istaknuto da je brifing posvećen >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << temi koja je od velike važnosti za Republiku Srbiju, a ujedno predstavlja izazov i za sve države koje svoju politiku zasnivaju na poštovanju međunarodnog prava i osnovnih principa međunarodnih odnosa.\nObavestili su da će potpredsednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović predvoditi delegaciju Republike Srbije na predstojećem zasedanju Generalne skupštine Interpola, koja se održava od 15. do 18. oktobra ove godine u Santjagu u Čileu.\nDvojica ministara su zahvalila svim državama koje su pružile podršku stavovima Republike Srbije na prošlogodišnjoj Generalnoj skupštini Interpola u Dubaiju, kao i uverenje da će se i ovog puta usprotiviti prijemu tzv. Kosova u Interpol, i na taj način ponovo jasno potvrditi da su protiv politizacije profesionalne policijske organizacije kakva je Interpol.\nKosovo i Metohija nije članica Ujedinjenih nacija i logično je da ne može da bude ni članica njenih specijalizovanih agencija kao što je Interpol, izjavio je za RTV ministar spoljnih poslova Ivica Dačić i ponovio da će Srbija nastaviti sa lobiranjem protiv njihovog članstva...Gostujući u emisiji...\nIzvor: RTV Pink, 10.Okt.2019, 16:41


„Padovi“ kvota za danas – 15. april 2019. - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Bet Info Fudbal „Padovi“ kvota za danas – 15. april 2019.\n„Padovi“ kvota za danas – 15. april 2019.\n16:00 Lada Togliatti – Ulyanovsk (Rusija – PFL – Ural-Povolzhye)\nKvota na pobedu gosta je u drastičnom padu, a obe ekipe su u katastrofalnoj formi. Domaćin na poslednjih 11 susreta ima 3 remija i čak 8 poraza, dok gost na poslednjih 13 utakmica ima 6 pobeda, 3 remija i 4 poraza, te se može reći da se nalazi u boljoj formi. Ima više bodova na tabeli, a iz nekog razloga kvota na pobedu gosta drastično pada.\n20:00 Maccabi Tel Aviv – H. Beer Sheva (Izrael – Ligat ha’Al)\nJedna od najboljih ekipa u Izraelu je ovde nesumnjivo apsolutni favorit, a kvota najverovatnije pada shodno velikom broju uplata na pobedu favorizovanog domaćina. Nadamo se da će isti da slavi, a pazite da kvota ne bude previše niska, kako ne biste izgubili vrednost tipovanja.\nPrethodni tekstOdžo: Prvo ćevapi i ‘Karađorđeva’, pa Podgorica


Čuvena zbirka velike srpske pesnikinje isključena iz programa za četvrti, a njen izbor poezije iz trećeg razred gimnazije. Komisija smatra da se zbirka Desanke Maksimović ne uklapa u “okvir epohe”, pišu Večernje novosti.\nU okviru izmene programa nastave predmeta Srpski jezik i književnost u gimnazijama, komisija Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja odlučila je da iz trećeg razreda isključi izbor iz poezije Desanke Maksimović, a iz četvrtog – čuvenu zbirku velike pesnikinje “Tražim pomilovanje”. To je izazvalo lavinu negodovanja među piscima, kritičarima, prosvetnim radnicima, univerzitetskim profesorima, pišu Novosti.\nNa odluku je hitro reagovala i Zadužbina “Desanka Maksimović”, pismom Ministarstvu prosvete, Nacionalnom prosvetnom savetu i Zavodu za unapređenje obrazovanja i vaspitanja, koje su podržali Matija Bećković, Ljubomir Simović, Milovan Danojlić, Milosav Tešić, Alek Vukadinović, Rajko Petrov Nogo, Miroslav Maksimović. U “utuku” koji je Zavod uputio Zadužbini, objašnjeni su “razlozi” za takav potez, navodi list.\nČlanovi komisije Zavoda dugo su razgovarali o najzrelijoj zbirci poezije velike pesnikinje, “Tražim pomilovanje”, i zaključili da se “vanvremenost Desanke Maksimović ne uklapa u poetičke okvire epohe, te da postoji bojazan da bi i učenici pogrešili u vrednovanju njene poezije, umanjujući njen značaj”. Ipak, razmatrajući zahtev Zadužbine, predložili su da se zbirka nađe u programu za prvi razred gimnazije, uz zaključak da bi “na ovaj način zbirka našla svoje pravo mesto kao odjek književne epohe srednjeg veka”.\n“Prekrajanje književne istorije i nesumnjivih vrednosti srpskog književnog kanona preko sveukupnog dela Desanke Maksimović sa kojim treba da se upoznaju učenici 3. i 4. razreda srednje škole je, najblaže rečeno, delatnost koja pogađa u samo srce našeg identiteta”, rekla je za Novosti Svetlana Šeatović, upravnica Desankine zadužbine.\nPesnikinja Tanja Kragujević, članica UO zadužbine, ali i laureat nagrade koja nosi Desankino ime, kaže da članovi Upravnog odbora neće odustati od pokušaja da se ogroman propust ispravi.


Trideset osam odsto ekonomista očekuje da će recesija pogoditi SAD 2020, 34 procenata prognozira da će se to dogoditi 2021 – što je za četvrtinu više nego u ispitivanju iz februaru - a 2 odsto smatra da je to moguće već ove godine.\nMnogi su zabrinuti da carine koje je predsednik SAD Donald Tramp uveo Kini i rast budžetskog deficita mogu na kraju da osakate ekonomiju, prenosi AP.\nAmerički predsednik je međutim odbacio kao neosnovanu zabrinutost oko recesije, nudeći optimistično viđenje ekonomskih izgleda, bez ozbira na prošlonedeljni nagli pad na finansijskim tržištima, uključujući tri odsto samo u sredu. “Mislim da nemamo recesiju,” kazao je Tramp u nedelju. Snažna ekonomija je jedan od njegovih ključnih aduta na predsedničkim izborima 2020.\nTržišta su se samo delimično oporavila krajem prošle i početkom ove sedmice, iako je Tramp odložio sa 1. septembra na 15. decembar uvođenje carina na 60 odsto od 300 milijardi dolara vrednog kineskog izvoza u SAD.\nEkonomisti su pesimistični zbog trgovinskih tenzija između dve najveće svetske ekonomije i nepovoljni izveštaji o stanju britanske i nemačke privrede.\nSamo pet odsto ispitanika u pomenutom istraživanju očekuje sveobuhvatan trgovinski sporazum. Šezdeset četiri procenata smatra da je moguć privremeni i površni dogovor, dok 25 odsto procenjuje da nikakav sporazum nije realan.\nNo, za sada je većina ekonomskih pokazatelja na veoma čvrstim nogama, kao što je nastavaka pada nezaposlenosti na najniži nivo u skoro poslednjih 50 godina. Takođe, potrošački sentiment je pozitivan. Maloprodaja je porasla u julu, prenosi AP.\nPrema istraživanju Nacionalne asocijacije za poslovnu ekonomiju, znatno je smanjen broj ekonomista – sa 71 odsto u avgustu prošle godine na 51 procenat - koji smatraju da je Trampov plan o rezanju poreza za hiljadu i po milijardi dolara u narednih 10 godina „isuviše stimulativan“ te da će produbiti budžetski deficit, koji bi inače morao da se smanji.


Polovni Olofsfors ostale komponente oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Šumarska oprema > Priključci > Ostale komponente > Olofsfors\nPolovna Olofsfors ostale komponente na prodaju\nPregledaj oglase polovnih Olofsfors ostale komponente oglasa na prodaju. Možete sortirati Olofsfors ostale komponente oglase po ceni, godini proizvodnje ili državi. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više ot Olofsfors ostale komponente u odeljku Brendovi.\nOlofsfors Eco-trackOpšte stanje (1-5): 5, Odgovara sledećim mašinama: 780/800-26 5\nOvde je kompletna lista lista polovnih Olofsfors ostale komponente za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Prikupljena sredstva na donatorskoj večeri za podršku obrazovanju na KiM - | Radio Bravo Osojane\n"To je pre svega naša moralna, zakonska, čak i međunarodna obaveza. Međunarodnom rezolucijom to je nama pripalo i tu nemamo sa kim da se cenkamo. To je i obaveza, kao što je i obaveza da će svaka ustanova na KiM morati da bude kvalitetna, kao što će morati biti kvalitetna i u centralnoj Srbiji", kazao je Šarčević sinoć na donatorskoj večeri u hotelu Palas.\nOn je naveo da će i na KiM u obrazovanim ustanovama biti otvoreni elektronski dnevnici, biti digitalizovan sistem, obučeni direktori i profesori te da će i prištinski Univerzitet biti "podignut na noge".\nŠarčević je kazao da su prosvetni radnici, đaci i studenti na Kosovu i Metohiji željni razvoja, kvalitetne nastave, te da uslovi koje u ovom trenutku Vlada može da im omogući nisu dovoljni.\n"Uz ono što je tamo najprisutnije, a to su redovne plate iz budzeta Srbije i određenih troškova preko Kancelarije za Kosovo i Metohiju, niz stvari počev od udzbenika i svega ostalog je jako potrebno", naveo je Šarčević.\nNavodeći da mnogo ljudi na KiM živi samo od te plate, a da je s obzirom na mali broj dece, ta plata manja, Šarčević je kazao da su čak i ti mali iznosi za ljude veoma značajni.\n"Imamo drugačiji odnos prema školama naročito u Metohiji gde su enklave, mala odeljenja, gde se ne mogu poštovati standardi kao u centralnoj Srbiji i to njima i kažemo, ali sa druge strane, insistiramo na kvalitetu rada. Zato moramo da stvorimo bolje uslove, za šta su potrebni novi računari, elektronske table, bolji nameštaj", kazao je ministar.\nŠarčević veruje da će ubuduće biti još donatorskih večeri, a da će nakon analize prikupljenih sredstava saopštiti javnosti šta je to što je Ministarstvo večeras uspelo da obezbedi zajedno sa privrednicima.\nVladika raško-prizrenski Teodosije rekao je da deca na Kosovu i Metohiji danas žive i uče u veoma otežanim uslovima, te da je njihovo obrazovanje primarni zadatak kako države, tako i Crkve.\n"Na Kosovu i Metohiji nalaze se i neke od naših najvećih zadužbina, poput Pećke patrijaršije, Gračanice..., koje su nekada bile jedini univerziteti našeg naroda, u kojima su se deca učila knjizi i vaspitavala se", kazao je vladika Teodosije.\nOn je dodao da su svetinje ponikle na tom prostoru mesta "našeg obrazovanja, zbog čega je svima stalo da ih sačuvaju i u današnje vreme".\n"I to ne samo kao građevine, već i da budu u funkciji, da budu mesta liturgije, molitve, gde se ljudi susreću sa Bogom, našom istorijom, tradicijom, svim onim što nam je dato i zadato i predato i što treba da očuvamo i predamo budućim pokolenjima", naveo je vladika Teodosije.\nPomoćnik ministra prosvete i organizator donatorske večere, Gabrijela Grujić, kazala je da danas više nego ikada srpski narod u južnoj pokrajini vapi za obrazovanjem, te da "očajnički, ali dostojanstveno zove sve ostale Srbe i prijatelje Srba da pomognu u očuvanju i unapređenju našeg obrazovnog sistema".\n"Srpski narod na Kosovu i Metohiji podseća na potrebu da mi, kao i naši preci, danas budemo zadužbinari i zaštitnici znanja, srpske kulture, integriteta i kontinuiteta našeg narodnog bića", kazala je Grujić.\nNa početku večere upriličen je prigodan kulturno-umetnički program, u okviru kojeg je predstavljena izložba "Slovo renesanse", koja govori o zaštiti kulturnog nasleđa na Kosovu i Metohiji.\nJedna od kompanija koja učestvuje u prikupljanju sredstava je Agromehanika iz Boljevca, koja proizvodi poljoprivredne mašine i donirala je opremu u visokom iznosu za Poljoprivrednu školu u Lešku.\nIzmeđu ostalih, u prikupljanju sredstava učestvovali su NIS, kompanije u proizvodnji drveta iz užičkog regiona, JAT tehnika i Aerodrom, Univerexport, Bambi, Gorenje, Knjaz Miloš, Unicredit banka, kompanije iz Sevojna, predstavnici tekstilne industrije Klaster.\nOsim domaćih kompanija, ovom prilikom odazvala se i Konfindustrija, Udruženje italijanskih kompanija, koje broji oko 160 kompanija.


Cilj grada da do 2020. nijedno dete ne čeka mesto u vrtiću - Studio B\nCilj grada da do 2020. nijedno dete ne čeka mesto u vrtiću\nCilj grada da do 2020. nijedno dete ne čeka mesto u vrtiću Beoinfo\nBeogradBeograd Pocetna 05. 06. 2018. 14:11:10\nCilj Grada da do 2020. godine nijedno dete ne čeka mesto u vrtiću, poručio je gradski menadžer Goran Vesić, koji je prisustvovao u UK „Vuk Stefanović Karadžić” proslavi 70. godišnjice postojanja Predškolske ustanove „Zvezdara”.\nVesić je rekao da u Beogradu nema mnogo ustanova sa tradicijom dugom 70 godina, te da PU „Zvezdara” osim tradicije krasi i to što sve vreme svog postojanja brine o deci. To je, kako je naveo, posao koji se radi s ljubavlju i koji ne može da radi neko ko ne voli decu.\n– Mi u ovom trenutku u Beogradu imamo 72.000 dece koja su upisana u predškolske ustanove, od čega oko 58.000 u državnim i oko 14.000 u privatnim vrtićima. Prošle godine lista čekanja je bila oko 3.500 dece. Ove godine smo imali 19.500 prijavljene dece i 11. juna će izaći preliminarna lista. Ove godine će ta lista biti manja i naš cilj je da do 2020. godine nijedno dete ne čeka na mesto u vrtiću. Da bismo to postigli, radimo i nove vrtiće. U ovom trenutku završavamo vrtić na Altini, on bi trebalo da tokom ove godine bude u funkciji, zatim potpisali smo nedavno ugovor sa Opštinom Vračar za aneks te opštine koji će biti pretvoren u vrtić za skoro 200 dece. Na taj način više nijedno dete na Vračaru neće čekati na mesto u vrtiću – objasnio je Vesić.\nKako je naveo Vesić, kroz „Mrežu škola” sa Ministarstvom prosvete, preuzeli smo školske objekte ili delove školskih objekata koji se više ne koriste, pa ćemo do kraja godine imati sigurno 1.000 mesta za decu u vrtićima.\n– To su lepe vesti jer verujem da dolazi vreme kada će predškolsko obrazovanje postati obavezno jer danas dete koje ne ide u vrtić ne može u školi kasnije da sustigne onu decu koja idu u vrtić. Funkcionalno obrazovanje deteta danas počinje sa tri ili četiri godine, te granice se stalno pomeraju. To znači da ćemo u jednom trenutku doći u situaciju da će i predškolsko obrazovanje postati obavezno jer drugačije deca ne mogu da se pripreme za život – zaključio je Vesić i čestitao jubilej PU „Zvezdara”.\nDirektorka PU „Zvezdara” Snežana Perović rekla je da ta ustanova 70 godina postoji te da sve to vreme ona radi uspešno.\n– Imamo 27 vrtića i četiri depadansa, centralnu kuhinju i naš „Zvezdani gaj”, na koji smo posebno ponosni. Tu imamo imamo ekološki vrtić i organizujemo sportske igre i aktivnosti za decu svih vrtića na Zvezdari. Zadovoljstvo mi je što sam kao direktor na čelu ovakve ustanove jer zaposleni svojim profesionalnim radom i entuzijazmom doprinose da naša ustanova bude uspešna – naglasila je ona.\nDogađaju su prisustvovali predsednik opštine Zvezdara Miloš Ignjatović i pomoćnica ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Vesna Nedeljković.


Plastenička proizvodnja – rješenje za promjenjive klimatske uslove\n20. feb 2019 633\nUnazad nekoliko godina svjedoci smo velikih temperaturnih oscilacija tokom godine, neizvjesnih klimatskih uslova tokom proizvodne sezone, ali i pojave sušnijih i sve toplijih ljetnjih mjeseci.\nKlimatske promjene zaokupljaju veliku pažnju kako naučnika, tako i proizvođača, kao i kompletne javnosti. S punim pravom, možemo reći, jer su sve veće temperaturne oscilacije, ekstremne temperature i elementarne nepogodne koje značajno utiču na poljoprivrednu proizvodnju, čak do te mjere da mogu predstavljati glavni ograničavajući faktor proizvodnje.\nIz svega navedenog jasno je da je primjena naučnih i praktičnih rješenja jedini model koji objezbjeđuje sponu između agroekoloških uslova u proizvodnji povrća u zaštićenom prostoru i organizovanja proizvodnje u uslovima izraženih sušnih perioda bez padavina, kao i jakih zima, mrazeva i niskih temperatura.\nPrimjena nauke objezbjeđuje optimalnu proizvodnju, odgovarajući kvalitet i predviđen profit.\nUspjeh proizvodnje zavisi prvo od znanja i iskustva - koliko poznajete potrebe svake gajene kulture, odgovore na klimatske promjene i na koji način ćete svesti negativne uticaje na minumum.\nKao jedno od najboljih i tehnološki najefikasnijih riješenja se nameću zaštićeni prostori za poljoprivrednu proizvodnju. Zaštićeni prostori predstavljaju više vrsta objekata različitih po obliku, veličini i nivou opremljenosti, namjenjenih proizvodnji povrća, cveća, jagoda, začinskog i aromatičnog bilja i proizvodnju raznih vrsta sadnog materijala, a sa odgovarajućom opremom i različitih vrsta gljiva, pa čak i uz visoko tehnološku adaptaciju mogu biti pogodni i za uzgoj ribe.\nIsplativost uzgoja u zaštićenim prostorima\nZaštićeni prostori su jedan od najrentabilnijih oblika primarne poljoprivredne proizvodnje, posebno pogodan za induvidualna domaćinstva, za postepeno povećanje kapaciteta i nivoa ulaganja, koji na najbolji mogući način povećavaju efikasnost i efektivnost poljoprivredne proizvodnje po jedinici površine.\nNivo opremljenosti plastenika postaje sve bolji, sve više se primjenjuju nova dinamična proizvodna riješenja za povećanje stepena automatizacije proizvodnih procesa u plastenicima, olaksavaju radne operacije i posljedično povećava prinos po jedinici površine.\nMeđutim, kod organizovanja profesionalne plasteničke proizvodnje nivo ulaganja i investicije su značajni, a proizvodnja zahtjeva svakodnevni nadzor i angažovanost radne snage u praćenju proizvodnje.\nKarakteristike naseg podneblja u klimatskom smislu su takve da zahtijevaju od poljoprivrednih proizvođača adaptaciju na izuzetno jake, ili izuzetno blage zime, pojavu ranih mrazeva koje u toku rane jeseni mogu prekinuti proizvodnju pojedinih kultura, posebno povrća.\nTakođe, pojava kasnih proljetnih mrazeva, dugotrajni periodi bez padavina, periodi izuzetno visokih tempertaura predstavljaju probleme u proizvodnji za koje treba tražiti odgovarajuća tehnološka rješenja.\nPored gajenja otpornijih sorti, navodnjavanja, adekvatne prihrane i zastite, ulaganje u zaštićene prostore, pogotovo one namijenjene profesionalnoj proizvodnji sa automatizovanim sistemima mjerenja parametara u plastenicima (temperatura, vlaga), mjerenja brzine vjetra i automatizovanim sistemima zastite od visokim temperatura i mrazeva (sistemi duplih folija), zavjesa protiv sunčeve svjetlosti i drugih rješenja mogu biti adekvatan način prilagođavanja proizvodnje novim uslovima.\nU prilog tome govori i sve više proizvođača koji se opredjeljuju za ovaj vid proizvodnje i za provođenje tehnoloških unapređenja, što predstavlja pozitivan trend koji može unaprijediti proizvodnju prije svega povrća, rasada, cvijeća, ali i drugih kultura koje su dale izuzetno dobre proizvodne rezultate u zaštićenim prostorima - plastenicima.\nTagovi: plastenici tehnologija uzgoj isplativost


Ekološki protest u Beogradu: Traži se obustava projekata štetnih po životnu sredinu – SLOBODNA VOJVODINA\nIspred Narodne skupštine Srbije u Beogradu u subotu je, 10. aprila, održan protest pod nazivom „Ekološki ustanak“, na kojem se okupilo više hiljada ljudi sa zahtevom da se obustave svi projekti štetni po životnu sredinu, kao i da se propisi usklade sa najvišim ekološkim standardima.\nProtest je organizovalo više od 60 ekoloških udruženja, a pridružili su im se i predstavnici Udruženja radnika na internetu koji su organizovali okupljanje na istom mestu dva dana ranije.\nU glavni grad Srbije došli su aktivisti iz različitih krajeva Srbije. Okupljeni su nosili transparente u kojima ukazuju na brojne ekološke probleme. Među njima su i “Studenti čuvaju reke Srbije”, “Bez zagađenja, hoću da dišem”, “Nosim crno za sve žrtve zagađenja”.\nDekan Šumarskog fakulteta Ratko Ristić rekao je pred okupljenima da “Srbiji treba razvoj, ali ne onaj koji utiče na zagađenje vazduha i vode i dovodi do seče šuma”.\nAleksandar Jovanović Ćuta iz pokreta “Sačuvajmo reke Stare planine” poručio je sa govornice na platou ispred zgrade Parlamenta da su učesnici protesta došli kako bi rekli “ne” onima koji svakodnevno skrnave reke i prirodu Srbije.\nPodršku okupljenima je pružio i rok mutičar Zoran Kostić Cane. “Mi drugu zemlju nemamo. Čuvajmo je”, rekao je pevač benda Partibrejkersi.\nDesimir Stojanović iz sela Rakita, gde je investitor izgradio mini hidroelekranu, ocenio je da građani Srbije nemaju “državu i zakon”.\nIva Marković iz organizacije “Pravo na vodu” rekla je da oni nisu nikakva opozicija vlasti, već opozicija “sveopštem ludilu”.\n“Odavno je prošlo vreme za hitno krpljenje u životnoj sredini. Danas se ovde pravi trasa za održivi razvoj Srbije. Ne date li, uzeće narod sam”, poručila je Marković.\nProtest je završen ispred zgrade Radio-televizije Srbije. Prethodno je kolona prošetala od Narodne skupštine, pored Vlade Srbije, Nemanjinom i Resavskom do RTS-a.\nAleksandar Jovanović Ćuta je ispred zgrade javnog servisa Srbije rekao da su eko aktivisti ranije dali rok RTS-u da pozovu na televizijsku debatu predstavnike vlasti i aktiviste.\n“Sve što tražimo jeste da se ne dogovaramo iza zatvorenih vrata, nego neka dođu na javni servis da razgovaraju sa ekolozima”, rekao je Jovanović.\nOkupljeni zahtevaju širenje zelenih površina u urbanim sredinama, kao i da se ukupno poveća broj stabala i površine pod slobodnim zemljištem.\nTraže i transparentnu izradu plana kvaliteta vazduha, te obezbeđivanje pravovremenih alarma i zdravstvenih saveta za sve građanke i građane u danima kada je vazduh opasan po zdravlje.\nZahtevaju Učešće građanki i građana u pitanjima zdrave životne sredine, kao i izradu i usvajanje Nacionalnog energetskog klimatskog plana koji će propisati promene u energetici u cilju smanjenja emisije gasova „staklene bašte“ i smanjenja energetskog siromaštva.\n“Zahtevamo Ustavom zagarantovano pravo građanki i građana Republike Srbije na zdravu životnu sredinu”, poručili su organizatori.\nProtest u Beogradu održava se uprkos epidemiološkim merama koje su trenutno na snazi a koje podrazumevaju i zabranu okupljanja.\nMinistarka zaštite životne sredine Irena Vujović ocenila je da nikakvi zvanični zahtevi ekoloških nevladinih organizacija nisu stigli na adresu ministarstva, a da to što su dospeli do medija govori da se ta oblast “koristi kako bi se zadovoljile političke ambicije pojedinaca”.\nOna je povodom protesta ekoloških organizacija kazala da će 2021. godinu obeležiti “do sada najveća ulaganja u ovu oblast, što će u značajnoj meri promeniti ekološku sliku Srbije”.\n“Životna sredina tiče se svakog od nas i zato je javnost uključena u ono što radimo. Tu smo da saslušamo i nađemo najbolja zajednička rešenja, ali ne i da podržimo da se pitanja životne sredine koriste u svrhu politizovanja decenijskih problema, koji su nas sačekale i koji će sačekati bilo koga, ukoliko ne budemo zajedno, sa istim ciljem učestvovali u unapređenju stanja”, poručila je Vujović.\n“Realizovaćemo projekte za poboljašnje kvaliteta vazduha, a takođe, sistemski rešavamo problem divljih deponija. Gradićemo i osam novih regionalnih centara za upravljanje otpadom, kojima će biti obuhvaćeno više od 50 gradova i opština. Velike investicije će biti i u izgradnju postrojenja za preradu otpadnih voda i kanalizacione mreže”, navela je Vujović.\nOna je istakla da, od kada je formirana Vlada Srbije, kod svake odluke koja se donese i svakog posla koji se radi u oblasti energetike i rudarstva, vodi se računa da se ne radi ništa što ne bi bilo u skladu sa svim zakonima u oblasti životne sredine.\n“Zakon o klimatskim promenama, koji je usvojen u parlamentu, je osnovni zakon u ovoj oblasti i omogućava nam da donesemo strategiju niskougljeničnog razvoja, sa kojom će potpuno drugačije izgledati naša privreda i industrija u narednim decenijama. Zakon omogućava i da precizno utvrđujemo emisije ugljen-dioksida i drugih emisija štetnih gasova i da sprovodimo monitoring u ovoj oblasti”, navela je Mihajlović.\n‘Rio Tinto’: Projekat ‘Jadar’ ispuniće evropske standarde\nJedna od, za ekološke aktiviste, kritičnih tačaka jeste i plan otvaranja rudnika litijuma kompanije “Rio Tinto” u okolini Loznice. Više nevladinih organizacija ocenilo je da bi rudnik doveo u opasnost vode u slivu reke Drine.\nOsim toga, među najvećim problemima sa kojima se građani suočavaju je prekomerno zagađen vazduh u 14 gradova i opština u Srbiji. Prema izveštaju Agencije za zaštitu životne sredine iz 2019. godine, u većini ovih mesta prekoračene su granične vrednosti suspendovanih čestica PM 10 ili PM 2,5, kao i prašine, dima i smoga.


► Komisija FON-a nije ispitivala da li je doktorat Malog plagijat\nStručna komisija Fakulteta organizacionih nauka bavila se ispitivanjem naučnog doprinosa doktorata ministra finansija Siniše Malog, a nije precizno odgovorila na pitanje da li je njegov doktorat plagijat, navodi se u rešenju Odbora za profesionalnu etiku Univerziteta u Beogradu, a prenosi danas Insajder.\nOdbor navodi i da mu Siniša Mali nije u roku dostavio odgovore na navode iz žalbe.\nOdluku Nastavno-naučnog veća FON-a da doktorat Malog nije plagijat Odbor je poništio 17. jula i vratio je osporenu doktorsku disertaciju tom fakultetu na ponovno odlučivanje.\nU obrazloženju tog rešenja, u koji je Insajder imao uvid, navodi se da je "osnovna manjkavost postupka mišljenje Stručne komisije koje je nejasno, neprecizno i u određenoj meri kontradiktorno".\nU rešenju je navedeno da je zadatak Stručne komisije u postupku utvrđivanja neakademskog ponašanja - plagiranja, da proceni originalnosti radova, a da je Stručna komisija FON-a "pogrešno primenila materijalno pravo, jer se upustila u ocenu originalnosti doprinosa disertacije nauci, tj. bavila se ispitivanjem naučnog doprinosa osporene disertacije, što nije zadatak Stručne komisije".\n"U Stručnom mišljenju nema preciznog odgovora na pitanje da li je u postupku izrade doktorske disertacije Siniše Malog bilo neakademskog ponašanja ili nije", navodi Odbor za profesionalnu etiku u obrazloženju rešenja koje je potpisao predsednik Odbora profesor Vuk Radović.\nOdbor je istakao da su sva mišljenja i odluke Komisije FON-a donete "na osnovu nerelevantnih navoda i nejasnih zaključaka o činjenicama koje nisu od uticaja na rešenje pravne stvari".\n"Pitanje kvaliteta doktorske disertacije i njen naučni doprinos nisu od značaja za rešenje ove pravne stvari jer se ovi elementi ne osporavaju. Ono što je trebalo utvrditi je da li je u izradi doktorske disertacije bilo neakademskog ponašanja – plagiranja. Zaključak Stručne komisije ne odgovara zadatku zbog kojeg je formirana", ukazuje Odbor.\nU rešenju piše i da je Odbor za profesionalnu etiku na sednici 14. juna 2019. doneo odluku da od dekana i Etičke komisije FON-a, kao i od Siniše Malog zatraži odgovore na navode iz žalbe koju je podnela rektorka beogradskog univerziteta na osnovu inicijalnih žalbi profesora univerziteta.\n"Dekan i predsednik Etičke komisije Fakulteta blagovremeno su dostavili odgovor Odboru, u kome upućuju Odbor da se obrati Stručnoj komisiji koja je i sačinila mišljenje, a Siniša Mali u ostavljenom roku nije dostavio odgovor", navodi se u rešenju.\nOdbor je ocenio "nejasnim i nerazumljivim" navode Komisije FON-a o tome da su "postojali određeni propusti" u doktoratu Malog, da je "identifikovan visok stepen sličnosti sa tuđim tekstovima", da "u par slučajeva postoje određeni tehnički administrativni propusti (bez ikakve odgovornosti kandidata)", da "ne postoji formalni zahtev za utvrđivanjem neakademskog ponašanja".\nNejasnim su ocenjeni i navodi komisije da "i kada bi se svi ti delovi izbacili iz rada to ne bi imalo nikakav uticaj na ukupni naučni doprinos disertacije", da se obim spornih delova kreće od tri do četiri odsto, da je komisija identifikovala propust od oko sedam odsto dela teksta gde su morali da se koriste znaci navoda".\nOdbor je u rešenju zaključio da je potrebno da Stručna komisija FON-a da konkretno i jasno stručno mišljenje da li je Siniša Mali plagirao rad, u kom obimu i kojim konkretnim radnjama, a posebno u vezi s preuzimanjem teksta drugog autora bez navođenja njegovog imena i izvora iz kojeg je tekst preuzet.\n"Stručna komisija ne treba da utvrđuje da li uočeni propusti po obimu i značaju dovode ili ne dovode u pitanje osnovne naučne doprinose doktorske disertacije", napominje Odbor.\nOdbor navodi da u ponovnom postupku Naučno-nastavno veće Fakulteta organizacionih nauka treba da da jasan i precizan zadatak Komisiji da proceni originalnost doktorata Siniše Malog i da "na jasan i stručan način oceni postojanje ili nepostojanje neakademskog ponašanja, uzimajući u obzir rezultate softverske analize, kao i druge metode i standarde".\n"U ponovnom postupku Stručna komisija treba da vodi računa i o navodima i dokazima navedenim u izjavljenoj žalbi i na kraju da odgovori, odnosno da mišljenje u kojoj meri doktorska disertacija predstavlja rezultat rada doktoranda i da li i u kojoj meri su poštovana akademska pravila citiranja, navođenja izvora. Posebno naglašavamo da je softverska analiza samo jedan od načina utvrđivanja postojanja neakademskog ponašanja", istakao je Odbor.\nOdbor u rešenju navodi i da ostavlja FON-u da proceni da li će zatražiti i mišljenje drugih stručnih lica i tela, "kako bi u roku od 60 dana od prijema ovog rešenja doneo odluku".\n28.07.2019, 18:22h Ma, šta tu vazdan .... Preporuči\n"Komisija FON-a nije ispitivala da li je doktorat Malog plagijat..." ...- Ma, šta ima da ispituje kad čovek lepo kaže da nije plagijat!


Televizija B92 - Blic Online\nUhapšeni napadači na zgradu B92!\nPolicijski službenici uhapsili su D. M. (1990) i A. Č. (1984), kojima je određeno zadržavanje do 48 sati, zbog napada na televiziju B92.\nSerija "SFRJ za početnike" na B92\nOd ponedeljka, 26. septembra na Televiziji B92 počinje emitovanje dokumentarne serije ”SFRJ za početnike”. Skoro 150 običnih i neobičnih ljudi, poznatih i nepoznatih, Srba, Hrvata, Bošnjaka, Slovenaca, Makedonaca, Crnogoraca osvrće se na sitnice koje su im obeležile život u Drugoj Jugostaviji.\nŠljivančanin: Izljubio sam se sa Gotovinom\nBEOGRAD -- Žao mi je svih žrtava sukoba u Jugoslaviji, ali nisam kriv za Ovčaru, rekao je za B92 bivši oficir JNA Veselin Šljivančanin u prvom intervjuu po povratku iz Haga, koji je Televizija B92 emitovala večeras.


Libija: Snage nacionalne sloge uništile dron Haftarove armije - Sputnjik Srbija\n22:20 27 Februar 2020\nLibija: Snage nacionalne sloge uništile dron Haftarove armije\n16:52 03.08.2019 Preuzmite kraći link\nSnage Vlade nacionalne sloge saopštile su da je u oblasti libijskog grada Misrate uništena bespilotna letelica Nacionalne libijske armije pod vođstvom Halife Haftara, saopštila je komanda operacije „Vulkan gneva“ koju predvodi Vlada nacionalne sloge.\n„Naše snage na južnom frontu, koje pripadaju jedinicama centralne vojne oblasti, jutros su uspešno oborile borbenu bespilotnu letelicu s raketama ’Ving lung‘, koje su isporučene Haftaru iz Ujedinjenih Arapskih Emirata. On je pokušao da napadne ciljeve u oblasti grada Misrata“, navedeno je u saopštenju.\nKomandant Libijske nacionalne armije Halifa Haftar je 4. aprila naredio svojim snagama da počnu ofanzivu na Tripoli radi „oslobođenja od terorista“.\nOružane formacije lojalne Vladi nacionalne sloge u Tripoliju objavile su nakon toga početak operacije „Vulkan gneva“. U Tripoliju je u borbama, prema zvaničnim podacima, poginulo više od hiljadu ljudi, dok je više od pet i po hiljada ljudi ranjeno.\nPosle svrgavanja i ubistva libijskog lidera Muamera el Gadafija 2011. godine, Libija je praktično prestala da funkcioniše kao jedinstvena država. Sada u toj zemlji caruje dvovlašće.\nNa istoku zaseda parlament koji je izabrao narod, a na zapadu, u prestonici Tripoliju, upravlja Vlada nacionalne sloge, koja je formirana uz podršku Ujedinjenih nacija i Evropske unije. Na čelu te vlade je Fajaz Saradž. Vlasti istočnog dela zemlje deluju nezavisno od Tripolija i sarađuju s Libijskom nacionalnom armijom.\nHalifa Haftar, dron, Libija