Približavanje - Blic Online\nSTRAH OD MOGUĆE KATASTROFE Četiri asteroida su na putu da se sudare sa Zemljom, a posledice njihovog udara bile bi RAZORNE\nAsteroidi koji hrle ka Zemlji putanjom koja vodi ka uništenju čovečanstva zvuče kao scenario nekog holivudskog filma, ali u našem svemiru zaista postoje četiri kamena koja su na putu sudara sa našom planetom.\nUSLOV DS ZA KOALICIJU Tadić: Podržite me dogodine u trci za predsednika\nLider Socijaldemokratske stranke (SDS), nekadašnji predsednik republike i lider Demokratske stranke Boris Tadić sve je bliže odluci da na izbore ide zajedno sa DS, ali zauzvrat očekuje podršku jedinstvene opozicije na predsedničkim izborima.\nSAD na pragu Rusije\nPentagon je spreman da postavi teško naoružanje u baltičke zemlje kako bi „sprečili dalju rusku agresiju u Evropi“.\nDžek Kini: Američke trupe prebaciti na ruske granice\nAmerički vojni analitičar, general Džek Kini predlaže da SAD trajno prebace svoje baze iz centralne Evrope prema ruskim granicama, jer je Rusija "previše očvrsnula", a preduzete mere, uključujući sankcije i brojne vojne vežbe, nisu efikasne.\nObama i Netanjahu o Iranu u telefonskom razgovoru\nVAŠINGTON, TEL AVIV - Američki predsednik Barak Obama razgovorao je sinoć s izraelskim premijerom Benjaminom Netanjahuom o iranskom nuklearnom programu, izraelsko-palestinskim mirovnim pregovorima i drugim bliskoistočnim pitanjima, uključujući građanski rat u Siriji, saopštila je Bela kuća.\nPastor: Ni udaljavanje od DS-a ni približavanje SNS-u\nPredsednik Saveza vojvodjanskih Madjara (SVM) Ištvan Pastor objasnio je da njegova izjava o odnosima u vladajućoj koaliciji u Subotici ne znači prekomponovanje vlasti u tom gradu i udaljavanje od Demokratske stranke (DS), kao što nema veze ni sa približavanjem Srpskoj naprednoj stranci (SNS).\nOtkazuju podršku Pajtiću: Savez vojvođanskih Mađara sve bliži SNS-u\nNajava Ištvana Pastora da SVM neće čuvati leđa političkim partnerima i da će svoje ciljeve ostvarivati uz vlast ili opoziciju u Vojvodini tumači se kao približavanje SNS-u.


Ukradeni podaci više od milijardu korisnika Jahua – The PRESTIGE\nSvijet 15.12.2016. hakerski napad, jahu, korisnici, krađa podataka\nOvo može biti veliki udarac za Jahu pošto prodaje poslovnu imovinu Verajzonu za 4,8 milijardi dolara\nOnlajn instrukcije i krađe postale su prilično česte u tehnološkoj industriji. Jahu i druge kompanije su pokrenule programe kako bi detektovale, ali i obavijestile korisnike ukoliko se pojavi sumnja da je njihov nalog meta, što se upravo dogodilo kompaniji Jahu. Oni su priznali da je hakovano više od milijardu naloga njihovih korisnika. Ukradeni korisnički podaci sadrže imena, imejl adrese, brojeve telefona, datume rođenja, bezbjednosna pitanja i odgovore koji se koriste za potvrdu indentiteta naloga. Kompanija vjeruje da podaci sa bankovnih računa i kreditih kartica nisu pogođeni napadom.\nNajnoviji incident se razlikuje od napada na mrežu 2014. kada je kompromitovano 500 miliona naloga, kao i od napada u septembru ove godine. Ali, ovaj hakerski napad mogao bi da bude „veliki udarac“ za kompaniju Jahu koja prodaje poslovnu imovinu Verajzonu za 4,8 milijardi dolara.


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Evo šta je Anastasija rekla na komentare o njenom privatnom životu\nEvo šta je Anastasija rekla na komentare o njenom privatnom životu\nAnastasija Ražnatović često je na meti dušebrižnika. Naime, nedavno Cecina ćerka je bila na meti internet prevare, a često se provlače i razne kritike u komentarima na društvenim mrežama.\nNe želi nikome ništa da objašnjava\nAnastasija je rešila da odgovori dušebrižnicima pa je objavila fotku i uputila jasnu poruku.\n- Nikome niste dužni da objašnjavate: svoj nivo obrazovanja, svoj izgled, izbor partnera, svoj odnos prema Bogu, svoj život - poručila je Anastasija.\n* Zbog nje je dečko ostavio Rijanu\nESTRADA Anastasija otkrila iznenađujući detalj o svom dečku


Slučaj Mokre Gore - CINS - Peščanik\nJedanaestog februara 2011. Emir Kusturica i Oliver Dulić su u Parku prirode Mokra Gora otvorili Nacionalni ekološki centar Čarobni breg. Iako je uloga Parka bila i sprečavanje divlje gradnje, tadašnji ministar zaštite životne sredine i prostornog planiranja Dulić je zapravo otvarao objekat građen bez odobrenja. Njegovo ministarstvo je građevinsku dozvolu Centru dalo tek dan pred otvaranje.\nMokra Gora spada među značajnije turističke potencijale Srbije, a na tom području godinama važnu ulogu ima filmski reditelj Emir Kusturica. Ekološkim centrom, koji se u pojedinim dokumentima naziva i Vizitorski centar, upravlja državno preduzeće Park prirode Mokra Gora, čiji je predsednik Skupštine upravo Kusturica. On je funkciju direktora Parka prirode obavljao od osnivanja 2006. do 2013. godine, što obuhvata i period u kome je Centar građen.\nPark prirode godinama posluje uz pomoć subvencija države. Istovremeno, na istom prostoru, Kusturičina privatna firma Lotika uspešno prihoduje od turizma, pre svega zahvaljujući naselju Drvengrad, poznatom kao mestu održavanja filmskog festivala Kustendorf. Iako Nacionalni ekološki centar nema dozvolu, na stranici festivala se navodi da gosti festivala tu imaju smeštaj.\nKusturica je novinarki Centra za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS) mailom poručio da zbog muzičke turneje i završetka filma na kome radi neće biti u prilici da razgovara „prije kraja jeseni“. Dodao je da više nije direktor Parka, kao i da se svi podaci o poslovanju ove i njegovih privatnih firmi nalaze u javno dostupnim dokumentima.\nIpak, kada je novinarka CINS-a u decembru 2016. godine pozvala Nacionalni ekološki centar, objasnili su joj da ne mogu da prime goste jer nemaju upotrebnu dozvolu.\nRadomir Stojić, vršilac dužnosti direktora Parka prirode, u pisanom odgovoru za CINS navodi da su „dinamika radova i potrebna finansijska sredstva“ razlog zbog koga Park tek šest godina od gradnje traži upotrebnu dozvolu. Dodaje da „pošto je dobijanje upotrebne dozvole pitanje trenutka, tako je hipotetički interpretirano da je smeštaj gostiju moguć u Vizitorskom centru“.\nPrijava je podnesena na osnovu događaja krajem septembra 2010, kada je Slavenko Andrić iz Višegrada pao s krova Nacionalnog ekološkog centra i dobio teške telesne povrede. Andrić je, prema dokumentaciji, na ovom objektu bio kao vlasnik izvođača radova Limo-Rad iz Višegrada. Tokom uviđaja policija je utvrdila da objekat nema dozvolu za gradnju.\nPo zakonskoj mogućnosti odlaganja krivičnog gonjenja, Kusturica je uplatio 200.000 dinara na račun Opšte bolnice u Užicu. Tužilaštvo je na osnovu toga u februaru 2012. odbacilo krivičnu prijavu.\nPočetkom 2017. Park je od Ministarstva građevinarstva tražio upotrebnu dozvolu, nakon što je objekat u decembru prošle godine pregledala petočlana komisija za tehnički pregled.\nMinistarstvo je odbilo zahtev Parka, navodeći da izveštaj nije pravilno urađen, te da nisu dostavljena sva dokumenta, poput geodetskih elaborata i Projekta izvedenog objekta na osnovu koga je vršen tehnički pregled. Iz Ministarstva navode da će i novi zahtev, podnesen početkom marta, biti odbijen „zbog formalnih nedostataka“.\nPrvi ugovor, vredan 40 miliona dinara, potpisali su Emir Kusturica i tadašnji ministar zaštite životne sredine Saša Dragin 2007. godine.\nU aprilu 2009. od Fonda za zaštitu životne sredine traženo je još 15 miliona dinara, što je odobreno krajem istog meseca. U decembru iste godine potpisan je prvi aneks ugovora, čime je učešće Fonda povećano za još 22 miliona dinara.\nFelini je dobijao poslove na javnim nabavkama koje je raspisivao Park. Samo u 2016. godini sklopili su četiri ugovora, ukupne vrednosti oko 15 miliona dinara. Ugovoreni su građevinski radovi za postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda, utvrđivanje i obeležavanje granica parka, ali i materijal za uređenje Ekološkog centra.\nKusturica navodi da je u Nacionalni ekološki centar uložen veliki ljudski i materijalni trud: „Ulagali smo i država i ja. Menjala se struktura vlasti pa je dolazilo i do prekida u finansiranju koji su ozbiljno narušavali radove, ali konačan rezultat je impresivan“.\nKako bi mogao da prima goste, svaki hotel mora imati određenu kategoriju, odnosno broj zvezdica. Prema podacima Ministarstva turizma, Park prirode od 2005. do 1. novembra 2016. nije podnosio zahtev za kategorizaciju Nacionalnog ekološkog centra. Od ugostiteljskih objekata na Mokroj gori do kraja januara 2017. u vlasništvu Parka ili Kusturičinog preduzeća Lotika kategorizaciju ima samo Drvengrad.\nMilica Stojanović, CINS, 24.03.2017.\nEmir Kusturica – Autorkin Dream\nCINS – Odgovor Kusturici


Da mi je neko rekao da će Apple i PayPal doći u Srbiju iste nedelje, verovatno mu ne bih poverovao. Poslednje informacije koje se tiču iPhonea i mogućnosti naplate putem PayPala mnogi i dalje uzimaju sa rezervom, dodajući pritom da nište nije gotovo dok “debela dama ne zapeva”, iliti u ovom slučaju dok domaći operateri ne uvrste iPhone ili korisnici ne povuku novac sa PayPala na račun u Srbiji.\nDa li ove dve stvari, koje smo toliko dugo čekali, zaista predstavljaju prekretnicu za Srbiju i njene građane ili su u pitanju samo izgovori kojima smo se godinama tešili, u nadi da će nam kad tad biti bolje?\nPa imali smo ga i pre…\nSvakako jedan od najpopulanrijih pametnih telefona na planeti, svoj put do Srbije sivim kanalima pronalazio je još od prve generacije, a sudeći po broju ovih uređaja na ulici, lako se dolazi do zaključka da onaj ko je želeo iPhone, taj ga je i kupio. Mali je broj građana koji su odbijali da koriste ovaj smartphone zbog manjka podrške i lokalizovane App Store prodavnice, a zahvaljujući domišljatosti mnogih, kreirale su se i kupovale aplikacije, koristili su se razni servisi, sve se činilo da funkcioniše kako treba. Čak se i naplata iz inostranstva vršila zahvaljujući servisima kao što je Skrill.\nNemojte me pogrešno shvatiti, činjenica da će se iPhone naći u ponudi operatera stavlja nas na mapu sveta kada je tehnologija u pitanju, no kako još uvek nisu poznate cene kao i to da li uopšte Apple priprema srpski App Store, ostavlja nas da se pitamo šta se tu zapravo menja i gde je taj veliki breakthrough koji smo toliko dugo čekali? Upornost se svakako isplati, a čitavu situaciju možda je i najbolje sumirao Slobodan Marković na Twitteru:\nPrvi kontakt sa Apple imao sam 23.11'11, sa PayPal 16.9.'08. PayPal je stigao 10.4.'13, App Store stiže 31.10.'14. Samo upornost&strpljenje\n— Slobodan Marković (@smarkovic) October 13, 2014\nŠta ćemo sa Narodnom Bankom Srbije?\nVerovatno i najvažnija vest dana (makar u tehnološkim krugovima), jeste to da se naplata putem PayPala konačno pojavila i u Srbiji. Kasno sinoć, uoči nemilih sportskih događaja, uspeo sam da prosledim novac na nalog u Srbiji i taj isti nalog uspeo je meni da prosledi finansije. “Velika pobeda za sve srpske preduzetnike”, činilo se u početku, no stvari nisu mogle da budu tako jednostavne.\nKako je Dragan Varagić objavio jutros, Narodna Banka Srbije tražiće od PayPala posebne izveštaje koji se tiču priliva, a poslovanju ovog servisa ne doprinosi ni to što je u neku ruku krivično delo ukoliko jedno fizičko ili pravno lice iz Srbije prosledi novac izražen u deviznoj valuti drugom fizičkom ili pravnom licu na prostoru Srbije. Varagić preporučuje da je servis pametno koristiti isključivo za transakcije sa inostranstvom, makar dok se NBS ili PayPal ne oglase i otklone more nedoumica koje od sinoć kruže društvenim mrežama.\nBorba se nastavlja, budimo uporni\nMožda u ovom trenutku ne držimo u ruci iPhone kupljen u MTS-u ili Telenoru, možda i dalje nismo u mogućnosti da povučemo novac sa PayPala na srpski račun, ali stvari se polako popravljaju zahvaljujući upornosti i pritisku koji se svakodnevno vrši na one koji “drže konce”. Situacija jednostavno ne može biti bolja ukoliko se mi samo ne postaramo da promene budu izvršene. Sledeći korak jeste da vidimo kako će Narodna Banka Srbije reagovati na naplatu putem PayPala, kao i da se izvrši pritisak na promenu zakonskog okvira kako bi preduzetnici, freelanceri i drugi konačno imali veći benefit od najpopularnijeg servisa za elektronsku naplatu.\nZvanični stav Narodne Banke Srbije i dalje se čeka.\nŠto se iPhonea tiče, čini se da se stvari polako ali sigurno zagrevaju. MTS i Telenor već uveliko prikupljaju kontakte zainteresovanih, a kako kažu njihovi predstavnici, rezervacija uređaja kreće od 24. oktobra. Treba istaći i to da će pored iPhone 6 i 6 Plus modela građanima Srbije biti dostupni i oni starije generacije (iPhone 5S i 5C) – baš kao i u ostalim državama u kojima se legalno prodaje ovaj telefon. Mnogi predviđaju da će na sutrašnjem događaju koji je Apple zakazao u Cupertinu biti saopštena i nova tržišta, a nije isključeno da ćemo saznati dobijamo li konačno i srpski App Store. Ukoliko se to desi, developeri mobilnih aplikacija dobijaju još jednu platformu na kojoj mogu monetizovati svoje proizvode namenjene domaćem tržištu.\nCitirajući poznatu kampanju “It gets better” koja promoviše rodnu ravnopravnost, stvari se jednostavno ne mogu promeniti bez nas kojima su promene potrebne i koji insistiramo na njima. Pritisak je dobra stvar i stavlja ljudima do znanja da postoje i oni kojima je dosta učmalnosti i reči NE, koji svaki dan započinju razmišljanjem kako da promene stvari u njihovom okruženju, a ne da se prilagode već postojećoj situaciji.\nMa gde je ta IKEA…


Digitalizacija i privatizacija - Ozon Media\nSvi oni koji su TV signal hvatali putem krovne antene ostaće bez slike i moraće da nabave STB uređaj ukoliko budu želeli da i dalje gledaju televiziju.\nDok ne dođe red da ponovo plaćaju RTS, 1. januara 2016. godine, građani će najpre biti suočeni sa kupovinom Set top boks (STB) uređaja bez kojih od marta ili juna neće više moći da primaju TV signal na svojim malim ekranima. Dugo najavljivana digitalizacija, sa brojnim prednostima u kvalitetu TV signala, uskoro se završava, a analogni signali u državi gasiće se u periodu od marta do juna.\nSvi oni koji su TV signal hvatali putem krovne antene ostaće bez slike i moraće da nabave STB uređaj ukoliko budu želeli da i dalje gledaju televiziju. To će ih koštati od 30 do 50 evra, a oni oslobođeni od RTV pretplate dobiće te uređaje od države. Ovo se, ne odnosi na korisnike kablovske televizije, koji proces digitalizacije neće osetiti na svojoj koži.\nPotom na red dolazi privatizacija medija, odnosno povlačenje države iz vlasništva u medijima. Prema novousvojenim zakonima, to će morati da se desi u narednih šest meseci, a najviše bojazni od toga ima više od 3.000 zaposlenih u tim medijima koji strahuju da će nakon prodaje njihovih firmi ostati bez posla kao što je bio slučaj sa ranijim privatizacijama.\nZainteresovani za kupovinu medija, za sada, ne obećavaju mnogo, ali će nadležne institucije i vlada valjda doneti valjana rešenja kako bi se loši scenariji izbegli.\nMinistar kulture i informisanja Ivan Tasovac najavio je za ovu godinu rad na izradi nove medijske strategije, jer važeća, doneta pre nekoliko godina nakon silnih prerada, ističe 31. decembra. Ona će predviđati primenu novih medijskih zakona i usklađivanje sa regulativom EU. Imajući u vidu da važeća skoro da uopšte nije primenjivana – nisu ispoštovani rokovi za donošenje medijskih zakona niti su formirani regionalni javni servisi, postavlja se pitanje čemu ponovno ulaganje napora, ljudskih resursa i sredstava u pisanje novog (ne)važećeg propisa. Pa, neka nam je srećna nova (medijska) godina.\nEU o cenzuri\nU prošlogodišnjem izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije na putu ka EU zamereno je što je povećan politički pritisak na medije, cenzura i autocenzura. Uprkos tome što predstavnici vlasti oštro demantuju da cenzura postoji i da je oni vrše, svakako će morati da preduzmu nešto povodom toga ako žele da izveštaj EK ovog oktobra bude pozitivniji.\nJoš godinu dana bez TV pretplate, a onda taksa


Pajić: Od 14 škola u Srbiji biće formirano sedam novih – RTV Panonija\nHomeVestiPajić: Od 14 škola u Srbiji biće formirano sedam novih\n14/08/2018 Redakcija RTV Panonija Vesti 0\nBEOGRAD – Od prvog septembra u šest opština i gradova u Srbiji prestaće da radi 14 srednjih škola, a umesto njih biće formirano sedam novih, kaže za Tanjug pomoćnik ministra prosvete za srednje obrazovanje i vaspitanje i obrazovanje odraslih Aleksandar Pajić.\nOdluka o gašenju 14 škola u Nišu, Kragujevcu, Novoj Varoši, Kladovu, Kuršumliji i Babušnici doneta je 9. avgusta na sednici Vlade, a Pajić kaže da se ovim potezom mislilo pre svega na interese učenika i na uštede u budžetu.Kako kaže, uredba o kriterijumima za novu mrežu škola izašla je u martu, a u planu je smanjenje broja srednjih, ali i osnovnih škola na celoj teritoriji Srbije.\nProstor koji ostaje nakon gašenja određenih škola biće adaptiran, njegova namena utvrđena u skladu sa potrebama lokalne samouprave, ali će sigurno biti iskorišćen u obrazovne svrhe.\nKada su u pitanju ljudi koji će nakon gašenja škola biti otpušteni Pajić kaže da će biti napravljene liste tehnoloških viškova prema kriterijumima koji važe i za druge zaposlene.\n„Oni će biti zbrinjavani kao i drugi nastavni kadar. Važno je reći da ne smanjujemo nijedno odeljenje, ne smanjujemo broj zaposlenih u nastavi, ovo je samo malo manji broj zaposlenih u administraciji, jer škole koje imaju po stotinak učenika ne treba da imaju i dva direktora i dva sekretara“, istakao je on.\nDodaje, da je u sledećoj fazi ispitano oko 40 srednjih škola u Srbiji kako bi se obavila racionalizacija, te da se očekuje da toliki broj škola bude deo nove mreže škola.\nKada su u pitanju osnovne škole, pomoćnik ministra kaže da lokalna samouprava odlučuje o mreži predškolskih ustanova i osnovnih škola, te da je zakonski rok za to mart 2019. godine.\n„Do tada lokalne samouprave treba da donesu svoje akte o mreži osnovnih škola i predškoskih ustanova, a mislim da će lokalne samouprave kada uvide benefite od ovoga to uraditi i ranije“, naveo je on.\nNa teritoriji Vojvodine takođe će biti nova mreža škola, ali nakon što skupština Vojvodine na nekoj od narednih sednica donese akt o mreži škola autonomne pokrajine.\n„Postoji volja za tim i mi smo zajedno sa AP Vojvodinom već usaglasili mišljenja koje su to škole“, naveo je on.\nPajić je podvukao da su prednosti stvaranja mreže škola bolji uslovi za učenike, veća ulaganja države, koja će lakše uložiti u jednu školu, umesto u više njih.\n„Takođe, učenici će biti na jednom mestu, što smanjuje mogućnost loših uticaja, a naravno ovo nam donosi i racionalan odnos prema budžetu države“, zaključio je Pajić.


Zašto nam je bitnija tuča Bjele i Gage od pretučenog dečaka u Kosovskoj Kamenici? – Pokreni\nAutor: Aleksandar Đokić / 24.08.2021.\nPrvo, srpsko društvo ne treba da raspreda o kafanskim tučama. Umesto da svi spominju pretučenog dvanaestogodišnjaka u Kosovskoj Kamenici, umesto da se raspravlja o Srbima na Kosovu čija je bezbednost realno ugrožena, dozvoljavamo da nam klikbejtom skreću pažnju.\nDrugo, Dragan Bjelogrlić nije tako veliki glumac da može da lema osrednje reditelje bez posledica. Daleko je od Orsona Velsa i na glumačkom, i na rediteljskom planu. Neka se sud njime pozabavi i tu nema šta da se doda.\nTreće, činjenica da se srpsko društvo ideološki deli na osnovu ranojutarnjeg pesničenja u nekom niškom hotelu, svedoči o ozbiljnoj bolesti samog društva. Ne verujem da su se dvojica starijih ljudi, punih džepova, potukli oko Vučića ili bilo kakvih ideala.\nČetvrto, činjenica da predsednik Srbije u udarnom terminu posvećuje manje pažnje potpisivanju američke deklaracije o Avganistanu, a više vremena tome ko je bio u pravu u kafanskoj tuči, dovoljno govori o izvoru društvene patologije iz treće tačke.\nOznake: Dragan Bjelogrlić, Tuča


ZdraviJa TV: Emisija koja motiviše da postanete najbolja verzija sebe - ZdraviJa\nKao što ste i navikli, ZdraviJa magazin je mjesto gdje pronalazite inspiraciju i motivaciju za zdrav stil života. Ovaj put smo odlučili da vam pripremimo nešto novo, sočno, brzo, inspirativno i osvježavajuće. Sa ponosom vam predstavljamo naš novi projekat, ZdraviJa TV, emisiju koja će vas dodatno podstaći da postanete najbolja verzija sebe.\nCilj ove emisije je da vas motivišemo da usvojite zdrave životne navike, te da vam pokažemo da je zdrava hrana jednostavna, pristupačna i da se brzo i lako sprema.\nPodstaći ćemo vas i da kroz brze i jednostavne vježbe počnete redovno da trenirate, te kroz zanimljive intervjue predstaviti sagovornike koji će vas svojim primjerom inspirisati da usvajate zdrave životne navike.\nAutor i domaćin emisije je Nataša Škrbić, koja zajedno za timom Konteent Media priprema sadržaj koji je prlagođen svima onima kojima su zdravlje i zdravi stilovi života na prvom mjestu.\nEmisuju možete da pratite na YouTube kanalu ZdraviJa TV, kao i na Alternativnoj televiziji. ZdraviJa TV se emituje u jutarnjem terminu od 10 časova, popodnevnom u 15.50 časova, te u večernjem terminu ponedjeljkom nakon emisije “Ćirilica” , te utorkom, četvrtkom i petkom od 22.40 časova.\nUživajte uz ZdraviJa TV!


DENIS ZVIZDIĆ SASTAO SE SA KONGRESMENOM TURNEROM – TVSA.BA\nUtorak, 18 Januara, 2022 3:22\nNaslovna/Vijesti/Svijet/DENIS ZVIZDIĆ SASTAO SE SA KONGRESMENOM TURNEROM\nDENIS ZVIZDIĆ SASTAO SE SA KONGRESMENOM TURNEROM\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić sastao se danas u Washingtonu s kongresmenom Mikeom Turnerom, sa kojim je razgovarao o aktuelnoj političkoj situaciji u BiH, antiustavnim blokadama rada državnih institucija i opasnim planovima otimanja državnih nadležnosti i rušenja Oružanih snaga, UIO, Suda i Tužilaštva BiH.\nZvizdić se posebno osvrnuo i na pitanje državne imovine čiji je jedini titular BiH.\nTokom razgovora, predsjedavajući Zvizdić i kongresmen Turner su se složili da je neophodno osigurati funkcionalnost institucija kako bi BiH mogla ostvariti ciljeve na euroatlantskom putu.\nKongresmen Turner je rekao da SAD snažno podrzavaju suverenitet i teritorijalni integritet države, da je neophodno zaustaviti destrukcije koje su štetne za sve građane u BiH, te da treba aktivno raditi na ustavnim i ekonomskim reformama koje će BiH učiniti funkcionalnom i prosperitetnom.\nNaglasio je da će se dodatno angažirati kako bi BiH ostala jedan od važnih prioriteta SAD u Evropi i regionu zapadnog Balkana.\nZvizdić je rekao da nadmoćna većina građana BiH žele mir, stabilnost i euroatlantsku budućnost, i izrazio nadu da će blokade institucija biti bezuvjetno završene kako bi građani mogli da žive i rade u ambijentu mira i sigurnosti.\nKS: Pomoć za održivi povratak\n90 procenata javnih nabavki je rizično


Objavljeni izvještaji o reviziji Godišnjih finansijskih izvještaja političkih partija – Demokratska partija, Partija za Gusinje, Jugoslovenska komunistička partija Crne Gore i Stranka penzionera, invalida i socijalne pravde Crne Gore za 2012. godinu\nPodgorica, 24. decembar 2013. godine - Državna revizorska institucija je u skladu s Zakonom o finansiranju političkih partija objavila izvještaje o izvršenim finansijskim revizijama političkih partija za 2012. godinu: Demokratska partija, Partija za Gusinje, Jugoslovenska komunistička partija Crne Gore i Stranka penzionera, invalida i socijalne pravde Crne Gore.\nNa bazi sprovedenih revizija, utvrđenog činjeničnog stanja i razmatranja izjašnjenja subjekata revizije na preliminarne izvještaje DRI, nadležni Kolegijum izrazio je uslovno mišljenje na Godišnji finansijski izvještaj Jugoslovenske komunističke partije Crne Gore; pozitivno mišljenje na Godišnji finansijskih izvještaj Demokratske partije; pozitivno mišljenje na Godišnji finansijski izvještaj Partije za Gusinje i uslovno mišljenje na Godišnji finansijski izvještaj Stranke penzionera, invalida i socijalne pravde Crne Gore.\nKonačni izvještaji o izvršenim finansijskim revizijama Demokratske partije, Partije za Gusinje, Jugoslovenske komunističke partije Crne Gore i Stranke penzionera, invalida i socijalne pravde Crne Gore za 2012. godinu zvanično su objavljeni na web stranici Državne revizorske institucije.\nMore in this category: « Zaključci s Konferencije "Odnosi VRI i Parlamenata"\tObjavljeni izvještaji o reviziji Godišnjih finansijskih izvještaja političkih partija – Narodne stranke, Demokratske stranke jedinstva, Demokratskog centra Crne Gore i Demokratske srpske stranke za 2012. godinu »


Ko su glavni kandidati na nedjeljnim izborima u Grčkoj – Borba\nGlasanje dolazi dok se zemlja bori da izađe iz decenije duboke finansijske krize koja je smanjila veličinu grčke ekonomije za četvrtinu i poslala uvis nezaposlenost i stopu siromaštva. Sjutrašnji parlamentarni izbori su prvi od kada je Grčka prošlog ljeta završila treći uzastopni međunarodni program pomoći.\nCipras je obećao da će obnoviti javne službe poslije godina teškoća i smanjenja finansiranja i insistira da njegova stranka može da preokrene negativan stav javnog mnjenja prema sebi.\nNapor Genimata od prije dvije godine da proširi partiju, udruži snage sa drugim snagama s centra, oslabljen je višestrukim političkim i administrativnim sporovima unutar obnovljene stranke. Genimata je po popularnosti pretekla ekstremno desničarsku partiju “Zlatnu zoru” i stigla na treće mjesto po istraživanjima javnog mnjenja pred izbore u nedjelju.\nKucumbas je branio stranačke političke tradicije i ideološku dosljednost usmjeravajući napade na svog nekadašnjeg saveznika Sirizu, optužujući je da je prodala radnička prava. Rukovodstvo KKE nije uspjelo da pridobije značajniju podršku javnog mnjenja tokom finansijske krize i njen osvojeni procenat na izborima opada već 20 godina.


Ovi horoskopski znaci ništa ne umeju da urade samostalno - Svet poznatih\nOvi horoskopski znaci ništa ne umeju da urade samostalno\nObjavljeno 14.11.2019. u 20:00 poslednja izmena 13.11.2019. u 17:53\nRakovi od malih nogu žele da stvaraju porodicu, ali isto tako i da unutar te porodice bude stub nosač. Jako su osetljivi i uvek im nešto smeta, te zbog toga svega žele pomoć i pažnju, obično od strane partnera. Na poslu su uvek u tandemu sa nekim, a u privatnom\nživotu nikada nisu sami, pa makar to značilo da žive u poznim godinama sa roditeljima.\nLavovi traže publiku, pa će tako na svim poljima uvek biti uz nekoga jer imaju potrebu za odobravanjem. Pomoć traže i od partnera i to svakodnevno, kako zbog pažnje tako i zbog nemogućnosti da urade i odluče samostalno. Svesni su da su velike trošadžije, pa novac\nuvek poveravaju nekome ko je racionalniji.\nVaga mašta i želi partnera sa kojim će uvek nešto raditi u paru. Ni posao ne započinju samostalno, već se uvek oslanjaju na nekoga ko je mnogo sigurniji u sebe. Čekaće uvek tuđe mišljenje kako bi odlučili bilo šta, a pad samopuzdanja će pravdati sopstvenom\nŽena iz pakla!? Milijana priznala kako je maltretirala mnoge muškarce! (VIDEO)\nSaznalo se za strašnu porodičnu tajnu Kulića! (VIDEO)


Jin i jang – ekonomski razvoj u senci ugrožavanja životne sredine i urušavanja vladavine prava | Talas.rs\nProgramski direktor RERI-a\nU opisu posla državnih organa je da štite javni interes, pre svega tako što će obezbediti da se svi akteri u pravnom i društvenom životu pridržavaju zakona.\nRazvojna agencija Srbije ističe uspehe u privlačenju stranih direktnih investicija navodeći da se, zahvaljujući zahtevnim ekonomskim reformama, Srbija pozicionirala kao jedna od najznačajnijih investicionih destinacija Centralne i Istočne Evrope, te da je počev od 2007. godine privukla preko 34 milijarde evra stranih direktnih investicija. Prema navodima Razvojne agencije Srbija je svetski lider po broju otvorenih radnih mesta kroz projekte stranih direktnih ulaganja.\nNasuprot ovim optimističkim objavama o uspesima srpske ekonomije stoji turobna slika devastirane i zagađene životne sredine u onim gradovima i regionima koji su udomili neke od najvećih stranih investicija. Emisije sumpor dioksida u Boru, gradu gde posluje kineska kompanija ZIJIN MINING GROUP CO. LTD, u 2019. godini prešle su granične vrednosti opasne po zdravlje ljudi 13 puta, što se više puta ponovilo i u 2020. i 2021. godini. Automatska merna stanica za merenje kvaliteta vazduha u smederevskom selu Radinac, u neposrednoj blizini železare u vlasništvu kineske kompanije HBIS GROUP Serbia Iron and Steel d.o.o. Beograd, radila je svega 15 dana u decembru 2019. godine i redovno beležila veoma visoka prekoračenja emisija PM čestica. Nakon 15 dana merna stanica je prestala sa radom i više ne prikazuje podatke u sistemu automatskog monitoringa Agencije za zaštitu životne sredine. Realizacija jedne od najvećih stranih investicija u Srbiji, fabrika guma kineske kompanije Linglong, započeta je bez odgovarajuće procene uticaja na životnu sredinu a nedavno je građevinska inspekcija utvrdila da je investitor gradio objekte unutar kompleksa bez građevinske dozvole. Rudarskog giganta Rio Tinto u Jadru i Rađevini dočekala je svojevrsna pobuna lokalnog stanovništva koje strahuje od mogućih pogubnih uticaja na životnu sredinu projekta eksploatacije jadarita. Stručna javnost i građani Beograda energično su reagovali na ideju da se na Košutnjaku poseče oko 25 hektara šume zarad realizacije projekta multi-funkcionalnog kompleksa Avala film, češke kompanije Avala Studios d.o.o. Ovu su samo neki od primera sukoba ekonomskih interesa države i stranih investitora sa jedne strane, i interesa zaštite i očuvanja životne sredine sa druge strane.\nRealizacija jedne od najvećih stranih investicija u Srbiji, fabrika guma kineske kompanije Linglong, započeta je bez odgovarajuće procene uticaja na životnu sredinu.\nU opisu posla državnih organa je da štite javni interes, pre svega tako što će obezbediti da se svi akteri u pravnom i društvenom životu pridržavaju zakona. U situaciji kada to državni organi ne čine dolazi do distorzije pravnog poretka i pojave sistemskih pukotina. Javlja se potreba da neko preuzme ulogu zaštitnika javnog interesa. Ili interesa građana i njihovog prava na život u zdravom okruženju i očuvanoj životnoj sredini. Posledicu poremećaja odnosa aktera u pravnom poretku osećaju i ekonomski akteri. Investitori u takvim okolnostima posluju u pravno nesigurnom okruženju u kome se moraju osloniti na odnos snaga i volju političkih aktera koji imaju moć da donose odluke – čak i odluke da ne primenjuju zakon. Takvo okruženje pogoduje investitorima kojima korupcija nije strana niti nepodnošljiva.\nŠirom Srbije raste otpor organizovanih grupa građana i neformalnih grupa protiv investicija koje sa sobom nose potencijalne štetne uticaje na životnu sredinu i zdravlje ljudi. Zajednički imenitelj građanskog otpora jeste nepoverenje – u državu koja ne pruža odgovarajuću zaštitu i ne obezbeđuje poštovanje propisa i u investitore u čije dobre namere građani sumnjaju.\nSloženosti privrednih i ekoloških implikacija razvoja doprinose i zahtevi u procesu evropskih integracija i obaveze u okviru globalne inicijative za smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte koje su utvrđene Pariskim sporazumom. U okviru Zelene agende za Zapadni Balkan, potpisane u novembru 2020. godine između zemalja Zapadnog Balkana i Evropske unije, Srbija je prihvatila da učestvuje u ostvarenju ciljeva klimatski neutralne Evrope do 2050 i da preduzme napore za sprečavanje zagađenja vazduha, vode i zemljišta. Pariskim sporazumom zemlje potpisnice Okvirne konvencije ujedinjenih nacija o klimatskim promenama obavezale su se da utvrde ciljeve smanjenja gasova sa efektom staklene bašte, prvenstveno smanjenjem upotrebe uglja i fosilnih goriva. A Srbija oko 70% električne energije proizvodi spaljivanjem lignita veoma niskog kvaliteta, pri tome emitujući velike količine sumpor dioksida i ugljen dioksida u atmosferu. U uslovima kada su međunarodne finansijske institucije proglasile prestanak finansiranja eksploatacije uglja Srbija se okrenula kineskim kreditima za izgradnju novih termo-energetskih postrojenja, ne obazirući se na jasne signale partnera iz EU. Jedan od takvih projekata naglo je (navodno) obustavljen upravo zbog međunarodnih obaveza. Radi se o projektu izgradnje termoelektrane Kolubara B koju je EPS trebalo da realizuje u saradnji kineskom kompanijom Power Construction Corp. of China.\nSukob interesa između privlačenja investicija i zaštite životne sredine imanentan je zemljama koje se nalaze u procesu ekonomske tranzicije i demokratske konsolidacije. Zapravo, suprotstavljeni interesi ekonomskog razvoja i očuvanja životne sredine lome kičmu paradigme održivog razvoja na globalnom nivou – a posebno u zemljama u razvoju. Slabe i zarobljene institucije u društvu koje je utonulo u korupciju ne mogu da obezbede nesmetano funkcionisanje tržišta jednakih šansi i jednakih uslova za sve ekonomske aktere. U takvim okolnostima država, umesto da garantuje poštovanje propisa u oblasti zaštite životne sredine, obezbeđuje pojedinim investitorima da nesmetano krše propise i posluju u zoni izvan zakona. Upravo to je uzrok nastanka konflikata između investitora i obespravljenih lokalnih zajednica ali i nemogućnosti državnih institucija da doslednom primenom propisa obezbede zadovoljavajući nivo zaštite životne sredine i spreče pojavu zagađenja širih razmera.\nTeg koji u uslovima konflikta između zahteva za razvojem nacionalne ekonomije, međunarodnih obaveza i zaštite životne sredine uspostavlja ravnotežu, i donosi prevagu na stranu javnog interesa, jednostavno se naziva vladavina prava.\nAli, u Srbiji to nikako nije jednostavno.\nKrenimo od analize nekih od gore navedenih primera kako bismo ispitali kakva je uloga države i institucija koje garantuju vladavinu prava, pa samim tim i uspešnu realizaciju investicionih projekata, u ostvarivanje prava na zdravu i očuvanu životnu sredinu.\nKineska kompanija ZIJIN MINING GROUP CO. LTD većinski je vlasnik topionice bakra i rudarskog kompleksa za eksploataciju rude bakra u Boru. Ova investicija je ostvarena kroz strateško partnerstvo između kineske kompanije i Vlade Republike Srbije. Na osnovu ugovora o strateškom partnerstvu ugovorne strane su se obavezale da formiraju zajedničku radnu grupu i imenuju nezavisnog eksperta koji će pripremiti studiju o životnoj sredini u cilju određivanja obima zagađenja i razvijanja akcionog plana koji bi poboljšao trenutnu situaciju u vezi sa životnom sredinom. Prema saznanjima autora radna grupa nije formirana i studija nije izrađena. U međuvremenu tokom 2019. godine emisije sumpor dioksida prešle su granične vrednosti opasne po zdravlje ljudi i životnu sredinu 13 puta u 2019. godini, dok je koncentracija arsena u vazduhu na jednoj od mernih stanica zabeležila prekoračenje 100 puta veće od dozvoljenog. U takvim okolnostima odgovorne institucije Republike Srbije (inspekcija za zaštitu životne sredine i tužilaštvo) primenile su veoma blage mere i kompaniju kaznile za privredni prestup, iako je postojao osnov za pokretanje krivičnog postupka. Privredni prestup podrazumeva plaćanje mandatne kazne (između 12 i 25 hiljada evra) nakon čega operater može da nastavi sa aktivnostima. Nadležna inspekcija utvrdila je prekoračenja emisija zagađujućih materija (sumpor dioksid) i u 2020. godini (u periodu od juna do septembra). Do zagađenja sumpor dioksidom, opasnog po zdravlje ljudi u Boru je došlo i u maju 2021. godine.\nNa osnovu nezavisnog veštačenja od 30. marta 2021. godine koje je naručilo udruženje Regulatorni institut za obnovljivu energiju i životnu sredinu (RERI) utvrđena su višestruka prekoračenja graničnih vrednosti emisija gvožđa i mangana u površinskim vodama reke Pek. Na osnovu dobijenih rezultata RERI je podneo krivičnu prijavu protiv kompanije ZIJIN MINING GROUP CO. LTD.\nKontinuirano zagađenje vazduha i površinskih voda, koje se ponavljalo 2019, 2020. i 2021. godine nije praćeno odgovarajućom reakcijom javnih vlasti, zbog čega je i došlo do ponavljanja slučajeva emisije zagađujućih materija opasnih po zdravlje ljudi.\nHBIS GROUP Serbia Iron and Steel d.o.o. Beograd je kineska kompanija koja je vlasnik železare u Smederevu i luke na Dunavu. Prema podacima iz Plana kvaliteta vazduha za grad Smederevo železara je najveći zagađivač u ovom gradu. Automatska merna stanica za merenje kvaliteta vazduha u smederevskom selu Radinac, u neposrednoj blizini železare u vlasništvu kineske kompanije HBIS GROUP Serbia Iron and Steel d.o.o. Beograd, radila je svega 15 dana u decembru 2019. godine i redovno beležila veoma visoka prekoračenja emisija PM čestica. Zaštitnik građana je zaključio da javne vlasti nisu preduzele adekvatne mere kako bi obezbedile primenu propisa u oblasti zaštite vazduha u Smederevu.\nVlada Republike Srbije proglasila je izgradnju fabrike guma u Zrenjaninu investicijom od nacionalnog značaja. Investitoru, kineskoj kompaniji Shandong Linglong Tire Co. Ltd. odobrena je državna pomoć u iznosi od 75 miliona evra, a kompaniji je u vlasništvo, bez nadoknade, preneto 96 hektara poljoprivrednog zemljišta. Komisija za kontrolu državne pomoći odobrila je državnu pomoć kompaniji Linglong iako pomoć nije dodeljena u skladu sa zakonom i to iz razloga što je Komisija pogrešno tretirala dve odvojene mere državne pomoći kao jedinstvenu državnu pomoć, jer je Linglongu je preneto u vlasništvo 96 hektara zemljišta bez naknade (pre nego što je Komisija ocenila usklađenost sa pravilima o dodeli državne pomoći), jer ni davalac pomoći ni primalac nisu prijavili celokupnu pomoć primljenu od države a, na kraju ukupna državna pomoć prevazilazi dozvoljeni prag pomoći za velike investicione projekte. Državna pomoć koja je dodeljena Linglongu nije u skladu sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju jer je davalac pomoći morao da obezbedi poštovanje propisa iz oblasti zaštite životne sredine od strane nosioca projekta, a naročito da obezbedi sprovođenje procene uticaja na životnu sredinu i pribavljanje svih relevantnih dozvola kada je to propisano zakonom.\nPokrajinska građevinska inspekcija je potvrdila navode RERI-ja da investitor Linglong gradi objekte bez građevinske dozvole, što prema važećim propisima Republike Srbije predstavlja krivično delo. Inspekcija je naložila uklanjanje nelegalno izgrađenih objekata ali je samo nekoliko dana kasnije investitor upravo za te objekte dobio građevinsku dozvolu. Nelegalno izgrađeni objekti nisu uklonjeni.\nNavedeni primeri nesumnjivo pokazuju da strani investitori krše propise u oblasti zaštite životne sredine i zaštite konkurencije. To je svakako tamna strana onog, na početku teksta pomenutog, uspeha u privlačenju stranih investicija. Međutim, kršenje propisa nečinjenjem, blagim kaznama i dopuštanjem kršenja potpisanih sporazuma omogućava upravo država. Zbog toga problem ugrožavanja životne sredine u realizaciji stranih direktnih investicija leži upravo u slabosti institucija i korupciji koja se manifestuje zloupotrebom javnih ovlašćenja i nepreduzimanjem mera zaštite životne sredine od strane organa javnih vlasti. To ne svakako ne amnestira investitore ali otkriva gde je pukla kičma održivog razvoja u Republici Srbiji. Ta pukotina, kroz koju javna dobra i javni interes nepovratno nestaju nalazi se u institucijama sistema. Država u kojoj je vladavina prava neupitno načelo funkcionisanja društva ili ne bi bila plodno tlo za realizaciju prljavih investicija koje dovode do zagađenja životne sredine ili bi primorala takve investitore da poštuju propise.\nU ovom trenutku, međutim, svedočimo promeni pravila igre, odnosno, zameni uloga aktera na terenu realizacije stranih investicija. Država se iz uloge nepristrasnog sudije, koji igrače primorava da poštuju pravila igre, a one koji pravila ne poštuju kažnjava žutim kartonom ili isključenjem, pretvorila u sudiju koji tokom utakmice menja pravila igre u korist nesavesnih investitora. U takvim okolnostima građani i civilno društvo, kao i oni investitori koji igraju po pravilima nikako ne smeju da napuste teren, jer od terena neće ostati ništa. Oni su dužni da javno dobro zaštite igrajući po pravilima i privlačeći simpatije publike na svoju stranu. To podrazumeva i preuzimanje uloge zaštitnika javnog interesa od strane onih aktera koji imaju kapacitet da odbrane vladavinu prava kao temelj funkcionisanja društva, a to su pre svega stručnjaci, pravnici i udruženja koja se bave zaštitom životne sredine i vladavine prava.\nIli, što bi reko Patak Dača u filmu Svemirski basket: „It’s gutcheck time!“\n Počev od 2007. godine, Srbija je privukla preko 34 milijarde evra stranih direktnih investicija: https://ras.gov.rs/uspesne-price\n Prema Indeksu percepcije korupcije za 2020. godinu organizacije Transparency International Srbija je zabeležila najlošiji rezultat od 2012. godine. Sa skorom od 38 poena Srbija se nalazi daleko ispod evropskog proseka ali i ispod globalnog proseka od 43 poena: https://www.transparency.org/en/cpi/2020/index/srb\n Više detalja o kršenju propisa i nezakonitostima koje prate realizaciju projekta fabrike guma Linglong u: O tempora, o mores! Studija slučaja izgradnje fabrike guma u Zrenjaninu #2, CRTA, Regulatorni institut za obnovljivu energiju i životnu sredinu, Jun 2021: https://www.reri.org.rs/wp-content/uploads/2021/06/Studija-slu%C4%8Daja-izgradnje-fabrike-guma-u-Zrenjaninu-2.pdf\nTAGS: ekologija građanski otpor vladavina prava zaštita životne sredine Zelena agenda životna sredina


source.ba | Akcija na Palama i u Sarajevu, privedeno 13 osoba\nAkcija na Palama i u Sarajevu, privedeno 13 osoba\nViše osoba uhapšeno je danas na području Pala, javlja agencija Patria, nakon što su jutros u Sarajevu ubijena dva policajca.\nU toku je koordinirana akcija MUP KS, MUP RS i drugih policijskih agencija s ciljem pronalaska ubica dvojice sarajevskih policajaca Adisa Šehovića i Davora Vujinovića, koja obuhvata i područje Republike Srpske.\nPortparolka MUP-a RS Mirna Miljanović izjavila je za Patriju da je uhapšeno više lica te da se sprovode u Kantonalni MUP u Sarajevu gdje se vrše dalje provjere.\nNa području Sarajeva MUP KS danas je priveo nekoliko osoba, a nakon hapšenja na Palama to je ukupno 13 osoba.\nKomesar MUP KS Mevludin Halilović kazao je za Patriju da će biti izvršene provjere alibija privedenih osoba. Nezvanično privedene osobe mogle bi otkriti osobe povezane sa ubistvom dva policajca.\nTagovi: PolicijaPalePolicajciUbistvoKanton SarajevoMUP


► Glavni osumnjičeni za genocid u Ruandi umro pre mnogo godina, pokazao DNK test\nJedan od najtraženijih begunaca za genocid u Ruandi umro je pre 20 godina, saopštio je danas Međunarodni krivični sud za Ruandu, posle manje od nedelju dana od hapšenja jednog od najtraženijih begunaca u Francuskoj.\nU saopštenju se navodi da je smrt bivšeg ministra odbrane Ruande Augustina Bizimane, potvrđena DNK testom na osnovu uzoraka uzetih sa groba u Poant Noaru, u Republici Kongo.\nVlasti u Ruandi kažu da je Bizimana bio ključni igrač u genocidu 1994. u kojem je ubijeno više od 800.000 pripadnika manjinskog naroda Tutsi i pripadnika većinskog naroda Hutu koji su se suprotstavljali zločinima.\nIdentifikacija je "rezultat je iscrpne istrage Tužilaštva kao kombinovacija napredne tehnologije sa obimnim radom na terenu uz izuzetnu saradnju sa partnerskim vlastima u Ruandi, Kongu, Holandiji i Sjedinjenim Državama", saopštio je Međunarodni sud UN za ratne zločine počinjene u Ruandi.\nVesti o potvrđivanju smrti usledile su nekoliko dana posle hapšenja Felisijena Kabuge, još jednog glavnoosumnjičenog za genocid, koji je optužen da je kupovao stotina hiljada mačeta i drugog poljoprivrednog oruđa kojima su ubijani ljudi, i podsticao mržnju.\nKabuga, bogat biznismen, uhapšen je u subotu u Parizu, posle 26 godina skrivanja.\nOn se pojavio pred francuskim sudom u sredu, ali odluka o njegovoj sudbini odložena je za sledeću nedelju.\nNjegov advokat je rekao da je 84-godišnji Kabugi želi da mu se sudi u Francuskoj, navodeći kao razlog zdravstvene probleme, ali nije izneo detalje.\nTužilac međunarodnog tribunala, Serž Bramerc, rekao je da je podnesen zahtev za Kabugov premeštaj u pritvor suda UN i da bi sudski proces mogao da počne u Hagu, a ne u Africi, zbog ograničenja putovanja usled korona virusa.\nBizimana, koji je došao iz istog okruga kao i Kabuga, postavljen je za ministra odbrane 1993. godine, mesecima pre početka genocida.\nOptužen je da je naredio ubistvo premijera Agate Uvilingijimana i 10 belgijskih pripadnika mirovnih snaga UN, te da je vršio nadzor nad ubistvom pripadnika naroda Tutsi.\nBizimanu je optužio Međunarodni krivični sud za Ruandu 1998. godine, u 13 tačaka optužnice, uključujući saučesništvo u genocidu, istrebljenju, ubistvima, silovanju i mučenju.\nNakon hapšenja Kabuge i potvrde Bizimanine smrti, od tri glavna begunaca koje je optužio Tribunal za genocid u Ruandi, ostao je još\nProtais Mpiranja, bivši komandant oružanih snaga Ruande.\nNekadašnji australijski teniser Ešli Kuper, osvajač četiri grend slem titule, preminuo je danas posle duže bolesti.\nHapšenje zbog genocida posle četvrt veka bekstva\nHapšenjem Felisijena Kabuge, optuženog za genocid u Ruandi 1994, okončana je potera za jednim od najtraženijih ljudi na svetu i napravljen korak ka dugoočekivanoj pravdi posle brutalnih...\nAmerički komičar Džeri Stiler, poznat po ulozi u sitkomu "Sajnfeld", umro je u 93. godini, saopštio je danas njegov sin, takođe glumac, Ben Stiler.


Arhiva Mostar - Privredna štampa\nU Gradskoj vijećnici u Mostaru je 13. i 14. maja 2019. godine održana radionica o temi Strategija održivog turističkog razvoja za područje svjetske baštine UNESCO-a, ”Područje starog grada oko Starog mosta u Mostaru”. Radionica je organizovana u okviru projekta “Održivi…\nTehnološki događaj „Find your Spark“, u organizaciji Biznis parka SPARK, u kojem će IT Girls prezentirati svoje digitalne proizvode i učestvovati na radionicama o temi kreiranja skica za mobilne aplikacije, održat će se sutra u Mostaru. „Find your Spark“, na…\nVlada Federacije BiH će na današnjoj sjednici, koja je počela u Mostaru, razmatrati Nacrt zakona o pravima demobiliziranih branilaca i članova njihovih porodica. Bit će razmatran i Nacrt zakona o dopuni Zakona o advokaturi Federacije BiH, kojim je propisano da…\nFederalna ministarica okoliša i turizma Edita Đapo i šef kancelarije Organizacije Ujednjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (UNESCO) u Bosni i Hercegovini Siniša Šešum potpisali su sporazum o implementaciji projekta Održivi turistički razvoj na lokalitetu svjetske baštine, područje Staroga…\nOtvoren Ured Hrvatske gospodarske komore u Mostaru\nU Mostaru je juče svečano otvoren Ured Hrvatske gospodarske komore u sklopu Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine. Na svečanom prijamu organiziranom tim povodom, član Predsjedništva BiH Dragan Čović kazao je kako je BiH zahvalna na svoj pomoći koju je…\nGradonačelnik Mostara Ljubo Bešlić i predstavnici Vlade HNŽ-a, među kojima je bio i županijski ministar trgovine, turizma i zaštite okoliša Ajdin Teletović primili su danas izaslanstvo Vlade Andaluzije iz Španjolske, predvođeno ministrom turizma Franciscom Javierom. Nakon prijema, predstavnici Vlade Andaluzije predstavili su projekt…\nDanas je u centru Mostara na Rondou u prisustvu brojnih klijenata NLB Banke, predstavnika institucija, medija i građana Mostara, otvorena nova savremena poslovnica NLB Banke d.d., Sarajevo. Ugodan bankarski ambijent nove poslovnice i savremene tehnologije, čiji trend prati NLB Banka…\nStudenti iz Mostara posjetili Sarajevsku berzu\nStudenti druge godine Ekonomskog fakulteta Univerziteta „Džemal Bijedić“ iz Mostara juče su posjetili Sarajevsku berzu u okviru redovnih edukacijskih aktivnosti i kontinuirane saradnje između ove dvije institucije. Tokom posjete, upriličena je prezentacija o načinu rada i fukcionisanja berzanskog tržišta, kroz…


Realizovana Javna kampanja "Građani i novinari zajedno u borbi za istinu", 03.05.2016. godine\nVijeće za štampu u BiH, u saradnji sa Omladinskom novinskom asocijacijom u BiH (ONAuBiH) i Asocijacijom srednjoškolaca u BiH (ASuBiH), povodom 03. maja/svibnja - Svjetskog dana slobode medija, uspješno je realizovalo Javnu kampanju „Građani i novinari zajedno u borbi za istinu“.\nPredstavnici Vijeća za štampu u BiH te volonteri Lokalnih timova ONAuBiH i ASuBiH, u 14 gradova u BiH, upoznali su građane sa njihovim pravom da se žale na netačno i neprofesionalno izvještavanje štampe i online medija, kroz pojašnjenje žalbene procedure Vijeća za štampu u BiH. Sprovedeno je i anketno ispitivanje o stanju medijskih sloboda u BiH i poštivanju prava građana na tačnu i profesionalno plasiranu informaciju, uz podjelu Kodeksa za štampu i online medije BiH.\nJavna kampanja “Građani i novinari zajedno u borbi za istinu” realizovana je u: Banja Luci, Bihaću, Brčkom, Cazinu, Gacku, Goraždu, Istočnom Sarajevu, Mostaru, Posušju, Sarajevu, Travniku, Trebinju, Tuzli i Zenici.\nKampanju su podržali: Njemačka ambasada u BiH, organizacije National Endowment for Democracy i Civil Rights Defenders.\nPress clipping medijskih objava povodom realizovane Kampanje možete pogledati ovdje.


Gazeta ekspres: Vučić imao podatke za nove mere Prištine – GracanicaOnline.Info\nGazeta ekspres: Vučić imao podatke za nove mere Prištine\n10. decembra 2018. 1 min read\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić imao jetačne podatke kada je izjavio da će prištinske vlasti pokušati da uvedu još tri mere protiv Srbije, piše „Gazeta ekspres“, a prenosi Tanjug.\nTaj prištinski portal, pozivajući se na neimenovane izvore iz kosovskih institucija, navodi da se prva mera vlade u Prištini odnosi na vozila sa srpskim registarskim tablicama, druga na robu stranih kompanija proizvedenu u Srbiji i treća na nepriznavanje dokumenata.\nPrema istim izvorima, druga mera bi se odnosila na robu i značila bi zabranu ulaska robe stranih kompanija, proizvedenu u Srbiji, koje do sada nisu plaćale carinu od 100 odsto.\nNeki od glavnih brendova su nas obavestilida na Kosovo neće biti isporučena roba iz fabrika u Srbiji,a da će iste proizvode dopremiti iz fabrika u Makedoniji, Mađarskoj i drugim zemljama EU“, kaže isti izvor.\nKako se dodaje, treća mera bila bi odluka prištinske vlade da ne priznaje srpska dokumenta koja se odnose na kvalitet proizvoda i slično, prenosi Tanjug.\n„Gazeta ekspres“ navodi da je Avni Arifi, savetnikpremijera Haradinaja, odbio da potvrdi te mere, ali je rekao da vlada„ima strategiju da se suprotstavi Srbiji“.\nTags: Gazeta ekspres Predsednik Srbije Aleksandar Vučić\nPrevious Performans studenata ispred sediša EU i EULEKSA\nNext „Hamviji“, direktno iz Amerike za vojsku Kosova


Srbija-Crna Gora na ,,Marakani''\nFudbalska reprezentacija Srbije ugostiće Crnu Goru u petom kolu Lige nacija na stadionu ,,Rajko Mitić” u Beogradu, prenele su danas ,,Vijesti”. Crna Gora će tako imati priliku da se revanšira reprezentaciji Srbije za poraz u Podgorici (0:2) nakon...\nSa igračem više do boda u Bukureštu\nReprezentacija Srbije odigrala je u Bukureštu 0:0 sa selekcijom Rumunije u četvrtom kolu Lige nacija. Ekipa selektora Mladena Krstajića je u Bukureštu bila bolji takmac i imala je olakšan posao od 44. minuta, kada je isključen Gabrijel Tamaš zbog...\nGolovi Mitrovića, slavlje Srbije\nFudbalska reprezentacija Srbije pobedila je Crnu Goru u Podgorici sa 2:0, u trećem kolu Grupe četiri Lige nacija "C". Strelac je bio Aleksandar Mitrović u 18. iz penala i 81. minutu. Utakmica u Podgorici prošla je bez velikih prilika, a Srbija je...\nDugo najavljivani Nacionalni stadion izgleda da je konačno dobio lokaciju na kojoj će biti izgrađen. Pominjani su Novi Beograd, Železnik, Zemun, ali su svi izgledi da će stadion biti izgrađen na teritoriji opštine Surčin. – Ministarstvo zaštite...\nĐanluka Roki sudi Crna Gora-Srbija\nUEFA je odredila arbitre za mečeve 3. kola Lige nacija. Utakmicu između Crne Gore i Srbije, koja se u četvrtak igra u Podgorici vodiće italijanski sudija Đanluka Roki. Rokiju će pomagati Elenito Di Liberatore i Mauro Tonolini, dodatne pomoćne...\nFudbalska reprezentacija Srbije 35.na FIFA rang listi\nFudbalska reprezentacija Srbije je posle prve dve utakmice u Ligi nacija popravila plasman na FIFA rang listi objavljenoj danas. Pobeda nad Litvanijom i remi sa Rumunijom doneo je “orlovima” napredak od jednog mesta, pa su oni sada 35....\nSrbija želi domaćinstvo plej-ofa Lige nacija\nFudbalsku reprezentaciju Srbije u petak od 20.45 časova u Viljnusu očekuje prvi meč grupe 4 Lige nacija C protiv selekcije Litvanije. U grupi 4 nalaze se još selekcije Rumunije i Crne Gore, a pobednik će se plasirati u plej-of Lige nacija C....\nNastasić ''odjavio'' Krstajića\nFudbaler Šalkea Matija Nastasić rekao je danas da ne želi da bude deo reprezentacije Srbije dok je vode selektor Mladen Krstajić i njegovi pomoćnici. "Ne želim da budem deo selekcije sa ovim trenerskim timom. Selektor me nije kontaktirao, što je...\nMilivojević: ''Krstajić laže''\nSrpski fudbaler Luka Milivojević izjavio je danas da je osetio potrebu da se javno oglasi "povodom teških izmišljotina" selektora reprezentacije Mladena Krstajića i pomoćnika. "Teško je išta reći kad o vama takve laži iznose oni koji bi prvi...\nIzvinjenje Džake,Šaćirija i Lihtštajnera\nFudbalska reprezentacija Švajcarske se nalazi u grupi 2 A Lige nacija i očekuje je duel sa reprezentacijom Islanda u subotu, 8. septembra. Selektor Vladimir Petković okupio je reprezentativce pred prvi duel nakon Svetskog prvenstva u Rusiji. Među...


DODIK: Ambasador Nemačke u BIH u protekle više od tri godine radio na štetu srpskog naroda i Republike Srpske! • HAPPYTV.RS\n58 minutes ago • Porodica\nDODIK: Ambasador Nemačke u BIH u protekle više od tri godine radio na štetu srpskog naroda i Republike Srpske!\nPredsedavajući i srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik obavestio je ambasadorku Nemačke u BiH Kristijan Homan da ne može udovoljiti njenom zahtevu za oproštajnim susretom s obzirom na to da je nije primio ni u posetu prilikom njenog stupanja na dužnost.\n- Pored toga, kao ambasador Savezne Republike Nemačke u BiH u protekle više od tri godine radili ste na štetu srpskog naroda i Republike Srpske, a time i protiv same BiH i njenog Ustavom predviđenog uređenja - istakao je Dodik.\n- Međutim, Vaši javni nastupi i diplomatske aktivnosti tokom boravka u Sarajevu bili su politički obojeni, subjektivni i diplomatski neprimereni o čemu ću obavestiti i najviše predstavnike Savezne Republike Nemačke - istakao je predsedavajući i srpski član Predsedništva BiH.


EU planira unapređenje vojne logistike širom Evrope | EurActiv Srbija\nEU planira unapređenje vojne logistike širom Evrope\nObjavljeno : 02.04.2018.\t Tweet\nU sklopu nastojanja da poboljša odbrambene kapacitete, Evropska komisija objavila je plan za unapređenje vojne mobilnosti između članica EU. Predviđeno je da se do kraja 2019. utvrdi lista projekata gde treba unaprediti infrastrukturu da bi mogla da se koristi i u vojne i u civilne svrhe.\nDebata o mogućnostima Evrope da prebaci trupe na i preko svoje teritorije pokrenuli su SAD i NATO 2014, posle ruske invazije na Krim.\n"Moramo da budemo sposobni da brzo rasporedimo vojsku", rekla je na konferenciji za štampu evropska komesarka za transport Violeta Bulc dodajući da plan predstavlja "jedan od veoma praktičnih koraka ka potpunoj odbrambenoj uniji do 2025. godine".\n"Iskreno se nadam da se to nikada neće dogoditi", kazala je Bulc u vezi potrebe za premeštanjem vojnika širom Evrope u slučaju opasnosti. "Međutim, ne želim da se iznenadim. Nastojaćemo da osiguramo da, ako bude potrebe, možemo to da uradimo", dodala je evropska komesarka.\nPrema Akcionom planu koji je predstavljen 28. marta, članice EU i Evropska agencija za odbranu (EDA) definisaće vojne potrebe, uključujući infrastrukturne potrebe, i istražiti koliko su u skladu sa važećom regulativom.\nCilj je da se do kraja 2019. utvrdi lista projekata "dvojne upotrebe" kako bi se unapredila infrastruktura koja može da se koristi i za civilni, i za vojni transport, a prvi izveštaj o napretku u sprovođenju Akcionog plana biće predstavljen članicama EU u leto 2019.\n"Uspeh EDA projekata pokazao je prednosti koordinisanog evropskog pristupa. Ono što nedostaje je dosledan pristup koji omogućava da vojska i oprema brzo i glatko prelaze granice. Plan EDA predstavlja osnovu Akcionog plana EU i Agencija će biti jedan od ključnih aktera njegove implementacije", istakao je prvi čovek EDA Horhe Domek (Jorge Domecq).\nPrve analize obavljene 2017. pokazale su da se standardi za mostove, puteve i pruge razlikuju u članicama EU. Neki mostovi npr. ne mogu da izdrže prevelika ili preteška vojna vozila.\nNastojanja da se infrastruktura unapredi da bude podesna i za vojsku biće u sklopu planova za kreiranje devet istok-zapad i sever-jug "osnovnih koridora" koji treba da budu završeni do 2030.\nBulc je rekla da je za završetak koridora potrebno 500 milijardi evra a da će dodatni troškovi njihove adaptacije za vojne svrhe zavisiti od potreba koje će tek biti identifikovane.\n"U ovom trenutku ne brinemo zbog novca o kome govorimo. Tu su sve članice. Koliko daleko i duboko će ići, odlučiće one", kazala je evropska komesarka za transport.\nUz unapređenje infrastrukture, Komisija planira i pojednostavljenje administrativnih procedura, poput carinskih i deklaracija o PDV ili dozvola za transport opasnih proizvoda. "Želimo da harmonizujemo fragmentisane nacionalne propise", rekla je Bulc istučući da sadašnja situacija "otvara prostor za troškove od najmanje 30 milijardi evra".\nPlan "veoma jasno pokazuje šta treba da se uradi", rekao je za EUObserver analitičar Instituta za studije bezbednosti EU Danijel Fiet (Daniel Fiott).\nPritisak da se nešto uradi je pojačan od izbora Donalda Trampa za predsednika SAD. Tramp stalno poziva Evropu da unapredi odbrambene kapacitete.\nPlan EU a ne NATO\nMeđutim, evropska komesarka je istakla da je plan mobilnosti "deo odbrambene strategije EU a ne NATO".\n"To je zahtev SAD mnogo godina ali su ga Evropljani prepoznali kao pravi problem", rekao je Fiet.\nOd Bregzita, ali i u sklopu globalnih napora da se ponovo pokrene evropski projekat, EU je uspostavila Stalnu strukturnu saradnju u odbrani (PESCO) sa 17 projekata u koje je uključeno 25 zemalja.\nKako je rekao Fiet, među tih 17 projekata "mobilnost je jedan sa najviše uključenih zemalja".\nKomentarišući strateški izazov koji predstavlja Rusija, on je kazao da je razlog za napore "prilično jasan".\nFiet je rekao i da istočne članice EU možda imaju "veće potrebe" za ulaganjima u infrastrukturu.\n"Mape ukazuju na visok intenzitet trasportnih veza na istoku Evrope ali je pitanje kako ih modernizovati", dodao je taj analitičar.\nKako je još rekao, pošto će se trupe premeštati širom Evrope, problemi "moraju da budu rešeni u svim članicama".\nIzvor: EUObserver, EDA\n: Izgledi za Evropu u više brzina u oblasti odbrane\n: Junker: EU mora da produbi integraciju u odbrani\n: Prvi plan EU za finansiranje odbrane\n: Nemačka jača vojne veze sa saveznicima iz EU


Komisija za pravdu i mir Slovenačke biskupske konferencije upozorila je u izjavi uoči Dana svih svetih da postoji opasnost od rastuće kulture zanemarivanja ljudskog života. Izrazila je podršku svima koji se bore za ljudske živote u pandemiji koronavirusa i kritiku delu političke opozicije.\n“Život ima prednost nad ideologijom i borbom za vlast”, smatra komisija, dodajući da deo opozicije ulaže mnogo više napora u uspon na vlast nego u pomoć u spašavanju života i očuvanju zdravlja Slovenaca.\n“U ovoj situaciji ovo je perverzna politička praksa jer se ne fokusira na ljude i opšte dobro, već na interese određenih grupa,” rekla je komisija u saopštenju objavljenom u sredu.\nGrađani s pravom očekuju drugačiji pristup: lideri udružuju snage u ključnim pitanjima i izražavaju jedinstvo i solidarnost kako bi spasili živote uprkos tome što imaju različita gledišta i interese. „Napor za opšte dobro je glavna zapovest i norma svake odgovorne politike i građanske pozicije.“\nDeo levičarske opozicije se oglasio rekavši da Katolička crkva u Sloveniji takvim izjavama podriva vlastiti kredibilitet.\nLista Marjana Šareca (LMŠ) rekla je da je “zgrožena i razočarana neopravdanim insinuacijama o lošim namerama opozicije”.\nStranka bi želela da se Crkva bavi svojom primarnom misijom, umesto da podriva vlastiti kredibilitet „jeftinim politizovanjem“ i pokazuje nerazumevanje demokratije i demokratskih procesa, dodala je.\nKomisija je takođe zabrinuta zbog „popuštanja ili čak podsticanja protesta petkom“, rekavši da bi protesti uskoro postali beznačajni da „nisu imali podršku glavnih javnih medija, pre svega RTV Slovenija“.\nLevica je rekla da ta izjava predstavlja ideološku borbu protiv demonstranata, RTV Slovenija i opozicije.\n“Takvim potezima rukovodstvo Slovenačke rimokatoličke crkve nanosi štetu uglavnom vernicima i samoj Crkvi, jer takve izjave odjekuju samo kao produžetak vladajuće stranke SDS”, dodaje se.\nKomisija je takođe zabrinuta zbog toga što smatra da javno mnenje ne reaguje na podstrekavanje na nasilje i ubistva političkih protivnika.\n„Kultura smrti – kako je papa Jovan Pavle II označiana nepoštovanje ljudskog života – na poseban način se ogleda u odnosu jednog dela naših političara prema pristojnom sahranjivanju žrtava pronađenih u grobovima iz rata i posleratnih masovnih ubistava koje su počinili komunistički revolucionari“.\nKomisija je takođe objavila da se Dan svih svetih neće obeležavati grupnim verskim događajima.


Rumuni iz Vojvodine čuvaju svoju kulturu i identitet - Radio televizija Pančevo\nAlibunar Društvo Kovačica Kultura Najvažnije Pančevo Vesti Vršac\n21. maja 2021. 21. maja 2021. 0170\nRumunska delegacija u sastavu Viorel Mirča Badea, član skupštine Saveta Evrope i komiteta za jednakost i nediskiminaciju, Klaudiu Ričard Terziu, predsednik komisije za Rumune van granica i Monika Kristina Anisie, predsednica komisije za obrazovanje, omladinu i sport posetili su danas Južni Banat. Na ovaj način želeli su da se upoznaju sa aktivnostima Rumuna iz srpskog dela Banata. Klaudiu Ričard Terziu je istakako da je veoma zadovoljan kako Rumuni iz Vojvodine čuvaju svoju kulturu i identitet.\n– Zadovoljan sam što Rumuni iz Vojvodine imaju svoja prava i što čuvaju svoj identitet i kulturu. Upoznao sam se i sa problemima sa kojima se susreću. Ubeđen sam da ćemo uz pomoć Srpske vlasti, sa kojima veoma dobro sarađujemo, uspeti da nađemo najbolje rešenje za ove probleme. Srećan sam što sam se susreo sa ljudima puni entuzijasma koji verno čuvaju rumunsku kulturu i običaje. Takođe zadovoljan sam što postoji dobra saradnja rumunskih institucija sa srpskim organima vlasti. Iz razgovora sa predstavnicima rumunske manjine, shvatio sam da je saradnja njima veoma dobra, i da su uvek tu da pomažu u rešavanju svih problema. Ubeđen sam da ćemo nastaviti dobru saradnju sa ovu dobru saradnju, jer ne Srbija nama bratska zemlja.\nRumunska delegacija je zajedno sa predstavnicima rumunskog Nacionalnog saveta iz Srbije posetila navažnije rumunske institucije u Vršcu, Kovačici i Alibunaru, kao i Novinarsko-izdavačku ustanovu “Libertatea” koja ove godine obeležava 76 godina postojanja. Danijel Magdu, predsednik Nacionanog saveta Rumunske nacionalne manjine je istakao da je zahvalan Rumunskoj delegaciji na ponuđenoj saradnji iz oblasti kulture, informisanja i obrazovanja.\nDelegacija je u Uzdinu posetila i Galeriju naivne umetnosti, po kojoj je ovo selo i poznato.\nNedavno je i ambasadorka Rumunije u Beogradu, gospođa Silvija Davidoiu, održala prvi sastanak u Nacionalnom savetu Rumuna u Srbiji.


Na taj način je srpski igrač stigao do petog mesta večne liste pobednika mečeva na američkom grend slem turniru.\nĐoković se izjednačio po broju trijumfa sa legendarnim Pitom Samprasom, koji mu je ujedno i najveći teniski idol.\nNa listi se sada ispred njega nalaze Ivan Lendl sa 73 pobede, Andre Agasi sa 79, Rodžer Federer sa 87 i Džimi Konors sa 98 pobeda.\nNovak Đoković je do sada tri puta podizao pehar na stadionu "Artur Eš", dok je Pit Sampras, njegov idol iz detinjstva, dva puta više slavio u Njujorku.\nUkoliko problem sa ramenom ne bude veća prepreka, očekuje se da Đoković do kraja turnira prestigne Šveđanina, Ivana Lendla.


BEOGRAD – Košarkaški klub Budućnost saopštio je da su direktor i sportski direktor ABA lige, Krešimir Novosel i Žarko Čabarkapa, u dogovoru sa Nebojšom Čovićem, omogućili neregularnosti u petoj utakmici finala protiv Crvene zvezde i fizičke napade na igrače.\n„Igrači i stručni štab Budućnosti večeras su doživeli horor, linč i fizičko nasilje. Nakon napada kojeg su zabeležile kamere i preneli svi mediji, uključući i srpske, a koje su snimili i članovi naše delegacije, kada su igrači gađani upaljačima, drškama, stolicama i drugim predmetima i kada su napadnuti od strane velikog broja navijača na terenu, povukli su se u svlačionicu, spašavajući se od agresije, potpuno nezaštićeni od strane policije i pored obećanja koje je policija danas poslala klubu u zvaničnom saopštenju“, stoji u saopštenju.\nIz Budućnosti navode da su tom prilikom „povređeni Noris Kol, Suad Šehović“, a da je Nemanja Gordić „pogođen stolicom“.\n„Na žalost, mada su Krešimir Novosel i Žarko Čabarkapa videli da su naši igrači u pravom smislu riječi jedva izvukli živu glavu i da bi došlo do ozbiljnih povreda košakaša i stručnog štaba, sa potencijalno smrtnim ishodom da su još par minuta ostali na terenu, insistirali su na tome da se za pet minuta vrate na teren, sa pretnjom da će se utakmica registrovati službenim rezultatom 20:0 u korist Crvene zvezde“, navode iz kluba.\n„O svim dešavanjima ćemo detaljno i sa dokazima informisati klubove vlasnike ABA lige, jer sa ljudima koji su nas doveli u ovu neprihvatljivu i ponižavajuću situaciju, ABA liga od večeras ne postoji. Očekujemo njihovu smjenu“, zaključuje se u saopštenju.\nMislim da posle brutalnog ponasanja „navijaca“ Crvene Zvezde,svaki komentar bi bio izlisan.Utakmicu posle ovako huliganskog varvarskog ponasanja,koji je ugrozio ne samo utakmicu,nego i integritet igraca „Buducnosti“,trebalo odloziti ili odmah isprazniti dvoranu.Takodje i ponasanje rukovodstva je nedopustivo.Treba razmisliti dali „Crvenu Zvezdu“ izbaciti iz Aba Lige.!Ovako,dalje vise ne ide.Navijaci Crvene Zvezde,bilo to kosarka ili futbal,pokazuju takvu agresiju,da su cak i zivoti protivnickih timova ugrozeni.!


Generalni direktor 'Internešenel kompani Geneks' , Miodrag Savicevic izjavio je da je ova kompanija, posle petooktobraskih promena, svaku godinu pozitivno poslovala i ostvarila bruto zaradu od oko 230 miliona evra. Savicevic je, u intervjuu nacionalnoj novinskoj agenciji, naglasio da je u periodu od pet godina za plate isplaceno 45 miliona evra, navodeci da mesecni fond za plate u 'ICG' iznosi 1.100.000 evra dok je prosecna neto zarada u kompaniji 27.000 dinara. Prema njegovim recima ono što u 'ICG' dosad nije uradeno jeste privatizacija, ali je najavio mogucnost da bi sledece godine ova, nekada vrlo uspešna kompanija, mogla da bude privatizovana.\nSavicevic je najavio da bi sledeceg meseca trebalo da bude izabran privatizacioni savetnik za 'ICG' i izrazio nadu da ce predlozi ovog savetnika biti optimalni i u skladu s potrebama kompanije. Prvi covek ove firme smatra da bi za 'ICG' bilo najbolje da se privatizuje globalno a ne parcijalno, ali dodaje da nije siguran kakva ce konacan ishod biti.\nNajbolje i za državu i za zaposlene, prema njegovom mišljenju bilo bi, da se od te kompanije stvori akcionarsko društvo u kojem bi zaposleni bili vlasnici 15 odsto akcija, 15 odsto bi bili investicioni fondovi, dok bi država imala u vlasništvu paket od 51 odsto akcija i bila bi vecinski vlasnik. RTS.


NBS: Banke da prijave incidente kako bi se očuvao kontinuitet – SveVesti.net\nNBS: Banke da prijave incidente kako bi se očuvao kontinuitet\nObaveštavanja su nužna kako bi se očuvao kontinuitet poslovanja finanasijskih institucija a incidenti se prijavljuju na adresu nbs.incidenti@nbs.rs <mailto:nbs.incidenti@nbs.rs>.\nU obaveštenju koju je uputio Centar za superviziju informacionih sistema NBS navodi se da obaveštenje o incidentu treba da sadrži podatke i kontakte zadužene osobe u finansijskoj instituciji koja bi dala dodatne informacije.\nPreporuke za bezbedniji rad finansijskih institucija\n“Više nego ikada potrebno je da upravljate ranjivostima svog informacionog sistema, a ranjivosti koje mogu biti iskorišćene daljinskim pristupom treba svesti na najmanju moguću meru”, navodi se u preporukama Centra za superviziju informacionih sistema NBS.\nOd suštinske važnosti je praćenje kritičnih upozorenja – alerta i ponašanja mreže u okolnostima daljinskog rada i smanjenog broja zaposlenih, što je preventivno delovanje od potencijalnih malicioznih napada.\n“Na globalnom nivou primećena je tendencija da se očekivano i razumljivo povećanje interesovanja korisnika Interneta za informacije vezane za CORONAVIRUS iskoristi za phishing i druge vrste napada”, konstatuje NBS i apeluje da finansijske institucije deluju preventivno.\nNBS preporučuje da se posvetiti pažnju na rizike zaposlenih koji se bave i/ili pristupaju informacionim sistemima odnosno njihovim pravima pristupa, lokacijama sa kojih se pristupa kao i uređaja koje koriste za pristup.\n“Potrebno je adekvatno upravljati administrativnim privilegijama nad sistemima i pravima pristupa korisnika imajući u vidu smanjen broj zaposlenih zbog bolesti,odsustva ili daljinskog rada”, navodi NBS i dodaje da valja proveriti da li su ažurne liste privilegija koje se čuvaju na bezbednim lokacijama.\nNBS preporučuje da se preispitaju planovi kontinuiteta poslovanja, i da finansijske institucije osmisle nova testna scenarija koja sagledavaju ugroženost poslovanja usled CORONAVIRUSA zbog smanjenog broja zaposlenih, nedostupnost radnog prostora zbog kontaminacije, i sličnih mogućih izazova.\n“Usluge poverene trećim licima takođe mogu biti ugrožene zbog nedostatka njihovih ljudskih resursa ili nedostupnosti potrebnih hardverskih resursa usled prekinutih lanaca isporuke”, upozorava NBS.\nCentralna banka skrenula je pažnju na poverljivost informacija i ličnih podataka koje zbog daljinskog rada mogu biti ugrožene i kompromitovane.\nPrevious Morgan Stenli predviđa pad američkog BDP-a od 30%\nNext NBS: Preporuke za bezbedniji rad finansijskih institucija


Agencija za obrazovanje Future Option vas poziva na Sajam australijskog obrazovanja 2018 “Gledaj u budućnost – Studiraj u Australiji” koji će biti organizovan u Beogradu 27.10.2018 u Hotelu Metropol Palace od 12:00 – 16:00 h.\nOdličan obrazovni sistem i visok životni standard, Australiju čini iz godine u godinu sve popularnijom destinacijom za internacionalne studente. Rastuća ekonomija, prelepa klima i gradovi kao što su Melburn, Sidnej, Pert, koji su svake godine birani među top deset najboljih gradova za život na svetu, stavljaju Australiju na treće mesto u svetu po broju stranih studenata.\nOsim bitnih informacija o proceduri i uslovima upisa, posetioci će imati priliku da se informišu o dobijanju studentskih viza, radu u toku studija, studentskom životu i australijskoj kulturi i načinu života.\nLink za registraciju možete pronaći ovde.\nPrethodnih godina pomogli su velikom broju studenata iz celog regiona da pronađu odgovarajuće studije u Australiji i vodili ih kroz celu proceduru od upisa do aplikacije za vizu.


U toku rekonstrukcija Srpske kuće na Krfu | Magazin Restart\nPovodom obeležavanja stogodišnjice evakuacije srpske vojske na Krf, Ministarstva kulture i informisanja opredelilo je sva neophodna sredstva za rekonstrukciju objekta i stalne izložbene postavke u Srpskoj kući na Krfu.\nTim povodom, ministar kulture i informisanja Ivan Tasovac i gradonačelnik Krfa Kostas Nikolouzos razgovarali su o aktivnostima na promovisanju ovog kulturno-istorijskog spomenika kao neizostavnog dela kulturne ponude Krfa, kao i o intenziviranju kulturne saradnje.\nU sklopu rekonstrukcije i modernizacije stalne izložbene postavke Srpske kuće, predviđeno je instaliranje većeg broja interaktivnih eksponata i digitalnih instalacija, u cilju prilagođavanja savremenim muzeološkim standardima i približavanja sadržaja mlađim generacijama, navedeno je u saopštenju Ministarstva kulture.\nRekonstrukciju objekta obavlja Republički zavod za zaštitu spomenika, dok je rekonstrukcija stalne izložbene postavke poverena Istorijskom muzeju Srbije i timu Kodek instituta, autorima višestruko nagrađivanih izložbi „Srbija 1914“ i „Pupin“.\nZaštita i očuvanje kulturnog nasleđa spadaju u prioritetne delatnosti Ministarstva kulture i informisanja i Vlade Republike Srbije, a posebna pažnja resornog Ministarstva usmerena je na što efektniju prezentaciju našeg kulturnog nasleđa u međunarodnim okvirima.


Istorijske sveske: Svjedočenja sa srpskog fronta 1914. godine | 058.ba\nSRNA - 31. avgusta 2014.\t058.ba\nANDRIĆGRAD – U Andrićgradu je promovisan avgustovski broj „Istorijskih svesaka“ u izdanju Andrićevog instituta, koji je posvećen srpskom frontu 1914. godine, sa naglaskom na sjajnu pobjedu srpske vojske u Cerskoj bitki.\nPromovišući osmi broj „Istorijskih svesaka“, direktor Arhiva Srbije i rukovodilac Odjeljenja istorije na Andrićevom institutu Miroslav Perišić rekao je da je nastavljena dobra praksa objavljivanja originalnih dokumenata iz perioda Prvog svjetskog rata.\n„Ovaj put smo sakupili i javnosti predstavili dokumenta o prvoj većoj pobedi saveznika u Prvom svetskom ratu“, rekao je Perišić, precizirajući da je riječ o dokumentaciji iz diplomatskih arhiva.\nOn je naglasio da je postalo uobičajeno da svaki broj „Istorijskih svesaka“ objavi po neki originalan dokument, kao i svjedočenja objavljena u srpskoj štampi od prije 100 godina.\nTako su u ovaj broj uvršteni izvještaji sa srpskog fronta 1914. godine, objavljeni u „Srpskim novinama“, „Ilustrovanom listu“, „Pravdi“, „Strži“, te pet tekstova objavljenih u „Politici“.\nPerišić je izdvojio i tekstove o Gavrilu Principu u tamnici, te o Prvom svjetskom ratu u zabilješkama savremenika.\n„Objavili smo i zanimljivu belešku iz Tekeriša, sela podno Cera, gde je 1928. godine podignuta spomen-kosturnica poginulim borcima Cerske bitke“, rekao je Perišić.\nOn kaže da su tu pohranjene i kosti jednog srpskog vojnika, pronađene ispod stabla breskve.\n„Utvrdili su da je koren izrastao iz koštice breskve iz grla vojnika“, rekao je Perišić, dodavši da je odraslo stablo preneseno uz spomen-kosturnicu i prozvano vojnikova breskva.\nPerišić je najavio da će „Istorijske sveske“ u narednim brojevima objaviti izvještaje sa ratišta Prvog svjetskog rata iz austrougarske, britanske i francuske štampe.\nIstoričar Svetozar Rajak, profesor u Londonskoj školi ekonomije i političkih nauka LSI, rekao je da su „Istorijske sveske“ istorijske poruke, jer iz zaborava istorije izvlače brojne bitne sitnice.\n„U ovom broju se posebno afirmiše moralni značaj prve velike bitke u Prvom svjetskom ratu, koja je 1914. godine vođena na Ceru“, rekao je Rajak.\nDr Borivoje Milošević je istakao da su „Istorijske sveske“ za kratak period postale prepoznatljivo i cijenjeno štivo među čitaocima, a posebno po objavljivanju originalnih dokumenata.\nSrpska vojska porazila je u avgustu 1914. godine, pod komandom generala Stepe Stepanovića, daleko nadmoćniju austrougarsku vojsku, izazvavši šok u Beču i Berlinu, ali i oduševljenje među saveznicima.\nOznake: Andrićev institut, Borivoje Milošević, Istorijske sveske, Miroslav Perišić, Svetozar Rajak


MArteLive - takmičenje, art kolonija i festival - Prilika za mlade umetnike Prolog\nNakon 20 godina iskustva u Italiji, gde su hiljade mladih ljudi pokazali svoje kreativnosti te započeli profesionalnu karijeru, MArteLive će prvi put pružiti istu šansu i mladima našeg podneblja.\nMArteLiveje međunarodno takmičenje i festival otvoren za građane Evrope, mlade između 18 i 35 godina starosti. Projekt je podržan od strane Evropske unije (Creative Europe program), gde ovo takmičenje uključuje i povezuje više od 10.000 umetnika.\nUdruženje „Tuzla Live“ iz Bosne i Hercegovine (www.fb.com/tuzlalive), zajedno sa partnerima iz Poljske i Litvanije te liderima projekta iz Italije, otvara javni poziv za mlade kreativce u 16 umetničkih disciplina: muzika, DJ & producer, pozorište, ples, savremeni cirkus, književnost, slikanje i crtanje, skulptura, fotografija, digitalna ilustracija, street-art, modni dizajn, rukotvorine, kratki film, muzički video i video umetnost. Ovo nije samo prilika da svoj rad predstave međunarodnoj publici, nego i da budu zapaženi od strane svetski poznatih i uticajnih institucija i pojedinaca iz oblasti umetnosti i kulture.\nKombinujući online i live audicije, polufinalne predstave i umetničke kolonije širom Evrope te finalni festival u Rimu, MArteLive Europe predstavlja zaista jedinstvenu priliku za sve mlade, kreativne ljude željne novog, nezaboravnog iskustva u kojem će njihov talenat zaživeti pred hiljadama ljudi.\nRadove mladih stvaralaca ocenjivaće međunarodni žiri, poznati i priznati profesionalci iz svake od nabrojanih disciplina.


InfoBrcko.com - Milić i Dodik o pomoći distriktu u borbi protiv korona virusa\nMilić i Dodik o pomoći distriktu u borbi protiv korona virusa\tIstaknuto\nRazgovarano je o trenutnoj situaciji u vezi sa virusom korona u cilju razmjene informacija i načinima pomoći.\nGradonačelnik Siniša Milić je rekao da je ohrabren najavama člana Predsjedništva Milorada Dodika da postoji spremnost za pomoć distriktu u transportu zaštitnih sredstava koje bi trebalo da stignu iz Kine kao i najavom da će distrikt Brčko od Republike Srpske dobiti respirator, što će olakšati i podržati rad zaposlenih u brčanskom zdravstvu.\n“ U razgovoru sa gospodinom Dodikom rečeno nam je i da su nam klinički centri sa prostora Republike Srpske i njihovi medicinski kapaciteti na raspolaganju, ukoliko bude bilo potrebe za njihovim korištenjem”, dodao je Milić.\nGradonačelnik je rekao da je današnja posjeta „Bimalu“, kao strateškom proizvođaču osnovnih životnih namirnica na prostoru BiH, jako važna kao i činjenica da su magacini puni i da neće doći do poremećaja snabdjevanja namirnica koje proizvode na samom tržištu.\n“Dobra informacija za nas ovdje u Brčkom kao i za ostatak BiH jeste da je član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, zahvaljujući i anganžmanu Vlade Srbije i predsjednika Aleksandra Vučića, dogovorio kanale snabdjevanja sirovinama i repromaterijalom „Bimala“ i za narednih šest mjeseci osigurana je proizvodnja ove kompanije. Za nas je to jako bitno, ne samo sa stanovišta obezbjeđenja tržišta osnovnim životnim namirnicima, već i zbog činjenice da je u „Bimalu“ zaposleno 600 radnika koji će nastaviti da rade u tri smjene. Mi smo na današnjoj vanrednoj sjednici Vlade razmatrali program mjera za oporavak privrede. Neke mjere ćemo preduzimati i prije okončanja ove situacije i naravno da „Bimal“ može računati na kontinuiranu podršku Vlade Brčko distrikta BiH”, istakao je Milić.\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik nakon sastanka rekao je da je Distrikt među prvima preduzeo mjere za sprječavanje i prevenciju širenja virusa korona i da može biti dobar primjer drugima.\n“Moramo još više uraditi na uspostavljanju bolje koordinacije između granične službe, granične policije i drugih agencija, pa i agencija Brčko distrikta BiH, jer imamo ljude koji prolaze granice a ne obavijeste se druge agencije. Već danas ću zvati direktora Granične službe i pokušati da vidim da agencije između sebe potpišu protokol”, kazao je Dodik naglašavajući da ukoliko svi ostanemo kod kuće, budemo disciplinovani, pridržavamo se samoizolacije i sl. možemo računati da u narednim sedmicama možemo iskontrolisati sizuaciju u vezi sa korona virusom.\n“Upućujem apel svima da ostanu kod kuće, da se ne okupljaju i da izbjegnu svaku vrstu kontakta. To je najbolji respirator i najbolji lijek koji možemo u ovom trenutku da imamo, a taj lijek ćemo provoditi podizanjem mjera odgovornosti. Na građanima Brčko distrikta BiH, Republike Srpske i Federacije BiH je koliko će se ovo širiti. Kineska iskustava su da tek 28. dan može da se kaže, ako dođe do stagnacije povećanja broja oboljelih i testiranih na pozitivno, da smo ušli u jednu fazu kontrole. To ne znači da je stvar završena. Ovo će vjerovatno trajati nekoliko mjeseci i u tih nekoliko mjeseci moramo se organizovati na najbolji mogući način”, kazao je Dodik.\nČlan Predsjedništva BiH na kraju razgovora je rekao da će Republika Srpska kao i zdravstveni centri u RS-u pomoći Distriktu i obećao da će u narednom vremenu obezbijediti Distriktu i jedan respirator.


Prilikom uzletanja jedan od pilota je slučajno povukao kočnice, a zatim naglo pokušao da podigne avion, prenosi AP.\nAvion kompanije “Jak-servis” zapalio se nedugo posle poletanja s aerodroma nakon čega se u letu prepolovio i pao u reku Volgu. Ovu tragičnu nesreću od ukupno 45 osoba u avionu preživeo je samo jedan član posade.\nAleksej Morozov koji je vodio istragu saopštio je da je posada imala dovoljno vremena da bezbedno prekine poletanje u trenutku kada su shvatili da nije sve u redu i krivi vlasnika aviona što nije poštovao bezbednosne standarde i adekvatno obučio posadu.\nRuske federalna avijacija zatvorila je u septembru kompaniju “Jak-servis” nakon što je prilikom provera utvrđeno da je bilo ozbiljnih kršenja propisa.\nHokejaši “Lokomotive” putovali su u glavni grad Belorusije Minsk, gde je trebalo da igraju protiv kluba Dinamo. To je trebalo da bude prva utakmica u sezoni Kontinentalne hokejaške lige (KHL).


NOVAK Đoković je iznad svih kada je u pitanju Australijan open, ali njegova dominacija bi sada mogla da bude prekinuta - i Englezi kao da već slave.\nNajboljem teniseru sveta engleski "Dejli ekspres" posvetio je ogromnu pažnju zbog novonastale situacije sa koronavirusom.\nPomenuti list već razmatra šta će biti "ako Novak Đoković dobije zabranu odbrane titule na Australijan openu", posvetivši svoju veliku analizu potrazi za odgovorom na pitanje - ko, u Srbinovom odsustvu, ima najveće šanse da mu uzme tron "koji neće braniti".\nPodsetimo, pitanje vakcinacije protiv SARS-KoV-2 tipa koronavirusa je tema o kojoj se u svetu tenisa govori mesecima. Sada su igrači suočeni s novom situacijom po tom pitanju, i to na Australijan openu.\nNaime, samo teniseri koji su primili dve doze vakcine dobiće dozvolu da se takmiče na tom grend slemu, a "Dejli ekspres" tvrdi da "Đoković, za koga se pretpostavlja da se nije vakcinisao, lako može da dobije zabranu dolaska u Melburn".\n- Kako sada stvari stoje, usled novog propisa (u australijskoj državi Viktorija), svi učesnici Australijan opena će morati da pokažu dokaz o vakcinisanju, a Đoković je, zasada, odabrao da o tome da li je primio vakcinu protiv novog koronavirusa ne otkriva detalje. I, ako Novak dobije zabranu učešća, Rodžer Federer bi mogao da bude najbliži osvajanju nove važne titule, piše pomenuti list.\nOn podseća da je "Srbin imao neverovatnu formu u 2021, u kojoj je osvojio tri od četiri najveća pehara, a sada bi mogao da ostane i bez još jednog, nakon što je nedavno poražen od Danila Medvedeva u finalu US opena".\n- Đoković spada u one teniske zvezde za koje se veruje da nisu vakcinisani i iako tek predstoji razgovor između zvaničnika ovog sporta i australijskih političara, izgleda da će obavezna vakcinacija biti propisana za sve učesnike (Australijan opena). To bi Federeru mnogo olakšalo posao da dođe do svoje prve grend slem titule od 2018.\nNaime, Đoković je na Rolan Garosu nagovestio da nije primio vakcinu, jer je, govoreći o obaveznoj vakcinaciji, istakao "da se nada da do toga neće doći", jer je "oduvek verovao u slobodu izbora". Dodao je tome i sledeće reči:\nNovak Đoković je osvojio tri poslednja Australijan opena, devet ukupno, po čemu je bez premca u teniskoj istoriji, a ako Srbin bude primoran da preskoči ovaj turnir, to će umnogome olakšati posao drugima, naročito Federeru.\nŠvajcarska legenda možda ima 40 godina, ali je osvojio to takmičenje šest puta, a poslednji je koji je tamo trijumfovao pre Đokovića, 2018, kada je savladao Marina Čilića, godinu dana nakon što je to uradio i Rafaelu Nadalu.\nZapravo, Nadal je izgubio poslednja četiri finala Australijan opena, nije tamo podigao pehar od 2009, a od tada je samo Sten Vavrinka, pored Federera, Đokovića i Španca, osetio slast pobede na grend slemu u Australiji.\n-Sve ovo daje nadu Federerovim navijačima da će njihov ljubimac uvećati svoju impresivnu kolekciju grend slem titula, tim pre što mu vreme za to ističe, a upravo će mu najveća šansa biti prinudno odsustvo Đokovića - ističe se u tekstu "Dejli Ekspresa".\nNovak Đoković vakcinacija Australijan open koronavirus\n8 PREDSEDNIK OBJAVIO SNIMAK BRZOG VOZA: Ponosan sam što smo zajedno pokazali da naši snovi zaista jesu jedina granica koju imamo (VIDEO)


Radio Slobodna Evropa: Srbija tražila novi kredit od Rusije za železnicu\n► Radio Slobodna Evropa: Srbija tražila novi kredit od Rusije za železnicu\n"Ministarstvo finansija se obratilo krajem 2018. sa zahtevom Ruskoj Federaciji. Naredni korak za novi ruski kredit podrazumeva usaglašavanje Međudržavnog sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o novom ruskom izvoznom kreditu", piše u odgovoru Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture za RSE.\n"U međuvremenu zahtev za finansiranje je proširen i na deonicu brze pruge na kojoj radove izvode Ruske železnice, zbog čega je projekat Dispečerskog centra odložen i biće realizovan u okviru nastavka ruskog kredita za realizaciju železnice", piše u odgovoru Ministarstva.\nModernizacija pruge koju izvodi RŽD International do sada je većim delom finansirana iz ruskog kredita, na osnovu međudržavnog sporazuma iz 2013. godine. Iznos tog kredita je 800 miliona dolara (oko 709 miliona evra), a rok za njegovo korišćenje produžen je do kraja 2021. godine.\nPrema Ugovoru o izvođenju radova na izgradnji železničke infrastrukture i isporuci dizel-motornih vozova iz 2013. RŽD International nema obavezu da dobije saglasnost od investitora – Infrastruktura železnice Srbije na izbor podizvođača, odnosno Ruske železnice same biraju svoje podizvođače, naveo je RSE.\njedinstveni dispečerski centar


Arhiva - Razarač naoružan vođenim raketama, USS Mastin (DDG 89), tokom rutinske operacije. (Foto: Mornarica SAD)\nDva američka ratna broda prošla su kroz osetljiv Tajvanski moreuz u četvetak, saopštila je Mornarica SAD, što je druga takva misija ovog meseca, gotovo dve nedelje nakon što je grupa kineskog nosača aviona prošla kroz isti plovni put.\nKina, koja tvrdi da Tajvan, koji je vođen demokratski, njena teritorija, razljućena je pojačanom američkom podrškom ostrvu, uključujući prodaju oružja i plovidbu ratnim brodovima kroz Tajvanski tesnac, što dodatno zaoštrava odnose Pekinga i Vašingtona.\nAmerička mornarica saopštila je da su razarači naoružani vođenim raketama USS Džon S. Mekejn i USS Curtis Vilbur "izveli rutinski tranzit kroz Tajvanski moreuz 31. decembra u skladu sa međunarodnim pravom".\nTajvanski moreuz, vodeni put između Tajvana i Kine.\n"Tranzit brodova kroz Tajvanski moreuz pokazuje američku posvećenost slobodnom i otvorenom Indo-Pacifiku. Vojska Sjedinjenih Država nastaviće da leti, plovi i operiše tamo gde to dozvoljava međunarodno pravo".\nOvo je 13. prolazak brodova američke mornarice kroz ovaj moreuz.\nTajvansko Ministarstvo odbrane saopštilo je da su brodovi plovili u smeru severa kroz tesnac, što je nazvalo "običnom misijom".\nTajvanske oružane snage nadgledale su plovidbu i situacija je "normalna", dodaje se.\nKinesko ministarstvo odbrane nije odmah reagovalo.\nKineska vojska saopštila je da je 19. decembra pratila poslednji američki ratni brod koji je prošao kroz Tajvanski tesnac i otkazala misiju.\nDan nakon tog putovanja, tajvanska mornarica i vazduhoplovstvo raspoređeni su dok je grupa predvođena najnovijim kineskim nosačem aviona Šandongom prošla kroz Tajvanski moreuz.\nKina je saopštila da je grupa na putu ka rutinskim vežbama u spornom Južnom kineskom moru.


Sport Archives - Novosadski Info\nVeliko finale 3×3 prvenstva Srbije u Novom Sadu\nredakcija2 August 15, 2019\nPosle skoro 40 odigranih turnira širom Srbije zakazan je termin Finalnog turnira za prvaka Srbije. 17.avgusta počev od 12h (moguća promena termina zbog velike vrućine) na centralnom gradskom trgu Trgu\nOdržana je konferencija klubova Novosadske fudbalske lige. Predsednik konferencije ostao je Vladimir Samaryić (Omladinac), a za zamenika izabran je Nenad Jovanović (Jedinstvo). Komesari za takmičenje i za suđenje ostali su\nODIGRANA HUMANITARNA UTAKMICA ”SEVER ZA JUG”\nredakcija2 December 22, 2018\nPod parolom „Sever za jug“, sa simboličnim početkom u 12.44 časova, odigrana je utakmica između RFK „Novi Sad“ i FK „Mokra Gora“ na stadionu „Detelinara“, a u organizaciji sportskog kolektiva\n100 LOPTI ZA NOVOSADSKE OSNOVNE ŠKOLE\nredakcija2 November 15, 2018\nČlan Gradskog veća za sport i omladinu Ognjen Cvjetićanin prisustvovao je dodeli 100 lopti predstavnicima novosadskih osnovnih škola. Reč je o promotivnoj akciji kompanije „Intersport“, povodom otvaranja nove prodavnice u\nBorjan nije branio u Novom Sadu, ali je spreman za Liverpul\nredakcija2 November 5, 2018\nReprezentativac Kanade nije putovao u Novi Sad iz preventivnih razloga, povreda zadnje lože nije ozbiljna i biće sutra između stativa. Milan Borjan nije branio protiv Proletera i među zvezdašima se pojavila\nGradska liga Novog Sada: Derbi Begečanima\nredakcija2 October 30, 2018\nSa velikim željama za pobedu ušla su oba dva rivala da pred velikim brojem gledalaca pokušaju da ostvare pobedu. Bačka – Veternik 3:1 (2:0) BEGEČ: Igralište Bačke, gledalaca 500, sudija:\nVikend u Novom Sadu u znaku stonog tenisa\nredakcija2 October 29, 2018\nU stonoteniskoj sali SPENS-a je proteklog vikenda organizovano Otvoreno prvenstvo Novog Sada u stonom tenisu u organizaciji STK Novi Sad. Učestvovalo je 11 uzrasnih mlađih kategorija, skoro 150 takmičara iz\nPolufinale 87. prvenstva Novog Sada\nredakcija2 October 25, 2018\nŠahovski savez Novog Sada organizuje polufinalni turnir 87. Pojedinačnog prvenstva Novog Sada. Turnir će se igrati u prostorijama NŠK-a u ulici Nikole Pašića br. 26, u periodu od 25. oktobra\nNajviše medalja deci iz Novog Sada\nPlivači iz Novog Sada bili su najuspešniji na Okružnom školskom takmičenju za učenike i učenice osnovnih i srednjih škola održanom prekjuče na Spensu. Drugo mesto zauzeli su takmičari iz Vrbasa,\nIvana Španović se oporavila od povrede, sad je zdrava k’o dren\nredakcija2 October 8, 2018\nIvana Španović je potpuno zdrava. Ovo je rezultat pregleda magnetnom rezonancom, koji je u Zrenjaninu obavila radiolog Vesna NJagulj. – Rekla je doslovno da ne bi znala da je bilo ikakvih


Radnici na minimalcu primaće socijalne penzije – Bankar.me\nOctober 15, 2018 CRNA GORA, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nRazličiti su podaci o broju radnika u Crnoj Gori koji su osigurani na minimalnu zaradu. Prema podacima Poreske uprave (PU), riječ je o šest hiljada zaposlenih, dok u sindikagima tvrde da ih je 18.000 hiljada. Sindikalci tvrde da je zbog zloupotrebe instituta minimalne zarade u minusu državni budžet, dok će radnici koji su osigrani na minimalac primati socijalne penzije, prenosi TVCG.\nPredstavnik Unije slobodnih sindikata (USS) Vukašin Zogović kazao je da 50.000 hiljada ljudi u Crnoj Gori devet ili devet i po mjeseci primaju zaradu manju od 193 ili 193 eura što je, prema njegovim riječima, zabrinjavajući podatak.\nGeneralni sekretar Saveza sindikata Crne Gore (SSCG) Duško Zarubica kazao je da je Crna Gora mala, i ukoliko bi se zaposleni usprotivio poslodavcu i zatražio da mu na puni iznos zarade uplati poreze i doprinose, sjutradan bi ostao bez posla.\nIz PU Milica Vuletić kazala je da je za uspješno sankcionisanje poslodavaca koji krše propise neophodan doprinos samih zaposlenih.\nPOJMOVImale penzije minimalac minimalna zarada\nPrevious Erste Bank: Dnevni finansijski pregled – 15.10.2018.\nSljedeći Schiff: Berzanski balon veći od onog od 2008.


Džonson stigao u Berlin\nNakon susreta, Merkel i Džonson su pre razgovora održali konferenciju za medije na kojoj se prisutnima prvo obratila nemačka kancelarka rekavši da njih dvoje imaju mnogo tema o kojima će razgovarati.\n- Nadam se i molim se da će se odnosi Velike Britanije i Nemačke nastaviti da budu prijateljski i nakon Bregzita. Sa naše strane pregovori oko britanskog izlaska iz EU su dobrodošli, ali Nemačka je spremna i za situaciju u kojoj nije postignut dogovor - rekla je Merkel, pa dodala da će sa britanskim premijerom govoriti i o spoljnoj politici, a ne samo o Bregzitu.\nDžonson je obraćanje započeo izjavom da nikada nije imao takav doček kao što je priređen u Berlinu, pa se zahvalio za organizovanje ceremonije.\n- Nemačka i Velika Britanija su "rame uz rame", sarađuju zajedno u NATO, u borbi protiv klimatskih promena i generalno u reagovanjima na pretnje koje se pojave. Večeras ćemo diskutovati o Rusiji, Kini, Iranu, Hong Kongu i mnogim drugim temama, a naravno "suđeno nam je" da govorimo i o Bregzitu - rekao je Džonson.\nBritanski premijer je naglasio da veruje da dogovor može da bude postignut, pa je povodom toga upotrebio reč na nemačkom jeziku što je naizgled animiralo Merkel.\n- Ipak, Velika Britanija ne može da bude zarobljena u EU bez da nema nikakvo pravo glasa, "bekstop" mora da bude uklonjen - poručio je, pa dodao da je potpuno posvećen zaštiti 3 miliona britanskih državljana unutar Velike Britanije.\nUpitan da li je spreman na kompromis s obzirom na to da je EU rekla da je odlučna i da neće ponovo pregovarati o uslovima, odnosno da li je njegov dolazak "forme radi" pre nego što okrivi EU, rekao je da misli da je dovoljno za Bregzit, ali da "bekstop" jednostavno mora da bude uklonjen: "Ali ako možemo da ga se otarasimo, možemo veoma brzo da napredujemo".\n"Ako je neko sposoban da reši ovu zagonetku, ukoliko bi pronašao rešenje, mi smo rekli da ćemo ga najverovatnije pronaći u naredne dve godine, ali možda ćemo moći i u narednih 30 dana. U tom slučaju bismo napravili korak dalje u pravom smeru i očigledno ćemo morati da sve napore uložimo u to", Angela Merkel\nNaredno pitanje bilo je upućeno nemačkoj kancelarki. Novinare je interesovalo iz kog razloga neće da izmeni "bekstop" kad neće proći parlament, a ona je odgovorila da prati debatu u Velikoj Britaniji i da zna problem, ali da je upravo zbog toga tu "bekstop" - da bi ga rešio. Predočila je i da bi bila rada da čuje kada bi bilo pronađeno još neko rešenje za granicu, ali da bi ono moralo da bude konstruktivno i upotrebljivo: "Imamo mnogo toga o čemu treba večeras da razgovaramo".\nMerkel je napomenula da je ranije rečeno da bi se rešenje za "bekstop" moglo naći najverovatnije u naredne dve godine, ali da će možda uspeti i u narednih 30 dana: "U tom slučaju bismo napravili korak dalje u pravom smeru i očigledno ćemo morati da sve napore uložimo u to".\nDžonson je rekao da smatra da Mej nije učinila dovoljno da bi se izborila za alternative "bekstopu", ali da ne postoje okolnosti pod kojima bi Velika Britanija nametnula provere na granici sa Irskom, te da bi "bekstop" bio neprihvatljiv i uz vremenski limit jer postoje druge mane. Napomenuo je i da alternative "bekstopu" nisu bile aktivno predlagane tokom godina i da Mej nije učinila dovoljno.\nNovinari su želeli da znaju, ukoliko EU nema nameru da promeni svoj stav, a isto tvrdi i Velika Britanija, zar to ne znači da problem u suštini neće ostati nepromenjen, Merkel je rekla da na to pitanje neće moći danas da odgvore i da postoje "mogućnosti" kroz izmene političke deklaracije. Džonson je, s druge strane, poručio da je gledao mnogo EU pregovora, te da smatra da ono što se čini nemogućim u početku, može da postane ostvarivo.\nMediji sumirali sastanak\n"Britanski premijer Boris Džonson i nemačka kancelarka Angela Merkel izrazili su danas u Berlinu uverenje da će se ipak pronaći rešenje za sporazumni izlazak Velike Britanije iz EU. Konkretne sugestije o tome kako rešiti spor oko, za Džonsona posebno problematičnog zastoja koji predstavlja irski i severnoirski granični saobraćaj, dvoje šefova vlada međutim nisu predočili", javlja "Frankfurter algemajne cajtung" (FAZ).\nKako prenosi "Dojče vele", Merkelova je, međutim, izjavila da podržava sporazumni odlazak Britanije iz Unije, ali i da je Nemačka spremna za odlazak Londona iz Unije bez prethodnog dogovora.\nBritanskog premijera u Berlinu su danas dočekali i demonstranti koji su uzvikivali: "Zaustavite Bregzit".\nMerkel čestitala Džonsonu


Rusija, ID među prioritetima Pentagona\nAmerički sekretar za odbranu Eš Karter izneo je prioritete Pentagona za budžet 2017. godine, među kojima su suprostavljanje ruskom uticaju i borba protiv Islamske države u Iraku i Siriji.\nPredlog odbrambenog budžeta, u iznosu od 583 milijarde dolara, usredsređen je na pet izazova, ukljućujući suparništvo sa Rusijom i Kinom, regionalne pretnje koje dolaze iz Severne Koreje i Irana, te borba protiv terorizma.\nKarter je danas poručio da su Rusija i Kina “najistaknutiji američki konkurenti”, te da predlog novog budžeta obuhvata i tekuće okretanje Aziji, kao i učetvorostručenje troškova za jačanje američkog vojnog statusa u Evropi.\nPredsednik Barak Obama je u saopštenju naveo da bi povećanje budžeta za Evropu trebalo da pošalje jasnu poruku da će Amerika stajati čvrsto uz svoje saveznike ne samo u odbrani NATO teritorije već i zajedničkih principa međunarodnog prava i reda.\nObama je naveo da su od početka ruske agresije protiv Ukraijne, pre gotovo dve godine, Sjedinjene Države preduzele odlučne korake da obezbede svoje saveznike. U budžetu Pentagona traži se i 7,5 milijardi dolara za borbu protiv Islamske države, što je povećanje od 50 odsto u odnosu na prošlu godinu.