Niška televizija » Beograd za kompromis, Priština za ratnu odštetu\nBeograd za kompromis, Priština za ratnu odštetu\nObjavljeno 22.03.2013. 17:22\nSrpski premijer Ivica Dačić poručio je danas na raspravi u Savetu bezbednosti povodom izveštaja generalnog sekretara UN o stanju na Kosovu da je Beograd potpuno privržen dijalogu sa Prištinom i postizanju trajnog mira između Srba i Albanaca, ali i ukazao da pomirenje „podrazumeva donošenje teških odluka za obe strane“. „Za vidljivi napredak, potrebna je politička hrabrost i spremnost na kompromis. Srbija je spremna da kompromis uspe, ali nije spremna na poniženja i ucene“, istakao je Dačić, dodajući da Srbija neće promeniti principjelni stav o nepriznavanju jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova. Obraćajući se – sa zakašnjenjem od nekoliko minuta, pošto je bilo problema sa prevodom – Dačić se založio za veću aktivnost UNMIK-a, povećanje nivoa prisustva Euleksa, ali i efikasniju saradnju UNMIK-a i Euleksa. Po njegovim rečima, UNMIK je „jedino legitimno međunarodno prisustvo prema kome narod na severu Kosova i Metohije i dalje iskazuje poverenje“.\n„Dosadašnji susreti u Briselu i iskazana spremnost za postizanje kompromisa potvrda su posvećenosti Srbije ka izgradnji poverenja između dve strane. Republika Srbija će i u budućnosti nastaviti saradnju sa iskrenim i otvorenim namerama, kako na tehničkom, tako i na političkom nivou“, rekao je Dačić.\nKosovski premijer Hašim Tači pozvao je Beograd da rasformira „paralelne strukture“ na Kosovu i založio se za potpisivanje „mirovnog sporazuma“, u kojem bi se Srbija izvinila se zbog zločina počinjenih 1990-ih godina i kojim bi bilo regulisano pitanje ratne odštete. Obraćajući se Savetu bezbednosti UN, Tači je pozvao Beograd da, kako je rekao, „rasformira paralelne strukture“ na severu Kosova, naglašavajući da je „Kosovo suverena država“ i da je taj proces „nepovratan“. On je poručio da Kosovo „neće biti mesto podela i barikada“ i „stvaranja nove Republike Srpske“. On je odbacio mogućnost da se zajednici srpskih opština da izvršna vlast, ocenjujući da je maksimum – Ahtisarijev plan. Kad je reč o „ratnoj šteti“, Tači je ocenio da je to „uobičajen zahtev posle svakog rata“ i predložio potpisivanje „mirovnog sporazuma kojim bi se regulisali odnosi Kosova i Srbije i koji bi morao da uključi i izvinjenje Srbije, kompenzaciju za ratnu štetu“, kao i druga pitanja, poput sudbine nestalih.(Tanjug)\nDo sporazuma teško ali je moguće


Đurić: Park na mostu u Mitrovici neće biti uklonjen\n„Park mira“ na mostu u severnoj Mitrovici na Kosovu neće biti uklonjen do pronalaženja obostrano prihvatljivog rešenja za srpsku i albansku zajednicu u tom gradu, izjavio je direktor Kancelarije za Kosovo u Vladi Srbije Marko Đurić.\nUpitan da li je njegovo uklanjanje uslov za otvaranje poglavlja u pregovorima o članstvu Srbije u EU, Đurić je agenciji Beta rekao da je u Briselu dogovoreno da se najpre izvrši tehnička procena stanja tog mosta, kao i da se gradonačelnici južne i severne Mitrovice dogovore o rešenju koje bi zadovoljlo interese i uvažilo mišljenje građana oba dela grada.\nPodsetimo, „park mira“ postavili su čelnici severnog dela grada, u kome živi većinsko srpsko stanovništvo, umesto barikade koja je bila na mostu. Albanci s druge strane smatraju da je i park vrsta blokade jer onemogućava saobraćaj motornim vozilima preko mosta koji deli srpski i albanski deo grada.\nGradonačelnik opštine Južna Mitrovica Agim Bahtiri je izjavio u subotu da će vrlo brzo "park mira" biti uklonjen i da će most preko posebnog projekta Evropske unije biti vraćen u prethodno stanje.


Promocija zbornika o religiji u umetničkim delima na niškom Univerzitetu\n09:52, 21. 4. 2017.\nOgranak Srpske akademije nauka i umetnosti u Nišu organizuje predstavljanje zbornika “Umetnost i kontekst: religija u umetničkim delima”. Promocija će biti održana u petak 21. aprila od 12 sati u multimedijalnoj sali na niškom Univerzitetu.\nDopisni član SANU drži predavanje u Nišu\n10:04, 10. 4. 2017.\nJavno predavanje na temu “Algoritmi za upravljanje kretanjem industrijskih robota sa smanjenom masom i krutošću” održaće dopisni član Srpske akademije nauka i umetnosti Slobodan Vukosavljević, u ponedeljak 10. aprila od 12 sati na niškom Univerzitetu.\nPartibrejkersi ponovo sviraju pred Nišlijama\n09:58, 17. 8. 2016.\nLegendarni beogradski rok sastav Partibrejkersi će, skoro tačno godinu dana od poslednjeg nastupa u Nišu, ponovo održati koncert u dvorištu Banovine u petak 16. septembra od 21 sat.\nPredavanje o surogat materinstvu\n14:50, 28. 4. 2015.\nO prednacrtu Građanskog zakonika koji predviđa pravno regulisanje surogat materinstva, odnosno rađanja za drugog, biće reči na predavanju koje se održava večeras od 18 sati u velikoj sali Univerziteta u Nišu.


povlacenje – Sport\nFederer najavljuje slabiji tenis Švajcarski teniser Rodžer Federer smatra da tenis neće biti tako dobar kada se on, Novak Đoković i Rafa Nadal povuku iz sveta „belog sporta“. „Osetiće se praznina kada se Rafa, Novak ili ja povučemo, ili bilo ko je u igri 15- 20 godina i ko je ostvario tolike rekorde, što svakako nas trojica jesmo“. Tenis neće…\nTenisfederer, nadal, novak, povlacenje, slabiji, tenisLeave a comment\nObradović razmišlja da napusti tenisku reprezentaciju Srbije\n10 децембра, 2016 Redakcija\nBEOGRAD – Selektor muške teniske reprezentacije Srbije Bogdan Obradović blizu je odluke da se povuče sa tog mesta, piše danas „Blic“. Obradović, koji je na čelu Dejvis kup tima Srbije devet godina, o mogućem povlačenju razgovarao je sa najboljim srpskim teniserima. „Iskreno, tu sam za sada, videćemo… Volim ovaj posao, tu sam već 11 godina, ali ne znam ni do…\nTenisobradovic, povlacenje, srbija, tenisLeave a comment\nRatko Varda ne razmišlja o kraju karijere, ostaje u Libanu\n9 новембра, 2016 Redakcija\nRatko Varda, snažni centar visok 212 sm ne razmišlja o povlačenju iako ima 37 godina. Produžio je saradnju sa libanskim klubom iz Bejruta Hekmeh Sagese, sa kojim je prošle sezone igrao finale državnog prvenstva Ovo mu je drugi klub u Libanu za koji nastupa, a prvi je bio Bilblos Amhit. Tokom karijere je igrao i za Partizan, Olimpiju iz LJubljane,…\nKošarkakosarka, povlacenje, ratko, vardaLeave a comment


Rusi se i dalje s bolom sećaju bombardovanja Jugoslavije - Sputnjik Srbija\n22:55 12 Jun 2021\nUživo: Erikson preživeo, Rusija pala za 34 minuta\n07:02 17.10.2018 (osveženo 10:03 17.10.2018) Preuzmite kraći link\nRuski istoričari su, komentarišući izlaganje Danice Stanisavljević, magistra i studentkinje doktorskih studija Moskovskog državnog instituta za međunarodne odnose (MGIMO) univerziteta Ministarstva spoljnih poslova Rusije, na temu: „Ruska diplomatija i Jugoslovenska kriza u periodu 1992–1995. godine“ izrazili žaljenje što Rusija tada ne samo da nije imala snage da zaštiti Srbiju i Srbe, nego ni da izgradi svoju spoljnopolitičku i unutarpolitičku liniju.\nU kakvoj su vezi Crna Gora i Sirija i šta je Njegoš rekao o Englezima\n„Ta stranica istorije koliko je bila bolna za vas (Srbe), toliko je bolna i za nas“, istakla je Jelena Kostarikova, doktor istorijskih nauka sa Instituta za rusku istoriju Ruske akademije nauka.\nRuski eksperti su istakli da se „interesi ruskog naroda u tom periodu nisu poklapali sa interesima političkog vrha“.\nPrema njihovim rečima, Rusi se i dalje sa bolom sećaju televizijskih prenosa bombardovanja Srbije 1999. godine i tog užasa koji je srpski narod preživeo.\nRuske istoričare je interesovalo i da li je Jugoslovenska narodna armija mogla da odlučnom reakcijom spreči raspad Jugoslavije.\nSrpski istoričari su odgovorili da bi takva akcija bila predodređena na neuspeh, s obzirom da jugoslovenska armija u to vreme nije bila jedinstvena; da su u većini vitalnih rodova u vojsci i specijalnim službama rukovodili Hrvati i Slovenci, a da su Srbi bili pretežno u pešadijskim i artiljerijskim formacijama.\nRuske stručnjake je takođe zanimalo i da li je moguća obnova Jugoslavije kao forma ujedinjenja Južnih Slovena. Prema rečima srpskih istoričara, srpski narod je bio iskreno zainteresovan za stvaranje i očuvanje Jugoslavije i u svakoj prilici je bio spreman da je štiti, ali da posle pokolja u Drugom svetskom ratu i posle krvavih sukoba devedesetih godina i svega što se kasnije dešavalo, takva ideja ne nailazi na podršku kod većine srpskog naroda.\nPrema rečima magistra Danice Stanisavljević, Rusija je bila jedina velika sila koja je tokom proteklih vekova, ne samo diplomatski, već i na drugi način pomogla Srbima u borbi za oslobođenje i ujedinjenje. S obzirom na istorijsku i političku paradigmu bilateralnih odnosa između zemalja, pozicija spoljne politike koju je Rusija preduzela u odnosu na jugoslovensku krizu početkom devedesetih, bilo je potpuno iznenađenje kako za jugoslovensko rukovodstvo tako i za srpski narod u celini. Prema mnogim ruskim stručnjacima, u to vreme Moskva „nije uzela u obzir istorijske tradicije Rusije, raspoloženje većine Rusa i nacionalne interese same države“. Sa druge strane, u krugovima vladajuće političke elite takav stav značio je „prelazak na drugu, civilizovanu, demokratsku stranu barikada“.\nIako se Moskva u početku zalagala za očuvanje celovitosti SFRJ, ubrzo je usledilo zaokret u spoljnoj politici i približavanje Zapadu, a iz Moskve se moglo čuti da je „poslednja šansa za očuvanje Jugoslavije propuštena“.\n„To je označilo prelazak na novu fazu spoljne politike SSSR-a u odnosu na događaje u Jugoslaviji“, konstatovala je Stanisavljevićeva, navodeći da je usledilo priznanje Slovenije i Hrvatske 14. i 17. februara 1992. godine, a potom i priključivanje Rusije međunarodnim sankcijama Jugoslaviji.\nDa bi se pravilno shvatili spoljnopolitički koraci koje je Ruska Federacija preduzela u ovom periodu, neophodno je razumeti i paradigmu međuljudskih odnosa, vodećih državnika u zemlji, smatra Stanisavljevićeva i posebno ističe ulogu tadašnjeg ministra spoljnih poslova Rusije Andreja Kozireva, koga je Jeljcin dva puta postavio na tu funkciju, iako je shvatao da je on „kontroverzna figura“.\nKako je dodala, treći period ruske politike na balkanskom pravcu (1993-1995) povezan je sa pokušajem Rusije da se uključi u proces rešavanja jugoslovenske krize kao ravnopravanog partnera zapadnih država.\n„Za ovaj period bila je karakteristična potpuna zavisnost ruske spoljne politike od zapadnih zemalja. Može se reći da je Rusija učestvovala u procesu rešavanja krize, ispunjavajući uglavnom volju drugih. Zapad je iskoristio prestiž Rusije u očima srpske političke elite, zahvaljujući kojoj je Rusija postala instrument pritiska na srpsku stranu, kada niko drugi ne bi mogao da utiče na ’tvrdoglave Srbe koji ’nisu želeli da pregovaraju sa demokratskim društvom‘“, navela je Stanisavljevićeva.\nOna je podsetila da je to bio period kada se aktivno razmatrao Vens-Ovenov plan i početak pritiska na srpsku stranu, kao i uključivanja SAD u pregovorni proces; priprema Severnoatlanske alijanse za vazdušne napade (1993); izolaciju Srba u BiH i pritisak na Beograd i shodno tome potpisivanje Dejtonskog sporazuma (1995).\n„Kroz jugoslovensku krizu Zapad je iskoristio poluge političkog uticaja Moskve na Beograd i na taj način lako ostvario svoje geopolitičke i političke ambicije. Videvši u Moskvi jedinog prijatelja i zaštitnika, Beograd se složio sa svim predlozima koji su došli sa ruske strane, verujući da su u interesu Srba… Ali imajući u vidu viševekovne srpsko-ruske odnose, taj period se može nazvati epizodom, ali epizodom koja zahteva pažnju“, navela je Stanisavljevićeva.\nUčesnici konferencije u Moskvi\nOna je naglasila da u uslovima velikih međunarodnih kriza (raspad Jugoslavije, SSSR-a i Čehoslovačke) ruska diplomatija nije mogla da u punoj meri odgovori na sve izazove i da nije bila spremna da štiti nacionalne interese Rusije, a tim pre Srbije i srpskog naroda.\nPrema mišljenju eksperata, razlog za takvu situaciju u kadrovskoj politici Rusije tokom devedesetih godina treba tražiti u dubokoj krizi koja je zahvatila politički sistem zemlje. To će, kako su zaključili srpski i ruski stručnjaci, verovatno biti veoma važna tema istraživanja za buduće generacije istoričara.\nIpak, istoričari su na konferenciji istakli da u rusko-srpskim odnosima postoji viševekovni kontinuitet, a da su odnosi dva naroda uvek bila posebni i prijateljski, čak i onda kada se nisu poklapali sa interesima političkog vrha dveju zemalja.\nMeđunarodna naučna konferencija pod nazivom „Sto osamdeset godina prijateljstva, poverenja, saradnje: jubilej uspostavljanja rusko-srpskih diplomatskih odnosa“, na kojoj je učestvovao i ambasador Srbije u Rusiji dr Slavenko Terzić, okupila je najeminentnije akademike, istoričare, profesore i politikologe iz Rusije i Srbije, koji su dva dana, na ruskom i srpskom jeziku, diskutovali na različite teme iz zajedničke istorije.\nNATO bombardovanje, Moskva, Srbija\n22:53 Erikson preživeo, Rusija pala za 34 minuta


Uređuje se prihvatilište za beskućnike severnog Banata, nedostaju lekari i medicinske sestre – SveVesti.net\nUređuje se prihvatilište za beskućnike severnog Banata, nedostaju lekari i medicinske sestre\nKompletno uređeno Prihvatilište za beskućnike u Kikindi, adaptirano u prostorijama nekadašnjeg Doma učenika, potpuno je opremljeno i spremno za početak funkcionisanja. U toku je procedura licenciranja, tako da se čeka odgovor resornog ministarstva. U narednih nekoliko meseci trebalo bi da se reše svi nedostaci za nesmetan početak rada Prihvatilišta, kapaciteta 21 ležaja.\n“Najveći problem je sa nedostatkom osoblja, jer smo u deficitu sa doktorima i medicinskim sestrama. Sve ostalo je rešivo u kratkom vremenskom roku, tako da neće biti većih problema”, kaže Nemanja Radin, direktor Gerontološkog centra Kikinda.\nPrihvatlište će funkcionisati kao treća izdvojena jedinica Gerontološkog centra u Kikindi, a najverovatnije će jedan deo zaposlenih u Gerontološkom centru započeti rad u Prihvatilištu. Time bi se problem nedostatka stručnog osoblja privremeno rešio.\n“Svaka lokalna samouprava je dužna da ima mogućnost smeštaja materijalno i stambeno nezbrinutih građana, tako da se zaista nadam da ćemo u drugoj polovini godine učiniti sve kako bi objekat konačno počeo da radi”, dodaje Milivoj Linjački, načelnik Severnobanatskog okruga.\nFinansijska podrška stiže od Gradske uprave u Kikindi, dok će dodatnim sredstvima rad Prihvatilišta pomoći ostale opštine Severnobanatskog okruga.\n“Grad Kikinda će, kao i u početku kada je počela inicijativa, podržavati projekat, izdvojiće određena sredstva za funkcionisanje prihvatilišta, dok će ostatak sredstava obezbediti i druge opštine u Okrugu. Tako će svi građani na severu Banata biti zbrinuti ukoliko imaju takvu potrebu”, ističe Mladen Bogdan, predsednik Skupštine grada Kikinde.\nKapaciteti u Prihvatilištu za beskućnike trenutno su dovoljni za ugrožene građane ne teritoriji Okruga, ali će se, ukoliko u narednom periodu bude postojala potreba, kapaciteti proširiti adaptacijom preostalih prostorija u nekadašnjem Domu učenika “Nikola Vojvodić”.\nPrevious Postavljena zaštitna ograda na Bulevaru oslobođenja\nNext U Zapadnobačkom okrugu počela masovna revakcinacija


Objavljen i snimak hapšenja inspektora Stolića VIDEO\nIzvor: B92, 12.Jun.2021, 18:15\nInspektor SBPOK Božidar Stolić, uhapšen je zbog sumnje da je odavao informacije iz istrage pripadnicima kavačkog klana.\nInformacije je odavao i njihovim saradnicima Veljku Belivuku i Marku Miljkoviću, a snimak njgeovog hapšenja pojavio se i na mrežama.\nPodsetimo, uhapšen Božidar Stolić, učestvovao je u prikupljanju dokaza o ubistvima >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << u kući strave, a sumnja se da je prenosio informacije vođi kavačkog klana Radoju Zviceru i njegovim saradnicima Veljku Belivuku i Marku Miljkoviću.\nStolić, inspektor za krvne i seksualne delikte u SBPOK, učestvovao je u prikupljanju dokaza o zverskim ubistvima u kući u Ritopeku i na tom slučaju je radio sve do hapšenja u četvrtak uveče, preneo je "Kurir".\nSrbijaDanas.com: INSPEKTOR STOLIĆ SA LISICAMA NA RUKAMA: Ekskluzivan snimak hapšenja pripadnika SBPOK-a koji je pomagao Belivuku\nRadio 021: VIDEO: Objavljen snimak hapšenja inspektora koji je odavao informacije Belivuku


Kancelarijske etikete 39X50 1/256 bela - Idealno.rs\nPočetna / Kancelarija i škola / Papir i papirna konfekcija / Nalepnice i etikete / Kancelarijske etikete 39X50 1/256 bela\nPonuda prodavnice Dodatnaoprema za proizvod Kancelarijske etikete 39X50 1/256 bela. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Kancelarijske etikete 39X50 1/256 bela i izberi najbolju. Nalepnice i etikete iz kategorije Papir i papirna konfekcija je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Kancelarijske etikete 39X50 1/256 bela i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda HERMA. Opis i tehnički podaci proizvoda Kancelarijske etikete 39X50 1/256 bela se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Kancelarijske etikete 39X50 1/256 bela je dostupan u prodavnici Dodatnaoprema po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Kancelarijske etikete 39X50 1/256 bela proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Kancelarijske etikete 39X50 1/256 bela je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Kenić za MeridianSportBH: “Prezadovoljan sam partijama ekipe, juče je presudila odbrana”\nU okvir petog kola Lige BiH, Borac je juče na svom parketu savladao Široki sa 82:73. Stefan Kenić, košarkaš Banjalučana, za MeridianSportBH je prokomentarisao ovaj duel i iznio svoje viđenje dosadašnjeg dijela sezone.\nCrveno-plavi su fantastično otvorili tekuću takmičarsku godinu i još uvijek ne znaju za poraz, ni u domaćem šampionatu, ni u Drugoj ABA ligi.\nJuče su sjajno šutirali za tri, prvenstveno u prvih 20 minuta, gdje su 12 puta bili precizni van linije 6,75m i stvorili razliku koju su do kraja susreta uspjeli sačuvati.\n“Zaista sam prezadovoljan pruženim partijama ekipe u Ligi BiH i Drugoj ABA ligi. Jedini smo neporažen tim u oba takmičenja, što je zaista nevjerovatan rezultat.\nMislim da je najveći razlog za to činjenica da posjedujemo fantastičan timski duh i dugačku klupu te igramo fanatičnu odbranu, u kojoj momci jure po terenu svih 40 minuta, protiv čega se protivnici teško snalaze” – započeo je Stefan Kenić.\nPotom se okrenuo utakmici protiv Širokobriježana:\n“Smatram da je odbrana presudila i juče protiv Širokog, s obzirom na to da smo zaustavili tako dobru i iskusnu ekipu na samo 73 poena. Imamo veliki broj odličnih šutera za tri, ali iz naše igre u kontri, pošto igramo veoma brzo, uspjeli smo da dolazimo do lakih poena i otvorenih trojki.\nU pozicionom napadu, naši bekovi su prodorom ulazili u reket, gdje smo ih natjerali na velika pomaganja i potom bi uslijedio lagan pas u korner, odakle smo ih kažnjavali, pogotovo u prvom poluvremenu”.\nPrethodni članak(VIDEO) Švedska bez Ibrahimovića u prvom meču baraža zbog krvničkog udarca nad Aspilikuetom\nNaredni članak(VIDEO) Petev: “Sutra su bitne dvije stvari, možemo ispraviti prošlu utakmicu na neki način”


Dodik Matvijenkovoj: Naša saradnja sa EU ne može biti na uštrb saradnje sa Rusijom (foto) - Sputnjik Srbija\n09:00 26 Maj 2020\n17:06 24.04.2018 (osveženo 17:53 24.04.2018) Preuzmite kraći link\nPredsednik Srpske Milorad Dodik rekao je da je veoma zahvalan ruskoj delegaciji na poseti Banjaluci i Republici Srpskoj.\nNakon sastanka sa predsednicom Saveta Federacije Rusije Valentinom Matvijenko, Dodik je posebno naglasio saradnju Srpske i Ruske Federacije na političkim pitanjima, te zahvalio predsedniku Rusije Vladimiru Putinu na jasnom i uravnoteženom stavu po pitanju Dejtonskog mirovnog sporazuma u BiH.\n„Danas smo razgovarali o nizu političkih i ekonomskih pitanja, te iskazali visok stepen saglasnosti. Republika Srpska je zadovoljna i ponosna na dobre odnose sa Ruskom Federacijom i želimo da ih podignemo na još veći nivo“, rekao je Dodik na konferenciji za novinare.\nZahvalio je Rusiji i njenom predsedniku Vladimiru Putinu na očuvanju Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nRuska „čelična ledi“ u Banjaluci, Dodik za jače veze sa Rusijom (video, foto)\n„Naša saradnja sa EU ne može biti na uštrb saradnje sa Ruskom Federacijom“, rekao je Dodik dodajući da rezolucija Narodne skupštine Republike Srpske obavezuje sve institucije Srpske na vojnu neutralnost, pa i prema NATO-u.\nDodik je dodao da je ekonomska saradnja sa Rusijom veoma intenzivna, izdvajajući saradnju sa kompanijama „Zarubežnjeft“ i „Gasprom“, a za početak maja je najavio potpisivanje sporazuma u vezi sa rekonstrukcijom termoelektrana i ugovora o nabavci helikoptera za potrebe Policije Republike Srpske.\n„Srpska je zahvalna i ponosna na dobre odnose da Ruskom Federacijom“, poručio je Dodik i dodao da je saradnja izuzetna i na političkom nivou.\nValentina Matvijenko se zahvalila na toplom dočeku i gostoprimstvu srpskih domaćina i naglasila da to doživljava kao poseban gest koji pokazuje koliko se poštuje Ruska Federacija.\n„Republika Srpska je bratska republika i važan partner Rusije na Balkanu. Zahvaljujući naporima predsednika Dodika, poslednjih godina smo unapredili naše odnose“, dodala je Matvijenkova.\nOna je istakla da je prošle godine robna razmena sa Rusijom povećana za 16 odsto i iznosila je 345 milijardi evra, a da je robna razmena sa Republikom Srpskom iznosila 75 odsto od ukupne robne razmene prema BiH.\nPredsednik RS Milorad Dodik i predsednica gornjeg doma parlamenta Rusije Valentina Matvijenko u Banjaluci.\nMatvijenkova je poručila da je Ruska Federacija protiv proširenja NATO-a u Evropi, protiv militarizacije evropskih država i protiv novih linija razdvajanja koje se stvaraju na takav način.\n„Smatramo da takvi potezi pogoršavaju stanje bezbednosti na evropskom kontinentu“, poručila je Matvijenkova u Banjaluci, odgovarajući na novinarsko pitanje kakav je stav Rusije o pitanju mogućeg ulaska BiH u NATO.\nOna je navela da bezbednost može biti samo jedinstvena i nedeljiva za sve države.\n„Evropska bezbednost nije moguća bez Rusije, kao ni ruska bez Evrope, zato mi činimo sve da vodimo dijalog sa našim partnerima i razjasnimo naš stav“, zaključila je Matvijenkova.\nPrema njenim rečima, Ruska Federacija zalaže se za jedinstven ekonomski i politički bezbednosni prostor kako bi zajednička evropska kuća bila prosperitetna i bezbedna, što se može postići samo zajedničkim naporima svih evropskih država.\nPredsednica gornjeg doma parlamenta Rusije Valentina Matvijenko za govornicom skupšine Republike Srpske u Banjaluci\nMatvijenkova prenela Dodiku pozdrave i poruke predsednika Putina\nValentina Matvijenko prenela je Miloradu Dodiku lične pozdrave i izraze poštovanja predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina.\n„Želim da ispunim nalog koji imam i da lično prenesem pozdrav od predsednika Rusije Vladimira Putina, sa poštovanjem i izrazima najboljih želja“, rekla je Matvijenkova.\nOna je izrazila zahvalnost predsedniku Dodiku i članovima delegacije na ogromnom doprinosu u razvoju i jačanju odnosa između Republike Srpske i Rusije.\n„Upravo zahvaljujući Vašim kontaktima i naporima, ta saradnja je poslednjih godina dobila na intenzitetu“, zaključila je Matvijenkova i dodala da će o rezultatima posete upoznati predsednika Putina.\nPredsednik Srpske je zahvalio na pažnji Ruske Federacije prema Republici Srpskoj, ističući da su prethodni razgovori ukazali na prijateljstvo i uvažavanje po svim pitanjima.\nPredsednik RS Milorad Dodik uručuje Oredn RS na ogrlici, predsednici gornjeg doma parlamenta Rusije Valentina Matvijenko u Banjaluci.\nDodik odlikovao Matvijenkovu Ordenom Republike Srpske na ogrlici\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik doneo je ukaz o dodeli odlikovanja za naročite zasluge u razvijanju i učvršćivanju saradnje i političkih odnosa Republike Srpske i Ruske Federacije, kao i za nemerljiv doprinos u borbi za fizički i duhovni opstanak Srpske.\nDodik je odlikovao Valentinu Matvijenko Ordenom Republike Srpske na ogrlici.\nValentina Matvijenko, Milorad Dodik, Republika Srpska\n08:16 Rusija prevazišla Saudijsku Arabiju kao glavnog dobavljača nafte za Kinu


NEPI kupio beogradski i podgorički šoping mol Delta siti – Bankar.rs\nHome/KOMPANIJE/NEPI kupio beogradski i podgorički šoping mol Delta siti\nJužnoafrički investicioni fond New Europe Property Investments (NEPI) kupio je podgorički i beogradski šoping mol Delta siti, saznaje podgorička Pobjeda iz Beča, gde je ugovor potpisan.\nKako je Pobjedi nezvanično rečeno, pregovori o ovoj akviziciji traju duže od pola godine, prenosi portal Bankar.me.\nOva dva mola je 2016. godine za 202,8 miliona evra od beogradskog biznismena Miroslava Miškovića kupio tadašnji južnoafrički investicioni fond Hiprop investment. Više od polovine iznosa, 127,8 miliona evra je bila cena beogradskog šoping mola, dok je crnogorski kupljen za 75 miliona. Prema tadašnjoj računici, Mišković je na ovoj transakciji zaradio 38,1 milion evra.\nBeogradski Delta siti otvoren je 2007.godine, ima 85.000 kvadrata, 130 lokala i zapošljava 1.500 ljudi, dok je podgorički Delta siti otvoren 2008. godine i na površini od 48.000 kvadrata ima 75 lokala u kojima je zaposleno 1.200 ljudi.\nHiprop je vlasnik 60 odsto ovih centara, a preostalih 40 odsto Homsted grupa, koja zastupa vlasnike nekretnina, prije svega u Americi. Njen suvlasnik je jedan od direktora u Hipropu.\nDa bi ušli u posao preuzimanja oba Delta sitija, dve kompanije su formirale ofšor zajedničko preduzeće i to u Londonu, tako da šoping molovima sada upravlja firma Histed. Ta firma upravlja i ostalim njihovim šoping molovima u jugoistočnoj Evropi, koji su kupljeni kasnije u Hrvatskoj, Makedoniji i Bugarskoj. Međutim, ove akvizicije su ih odvele u dug, koji je rezultirao sniženjem rejtinga kod Moody’sa.\nPrema poslednjim analizama, novi menadžment u tim molovima je smanjio gubitak, ali su odlučili da prodaju sve molove, kako u Africi, tako i u Jugoistočnoj Evropi, pa su kod nas krenuli sa objektima koje su prve kupili. Kao kupac pojavio se takodje južnoafrički fond NEPI Rokasl, koji ima 15 hiljada akcionara i bavi se nekretninama, a sedište mu je na britanskom of šor ostrvu Man.\nOni su 2016. kupili zagrebački tržni centar Arena za 237,5 miliona evra 2013. godine. Taj mol je izgrađen 2010. i na 175 hiljada kvadrata ima 215 dućana i 2500 zaposlenih.\nU tržni centar Promenada u Novom Sadu, koji ima 150 hiljada kvadrata, NEPI je uložio 100 miliona evra i otvorio ga 2018. godine. NEPI u Srbiji upravlja i molom Kragujevac Plaza, a vlasnici su 40 tržnih centara u Africi i Evropi, gde posluju, osim u Srbiji i Hrvatskoj, u Rumuniji, Češkoj i Slovačkoj. Njegove akcije izlistane su na berzama u Londonu, Johanesburgu i Bukureštu.\nDelta delta siti


NAVALA PENZIONERA NA BESPLATNE BANJE: Svega trećina najstarijih građana će odmarati o trošku PIO fonda\nOgromno interesovanje za rehabilitaciju\n13.05.2018. 20:14h 13.05.2018. 20:14h\nO trošku Fonda PIO desetodnevni boravak u jednoj od 24 banje dobiće 14.000 najstarijih građana, što je trećina od ukupnog broja prijavljenih\nSvega nešto više od trećine ukupnog broja penzionera koji su konkurisali za besplatan desetodnevni boravak u jednoj od 24 banje u Srbiji moći će ove godine tamo i da boravi.\nO trošku Fonda PIO će u banje ići skoro 14.000 penzionera, od oko 40.000 kandidata koji svake godine konkurišu za ovu privilegiju.\n- Precizan podatak o broju podnetih prijava po oglasu za upućivanje na besplatnu rehabilitaciju u 2018. biće dostupan za nekoliko dana, ali prema dosadašnjem iskustvu, svake godine se prijavi tri do četiri puta više zainteresovanih od broja mogućih mesta. Tokom trajanja oglasa za besplatnu rehabilitaciju raspisanog 2017. bilo je podneto 40.447 prijava - kažu u Fondu PIO.\nZa razliku od prošle godine, kad je u 24 banje besplatno boravilo 12.500 penzionera, ove godine bi trebalo da ih bude nešto više.\n- S obzirom na to da su cene rehabilitacije korisnika penzija i smeštaja pratilaca slepih lica i dece koja su ostvarila pravo na porodičnu penziju po osnovu nesposobnosti za samostalan život i rad, iste kao i prethodne godine, procenjuje se da će oko 1.500 penzionera više moći da iskoristi ovo pravo u odnosu na 2017. godinu - ističu u Fondu PIO.\nFond PIO će u 2018. izdvojiti 392,9 miliona dinara za besplatnu rehabilitaciju penzionera u banjama, a kome će se ta prilika ukazati zavisi od broja bodova koje osvoji.\n- Rang-lista se utvrđuje prema broju bodova na osnovu sledećih kriterijuma: visine penzije, broja godina staža osiguranja, broja godina korišćenja penzije, ostvarenog prava na tuđu negu i pomoć, ostvarenog prava na porodičnu penziju za korisnika koji je pravo na porodičnu penziju ostvario kao dete koje nije sposobno za samostalan život i rad. Pod jednakim uslovima za upućivanje na besplatnu rehabilitaciju prednost ima korisnik penzije koji je stariji - objašnjavaju u Fondu PIO.\nKo ima pravo na besplatnu banju: - penzioneri čija je penzija manja od 24.980 dinara - da nemaju druga lična primanja - da nisu koristili besplatan boravak o trošku Fonda u poslednjih pet godina\nŠta sve penzioneri dobijaju:\n392,9 miliona dinara izdvojiće PIO za besplatne banje u 2018. 14 hiljada penzionera boraviće besplatno u banjama u 2018.\nbesplatne banjepenzioneriFond PIObanjerehabilitacijabesplatna rehabilitacija


Analitičari: Napad SNS-a na Dačića, pokušaj da se SPS-u rejting spusti na jednocifren broj | WebTribune\nHome U FOKUSU Analitičari: Napad SNS-a na Dačića, pokušaj da se SPS-u rejting spusti na jednocifren broj\nTo je i Dačićev potez koji bi mogao da „zapuši usta“ mnogim naprednjacima koji uvek pred izbore kritikuju socijaliste da dovoljno ne brane lidera SNS Aleksandra Vučića od napada opozicije.\n„Predlažem da idemo zajedno na izbore da ne bi bilo problema i da bi se videlo da nema razloga da me iko sumnjiči da idem sa opozicijom“, rekao je Dačić povodom kritika u javnosti da SPS nije lojalan partner SNS-a i da želi da se udruži sa opozicionim strankama.\nPolitički analitičar Dragomir Anđelković na pitanje da li bi zajednički izlazak na izbore SNS i SPS bio pametan politički potez, za Danas kaže da se to ne može reći bez ozbiljne analize i istraživanja da li bi to imalo sinergetski efekat ii ne.\n– Moguće da je Dačić to rekao na osnovu nekog takvog istraživanja a moguće je i nešto drugo. A to je da je time želeo da pošalje dodatnu poruku Vučiću da je on potpuno lojalan partner i da je spreman da ide u bilo kojoj varijanti sa njim na izbore, samostalno ili zajednički. Čini mi se da je pre ovo drugo nego procena da bi dobili više glasova. Svaka predizborna koalicija znači i postizborno formiranje vlade. Svaki poseban izlazak na izbore, čak i koalicionih partnera u vladi, ne znači da će sutra zajednički formirati vladu. Ovo je znači iskazivanje lojalnosti Dačića prema Vučiću, a s druge strane iskazivanje spremnosti da ponovo bude u istoj vladi – kaže Anđelković.\nNezvanično se ovog vikenda među naprednjacima i socijalistima moglo čudi da je za razumevanje ove Dačićeve izjave važno uočiti trenutak i kontekst date izjave.\nPrema rečima naših sagovornika, Dačić nudi zajedničku listu, iako bi ona verovatno išla na štetu njegove stranke, u trenutku kada Marija Obradović, funkcionerka SNS, preko jednog tabloida (Kurira) poručuje da u najsnažnijoj stranci nisu zadovoljni postavkom koalicionih partnera.\nIzvori Danasa bliski naprednjacima smatraju da je Dačić ovakvom izjavom „zapušio usta“ onima koji na takav način ubuduće planiraju da napadaju njega i socijaliste, jer teško da bi naprednjaci posle ovakve ponude mogli da zatraže od socijalista.\nTakva ponuda još i znači da ako mu naprednjaci baš toliko ne veruju, kako pričaju, onda jedino što njemu preostaje da ih razuveri je da na neki način žrtvuje svoju stranku i ne izađe samostalno na izbore.\nS druge strane, nezvanično se među vladajućom većinom priča i da su napadi na Dačića od strane funkcionera SNS jer žele da mu smanje rejting koji, prema njihovoj proceni, treba da se drži na jednocifrenom broju.\nKako nam je rečeno, Dačićeva i popularnost SPS je poslednjih meseci ipak malo porasla pa se kreće oko deset odsto, a prema naprednjačkim proračunima treba je svesti na jednu cifru.\nUz to, rafal napada na Dačića preko tabloida, od Obradovićeve pa do naprednjaka Irene Vujović i Milenka Jovanova, ima još jedan možda i važniji cilj, a to je, kako kažu naši izvori, smanjivanje efekata novootkrivenih podataka da je otac ministra policije u državnoj delegaciji posetio fabriku oružja u Italiji, odnosno sve što je vezano za aferu sporne trgovine oružjem iz valjevske fabrike Krušik.\nBiti na strani pobednika\nLider SPS i prvi potpredsednik Vlade Ivica Dačić odgovorio je potpredsednici vlade i funkcionerki SNS Zorani Mihajlović rečima: nisam predložio koaliciju sa Zoranom, nego sa Vučićem.\nMihajlović je za Blic rekla da nije iznenađena Dačićevim predlogom o jednoj listi SNS-SPS jer svako želi da bude na strani pobednika.\n„Mnogo je lakše i jeftinije Dačiću da na taj način očuva svoje pozicije i pozicije drugova iz SPS-a nego da sami izađu pred građane. Da parafraziram jedan raniji izborni slogan, kad je frka Vučić“, rekla je Mihajlović.


Oruzani sukob otkriva podele u UN policiji | Institute for War and Peace Reporting\nOruzani sukob otkriva podele u UN policiji\nNedavna pucnjava dovela do zahteva za reorganizaciju internacionalne policije.\nNedavni sukob u pritvoru Ujedinjenih nacija na Kosovu, u kojem su pripadnici multinacionalnih snaga UN policije pucali jedni na druge pokrenuo je debatu o sposobnosti policije da sacuva mir na ovoj teritoriji, mesec dana po okoncanju zestokih etnickih nemira koji su odneli 19 zivota.\nU sredistu incidenta od 17. aprila, u podeljenom gradu Mitrovici, nasao se jordanski oficir iz Specijalne policijske jedinice, SPU, koji je otvorio vatru na vozila u kojima su bili uglavnom americki UN oficiri. Tom prilikom zivot su izgubila dva americka oficira zenskog pola, a ranjeno ih je 11. Treci oficir koji je ranjen u incidentu kasnije je izdahnuo u bolnici.\nZvanicnici medjunarodne policije brzo su reagovali tvrdnjama da je oruzani sukob samo izolovani incident i da to nece imati uticaja na njihovu ukupnu strategiju.\n"Medjunarodna policija i KPS (lokalne kosovske policijske snage) nastavice da odrzavaju vladavinu prava na Kosovu", izjavio je sef policije Kosova Stiven Feler.\nI pored takvih izjava koje treba da povrate poverenje, pucnjava je pokrenula pitanja o tome da li je neophodno da multinacionalna policija Ujedinjenih nacija restrukturirana da bi mogla garantovati bezbednost etnicki podeljenom stanovnistvu Kosova.\nAleks Anderson, direktor Medjunarodne krizne grupe za Kosovo, ekspertske organizacije sa sedistem u Briselu, izjavio je da su vec neredi u martu otkrili opasne pukotine unutar ovih snaga.\n"U vreme nereda u martu postalo je jasno da snage UN policije nisu kohezivne u uslovima krize i da ne poseduju snazan osecaj identiteta", izjavio je Anderson, dodajuci da ovim snagama nedostaje osecaj "zajednickih vrednosti".\nTo sto su snage medjunarodne policije pokazale znake pucanja pod pritiskom ne predstavlja iznenadjenje, s obzirom na heterogenu komandnu strukturu i raznolikost zemalja iz kojih dolaze njihovi pripadnici.\nPolicajci koji obavljaju sluzbu na Kosovu dolaze iz vise od 40 zemalja, od kojih neke imaju prilicno sumnjiv nivo zastite ljudskih prava, a druge nedovoljnu tradiciju u organizaciji policijske sluzbe.\nSituacija je dodatno iskomplikovana time sto neke od zemalja koje ucestvuju u UN policijskim snagama na Kosovu imaju nerazresene sukobe oko teritorija, kao sto su Indija i Pakistan, dok druge imaju predistoriju losih odnosa, kao Grcka i Turska.\nLokalni kriticari UN policije se zale da politicki pritisak zemalja clanica UN, koje zahtevaju da budu ukljucene u visoko isplative medjunarodne policijske misije, cesto ima prednost u odnosu na objektivnu procenu sposobnosti nekih od ovih zemalja da obavljaju takve duznosti.\n"Svih 3.500 internacionalnih pripadnika UN policijskih snaga imaju sopstvene kulturne referentne tacke", izjavio je Anderson, dodajuci da takve referentne tacke nije lako napustiti kada dodje trenutak da se primene neki drugaciji standardi organizacije policije.\nPortparol UN policije Niradz Sing izjavio je da ove snage jos cekaju na rezultate istrage povodom sukoba u Mitrovici i da se ne mogu ocekivati nikakve reforme dok se ne ispitaju nalazi istrage.\n"Ukoliko se pokaze da je napad bio politicki organizovan, tek onda cemo preduzeti mere koje ce uzimati u obzir etnicke ili nacionalne razlike unutar policijskih snaga", izjavio je on.\nKosovari koji su radili sa UN snagama kazu da animozitet koji postoji izmedju razlicitih policijskih jedinica nije nikakva tajna.\n"Ova 'marmelada' od policija iz razlicitih zemalja predstavlja eksperiment koji treba da pokaze kako se policijski sistem moze integrisati", izjavio je bivsi prevodilac UN Samir Potera.\n"Primetio sam osecanje inferiornosti medju policajcima koji dolaze iz zemalja u razvoju. To sam jasno osetio kod jordanskih policajaca."\nPotera je izjavio da je takodje primetio snazna antiamericka osecanja kod nekih od pripadnika policije sa kojima je radio tokom 18 meseci kao policijski prevodilac. To osecanje bilo je najsnaznije kod onih koji su dolazili iz zemalja koje je opisao kao istocne.\nAlbanska etnicka vecina na Kosovu, s druge strane, dozivljava Amerikance kao oslobodioce – sto je nasledje uloge koju su odigrali Medlin Olbrajt, bivsi drzavni sekretar, i Bil Klinton, bivsi predsednik, predvodeci inicijativu za vazdusnu kampanju NATO-a kojom je okoncana srpska uprava na Kosovu 1999. godine.\nZnaci proamerikanizma utkani su u tkivo svakodnevnog zivota u kosovskoj prestonici Pristini. Ogroman plakat sa Bilom Klintonom koji mase - dominira univerzitetskim kompleksom. Glavna ulica nazvana je po Klintonu, dok kopija Kipa slobode krasi jedan od najvecih hotela na putu do makedonske prestonice, Skoplja.\nLokalni analiticari kazu da Albanci na Kosovu svaki napad na policijsko prisustvo SAD dozivljavaju kao napad na policijske snage u celini.\nBlerim Salja, urednik kosovskog nedeljnika “Zeri”, izjavio je 17. aprila da je pucnjava predstavljala jos jedna poziv na budjenje za UN, posle nereda od 17. marta – i da je tim dogadjajem "jos jednom potvrdjeno nesto sto se zna vec mesec dana: sistem UN policije mora biti podvrgnut sustinskim promenama."\nAli, kakve bi te promene trebalo da budu, to je vec manje jasno, kako Kosovarima, tako i pripadnicima medjunarodnih organa vlasti na Kosovu.\nNespremni da otvore javnu diskusiju o tome kojim zemljama bi Kosovari dali prednost pri formiranju policijskih snaga, zvanicnici UN nerado govore o mogucim promenama unutar policije.\nNa zajednickoj konferenciji za stampu odrzanoj jedan dan pre pogreba ubijenih americkih oficira, americki, jordanski, turski i austrijski komandanti izdali su zajednicko saopstenje u kojem izrazavaju nadu da ova tragedija nece uticati na njihovu saradnju.\nIpak, pokazivanje solidarnosti verovatno nece okoncati dalje rasprave na ovu temu. U Beogradu, Vlada Srbije iznela je stav da ovaj incident dokazuje odsustvo bezbednosti za preostalih oko 80.000 Srba na Kosovu, koji su bili meta etnickog nasilja proslog meseca.\nU isto vreme, Oliver Ivanovic, vodja lokalne srpske koalicije “Povratak” i clan predsednistva kosovskog parlamenta, ponovio je slicne kritike.\n"Ovaj dogadjaj pokazuje slabosti u strukturi lokalnih policijskih snaga", rekao je on. "Stvarnost pokazuje da se odjeci dogadjaja na Bliskom istoku mogu osetiti i ovde. Znam da su policajci profesionalci, ali oni su i ljudska bica."\nIznenadjujuce, cini se da je potreba da se preispita struktura UN policije jedna od retkih stvari u kojima nema znacajnijih razlika u misljenju izmedju Albanaca i Srba.\nDzekson Alers je americki novinar koji odnedavno boravi na Kosovu.


Jovičić: Prioriteti zapošljavanje i ekonomska stabilnost - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nOn je istakao da ove političke ciljeve SPP misli ostvariti stvaranjem povoljne ukupne klime, političke, ekonomske i socijalne, pri čemu će svi građani biti podjednako bitni bez obzira na svoje političko mišljenje, saopšteno je iz SPP-a.\n“Za ostvarivanje ovog cilja neophodno je modernizovati obrazovni sistem u cijelosti, graditi otvoreniju saradnju sa svijetom, sistemski preispitati privatizacije koje su do sada izvršene. Omogućiti domaćim privrednicima da se uključe u tržišne tokove jer se jedino tako može stvoriti brz ekonomski rast i bolji standard za sve građane Srpske”, istakao je Jovičić prilikom posjete opštinama Foča i Rudo.\nOn je ocijenio da je najveći problem Srpske i BiH loša kadrovska politika, neadekvatni ljudi na ključnim pozicijama.\nKandidat SPP-a za srpskog člana Predsjedništva BiH Goran Zmijanjac rekao je da je “partokratija koja vlada u cijeloj BiH uzrok svih zala koje pogađaju narod, a to je su, prije svega, korupcija, nezaposlenost i kriminal”.\nOn je poručio da će se, ukoliko bude izabran, boriti za politiku harmonizacije odnosa sva tri naroda, kao i harmonizaciju odnosa Republike Srpske i Federacije BiH.\n“Kao predstavnik srpskog naroda na prvom mjestu će mi biti interesi Republike Srpske, što podrazumijeva da Srpskoj vratim ustavni položaj u BiH, odnosno da cijelu BiH vratimo u ustavni položaj i da vratimo vladavinu zakona”, rekao je Zmijanjac.\nOn je istakao da je od Dejtona do danas građanima BiH najviše nedostajalo rada i pravde i zato će se SPP zalagati za uspostavljanje sistema u kojem će pravda biti dostupna svima, naglasivši da je samo u takvom sistemu moguće obezbijediti da se više ulaže i radi, prenose agencije.\nRadojičić: Nastaviti tradiciju očuvanja kulturnog nasljeđa


Memorijalna sadnja drveća u Dvorskom kompleksu - Pokazivač\nMemorijalna sadnja drveća u Dvorskom kompleksu\nBeograd, 11. mart 2022. – Članovi atletske reprezentacije Srbije zasadili su drvo magnolije u parku Dvorskog kompleksa, u okviru promocije Svetskog atletskog prvenstva u dvorani Beograd 2022, istovremeno podržavši ekološki projekat „Memorijalna sadnja drveća u Dvorskom kompleksu“.\nOvo drvo, koje sada oplemenjuje prelepi Dvorski park, doprineće očuvanju životne sredine i prirode, ali i sačuvati dugotrajno sećanje na to da je Srbija domaćin Svetskog prvenstva u „Kraljici sportova“. Anja Lukić, koja se takmiči na prvenstvu u disciplini 60 metara sa preponama, Elzan Bibić (trke na 1.500 metara i 3.000 metara) i Boško Kijanović (trka na 400 metara) reprezentativci su Srbije koji su juče zasadili drvo i koji će se, zajedno sa ostalim srpskim atletičarima, takmičiti na svetskom prvenstvu.\n„Zahvaljujem Organizacionom komitetu Svetskog prvenstva u atletici u dvorani Beograd 2022, koji je prepoznao značaj našeg ekološkog projekta „Komemorativna sadnja drveća u Dvorskom kompleksu“ i što je izabrao prelepi Dvorski park da sačuva uspomenu na našu zemlju kao domaćina ovog prestižnog takmičenja.\nKoristim priliku da uputim toplu dobrodošlicu svim sportistima iz celog sveta, koji će doći u naš lepi Beograd i učestvovati na takmičenju. Takođe, upućujem najlepše želje reprezentaciji Srbije za mnogo uspeha na šampionatu i poručujem – vi se takmičite za svoju zemlju i za slavu svog naroda u najboljoj mogućoj areni – sportskoj. Znam da ćete biti najbolji promoteri naše zemlje i našeg naroda. Svi navijamo za vas, i svi smo ponosni na vas!\nTakođe, imam zadovoljstvo da najavim da ćemo po završetku šampionata zasaditi još jedno drvo u Dvorskom parku, kao uspomenu na sve pobednike i takmičare. Veoma me raduje kada vidim da se Dvorski park obnavlja. Time se ostvaruje vizija mog dede, Kralja Aleksandra I, i veoma sam zadovoljan što će njegov san nastaviti da živi“, rekao je Nj.K.V. Prestolonaslednik Aleksandar.\nOsamnaesto Svetsko prvenstvo u atletici u dvorani biće održano od 18. do 20. marta 2022. godine u Beogradu, u organizaciji Srpskog atletskog saveza (SAS) i Međunarodne atletske federacije (IAAF). Održaće se u Štark areni u Beogradu, u skladu sa pravilima Međunarodne atletske federacije. Srbija i grad Beograd ugostiće preko 1.000 sportista, trenera i zvaničnika iz više od 150 zemalja.\nPrethodni tekstKristijano Ronaldo het-trikom postao najbolji strelac u istoriji fudbala /video/\nSledeći tekstDruštvena angažovanost u karikaturi


Privatizacije ne ispune očekivanja - Vijesti.me\nDIREKTOR IATA O “VALORIZACIJI” AERODROMA\nAerodromi izuzetno profitabilni i u ovim uslovima: Tivat\nDirektor Međunarodne asocijacije za vazdušni transport IATA Aleksandar de Žunijak, izrazio je rezervu prema namjerama vlasti u nekim državama da privatizuju svoje vazdušne luke. De Žunijak je na nedavnom Media danu IATA u Ženevi kazao da nijedna država za koju oni znaju, a koja je privatizovala svoj aerodrom, sa tim nije u potpunosti zadovoljna.\n“Da budem iskren, nismo vidjeli privatizaciju aerodroma koja je u potpunosti ispunila očekivanja. Naši članovi, avio-kompanije, su zbog toga prilično frustirane. Privatizacija aerodroma je tema kojoj je potrebna dodatna pažnja i hitno promišljanje. Ovo će biti fokus IATA u godinama koje su pred nama”, rekao je De Žunijak, a prenosi portal “Tangosix”.\nVlada Crne Gore namjerava da “valorizuje” aerodrome u Tivtu i Podgorici, ćemu se protivi najveći dio ovdašnje javnosti. Vlada tvrdi da neće prodati aerodrome, već će ih ustupiti u koncesiju (dugoročni zakup) što se u praksi, poklapa sa privatizacijom tih ključnih državnih resursa “na mala vrata”.\nIz kabineta premijera Duška Markovića (DPS) crnogorskoj javnosti nisu do sada objasnili kako to smatraju da vazdušne luke u Tivtu i Podgorici koje ove godine bilježe rekordne rezultate, navodno nisu “valorizovane”, odnosno zašto misle da državno preduzeće “Aerodromi Crne Gore” koje pored brojnih izazova stalno posluje sa milionskim profitima, nije dobar “valorizator” tih resursa.\nACG na računima trenutno ima oko 25 miliona eura sopstvenog svježeg novca koji bi moglo uložiti u prijeko potrebnu i već sa EBRD isplaniranu rekonstrukciju i modernizaciju Aerodroma Tivat. Za to bi trebalo uzeti i kredit od još oko 20 miliona eura koji je EBRD spremna dati pod izuzetno povoljnim uslovima, ne tražeći državne garancije za njegovo vraćanje, ali je Vlada “povukla ručnu” i taj aranžman stavila na čekanje dok se ne završi analiza Svjetske banke o tome kao treba “valorizovati” crnogorske vazdušne luke.\nAleksandar de Žunijak na čelu je IATA-e, najvećeg globalnog udruženja vazduhoplovno-transportne industrije u svijetu, a koje okuplja skoro 300 aviokompanija iz 117 zemalja. IATA pored ostaloga, intenzivno radi na prikupljanju i analizi velikog broja podataka o globalnim i nacionalnim performansama civilnog vazdušnog saobraćaja, te je stoga to udruženje možda i najbolji poznavalac svega što se u svijetu dešava sa svim segmentima lanca vazduhoplovno-transportne industrije.\nTendencija država da privatizuju aerodrome, takođe je u fokusu njihovih analiza.\n“Jedan od najvećih izazova kada pričamo o vazduhoplovnoj infrastrukturi su aerodromi. Aviokompanije traže kapacitet da bi odgovorile na potražnju. Aerodromi moraju biti u saglasju sa potrebama korisnika za kvalitetom i tehničkim specifikacijama. Finansijska pristupačnost je takođe ključna za aviokompanije. Ako države razmišljaju o privatizaciji aerodroma da ne bi finansirale njihov rast, budite oprezni. Učite od grešaka drugih u prošlosti i zaštitite nacionalnu imovinu sa čvrstom regulacijom čiji je prioritet nacionalni interes”, kazao je novinarima prvi čovjej IATA-e.\nDe Žunijak je istakao da je teško postići sve parametre koji se traže od efikasnog i za aviokompanije privlačnog aerodroma, ali da zbog toga ne treba naprečac donositi odluke o privatizaciji po svaku cijenu.\n“Postići sve ove parametre je teško. Da budem iskren, nismo vidjeli privatizaciju aerodroma koja je u potpunosti ispunila očekivanja”, zaključio je De Žunijak.\nNamjerama Vlade da “valorizuje” aerodrome u Crnoj Gori protivi se kompletna opozicija, ali i Socijaldemokrate koji su dio vladajuće koalicije. Iz partije Ivana Brajovića su najavili da će, ukoliko DPS ne odustane od tog nauma, napustiti Vladu. Bez glasova dva poslanika SD u parlamentu Crne Gore Vlada nema većinu da “progura” odluku o oprivatizaciji- valorizaciji aerodroma.\ndjiko067 11 mjeseci i 1 nedelja\nNeka privatizuju Montenegroairlines ako mogu, koji konstantno proizvodi ogromne gubitke, a ne firmu koja ima stabilno pozitivno poslovanje. Svaka nam je privatizacija ovako bila uspjesna\nto dps hoce da valorizuje svoje dzepove! sramno!


Društveni sistem i sport II - Društvo i sport - Teorija sporta - Savremenisport.com\nNaslovna :: Teorija Sporta :: Društvo i sport :: Društveni sistem i sport II\nDruštveni sistem i sport II\nSigurno je da postoi opšta zavisnost u položaju, ulozi pa i u nivou razvoja sporta od karaktera društvenog sistema od njegove ekonomske i političke strukture, isto i od ideje vladajuće strukture kao i tipa i stepena razvijenosti opšte kulture. Međutim, i od političke strukture vlasti i ideoloških odnosa kojima se ona upravlja zavisi i opšti položaj sporta u društvu. Moramo napomenuti pažnju koju pojedine društvene zajednice, države i nacije posvećuju razvoju sporta govoreći o njihovoj opštoj razvijenosti i uspešnosti.\nOdnos između društva i sporta uvek je bio različit, varijabilan i veoma složen. Sport, njegov društveni status i njegov položaj zavisan je od opštog ekonomskog stanja, kao i od konkretnih ekonomskih sistema i njihovih mehanizma, od političke uloge, od pravnog sistema i od ideoloških razumevanja i kulturnog ambienata. Sa druge strane, od raznih faktora u samom sportu zavisi odnos njegovog ostvarivanja i njegova uloga u društvu, i ono što on daje društvu kao svoj doprinos za njegov razvoj.\nGlobalno gledano, mogu se videti nekoliko načina, nivoa i formi odnosa između društvenog sistema i sporta kao područja. Kao prvo, to je odnos sporta prema društvu, u kome se može odrediti kakav je to položaj i kakva je to uloga sporta u globalnom društvu, i kakva je u nekim društveno ekonomskim formama i konkretnim ekonomskim i političkim sitemima. Kao drugo, to su odnosi, relacije pojedinih oblasti fizičke kulture, sporta i rekreacije sa odrećenim sferama u društvu (ekonomija, politika, pravo, kultura, informatika i dr.). Treće, preko organizaciskih i institucionalnih obilka i način njihovog funkcionisanja, kroz koje se izražava njihov društveni karakter, njihova društvena priroda, sport je inkorporiran kao sistem u postojećem društvenom sistemu.\nOdnos između društvenog sistema i sporta ima pored ostalog i četiri osnovne karakteristike, a to su:\nPrilagodlljivost je veoma jaka osobina sporta koja mu daje moć njegovog prilagođivanja u društvu. Recirpocitet između društevnog sistema i sporta je u njihovom međusobnom uticaju i zavisnost u odelnim segmenatima sporta sa raznim društvenim sferama. Složenost i varijabilitet u odnos spota - društvo proizlazi iz same dinamike sporta i promena koje se dešavaju u samom sportu, kao i promene koje se dešavaju u društvu. Same promene uslovljivaju i razlike u položaju i ulozi sporta i njegovih segmenata u okviru odrećene epohe.\nU suštini postoje tri društvena sistema u koji se uklapaju i egzistiraju u sportu. Prvi sistem je sistem koji se upotrebljava kao masovni rekreativni program, drugi sistem je sistem u kome se realizuje programa vezna za prvi - profesionalni sport i teći sistem je sistem gde se neguju miksani sistemi.\nKod nas, danas definitivno funkcuioniše miksani sistem odnosa. Sada kada smo se odlučili za masovnu privatizaciju društvenog kapitala i priznanje tržišnim uslova, sa formama samoinicijativnosti može se reći da je taj miksani sitem prihvatljiv za postranzicijska društva. Ipak, sama oblast sport, kao jedno od vitalnih područja savremenog života i društvene zejednice ima svoju relativnu samostalnost i zakonitost svog razvitka, i kao sfera dobija izvesnu dozu ličnog poštovanja i uvažavanja.\n> Paradoksi zakona o sportu Srbije


PLANINARI KOD ZAJEČARA NAŠLI LOBANJU PROBODENU NA KOLAC: Sumnja se da je sve to delo SEKTE - mediji.net\nNa osnovu fotografija vidi se da su to ljudske kosti, vide se dve središnje kosti u karlici, to su ostaci najmanje dve individue\nPlaninar Jovan Cvetković i njegov drug istraživanjem nepristupačnih terena u blizini sela Prlita, na desetak kilometara od Zaječara, 13. septembra zatekli su užasan prizor ispred pećine - ljudsku lobanju i kost pobodene na štap!\nBez dileme su ušli unutra, gde su naišli na gomilu ljudskih kostiju.\n- Upečatljive su dve kompletne lobanje i još jedan fragment lobanje u pećini. Najmanje su...\nzaječarPreko 300 vesti\nsektaPročitajte još na ovu temu\nplaninariPročitajte još na ovu temu\nHranio se konzervama i dvopekom, borio se da ne poludi, a najviše mu je falila jedna osoba!\nUkupno 464 dana Milutin Veljković bio je zazidan u pećini Samar u svrljiškom selu Kopajkošara, postavivši Ginisov rekord u boravku čoveka pod zemljom. Povodom 50 godina od njegovog izlaska, ispred pećine Samar je uz bogat program obeležen jubilej tog podviga.\n"Dete iz Zaječara ni oteto, ni prodato, već usvojeno"\nKako je naveo, laži poput onih da je dete oduzeto roditeljima zbog siromaštva, ugožavaju ugled države\nUkupno 464 dana Milutin Veljković bio je zazidan u pećini Samar u svrljiškom selu Kopajkošara, postavivši Ginisov rekord u boravku čoveka pod zemljom. Povodom 50 godina od njegovog izlaska, ispred pećine Samar je uz bogat program obeležen jubilej tog podviga.foto: ...\nMINISTAR ĐORĐEVIĆ STAVIO TAČKU NA REKLA-KAZALA: Dete iz Zaječara ni oteto, ni prodato, već usvojeno!\nO detetu brine porodica koja je dobila starateljstvo. Niz laži koje su tom prilikom izrečene, od toga da je dete prodato, da je oteto ili da na neki način ceo proces nije urađen u skladu sa zakonom je samo jedna obična laž, rekao je Đorđević\nMinistar za rad Zoran Ðorđević rekao je danas, povodom objava na društvenim mrežama u kojima se pominje navodna otmica i prodaja maloletne N.S. iz Zaječara, da su inspekcija i stručna komisija dali konačnu reč da se radi o usvajanju deteta, koje je, kako je istakao, urađeno u skladu sa zakonom i...


Izvor: B92, 30.Jul.2021, 15:28\nPrag -- Češka vlada je usvojila predlog da se svim zaposlenima u državnoj i javnoj upravi koji se vakcinišu protiv kovida 19 dodele dva dodatna dana godišnjeg odmora.\nTa mera, donesena u dogovoru sa sindikatima, odnosi se na sve zaposlene vakcinisane od 1. januara, koji dva dodatna dana godišnjeg odmora mogu iskoristiti do kraja godine.\n"Nisam uspeo da pronađem druge načine da ih motivišem na vakcinaciju. Neki će možda to kritikovati i reći da je nepravedno, >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << ali ja mislim da je pravedno", rekao je premijer Andrej Babiš i pozvao privatne firme da nešto slično ponude svojim radnicima.\n"Svaki dobar poslodavac i vlasnik preduzeća je svestan da mora zaštititi svoje radnike. U suprotnom će zaraženi radnici završiti u karantinu, što može imati loše posledice za firmu", rekao je Babiš dodavši da je "glavni zadatak vakcinisati, vakcinisati i vakcinisati".\nI sam Babiš osnivač je poljoprivredno-industrijske grupacije koja zapošljava više hiljada ljudi, prenosi Indeks.\nOd 10,6 miliona stanovnika Češke, u potpunosti je vakcinisano 4,7 miliona.\nDanas: Izrael će prvi u svetu ponuditi buster doze vakcina starijima od 60 godina\nRadio Slobodna Evropa: Benet: Izrael će davati buster doze vakcina starijima od 60 godina\nBlic: "Realnost dokazuje da su vakcine sigurne" Izrael nudi treću dozu vakcine starijima od 60 godina


Ne zna se kada će biti otvoren autoput Podgorica-Kolašin - IndeksOnline.rs\nNaslovna REGION Crna Gora Ne zna se kada će biti otvoren autoput Podgorica-Kolašin\nPODGORICA – Nadležni u Crnoj Gori ne znaju kada će prva deonica autoputa Bar-Boljare od Podgorice do Kolašina biti otvorena za saobraćaj, ali se nadaju da bi to moglo da bude pre letnje sezone.Deonica od Smokovca do Mateševa (Podgorica-Kolašin) bi mogla biti puštena u probni rad, ali samo ako su osgurani uslovi za bezbedan saobraćaj, saopšteno je Pobjedi u Ministarstvu ekologije.\nPredstavnici tog resora nisu odgovorili kada bi se to moglo desiti, ali su rekli da se “pozitivni signali u tom smislu ovih dana mogu registrovati iz više nezvaničnih izvora”.\n“Prema onome što se da vizuelno oceniti, gradjevinski radovi su skoro završeni. Brinu, medjutim, konekcije na vodu i struju, gde se prepliću ingerencije izvodjača radova CRBC i domaćih firmi, za koje je nadležan upravljač projektom Monteput, koji istovremeno vrši i nadzor nad ovim radovima”, rečeno je u Ministarstvu ekologije.\nKako se dodaje, funkcionalne probe, kntrolno ispitivanje mašinske opreme i instalacija diktiraće mogućnost puštanja u saobraćaj.\nGeneralni direktor Direktorata za državne puteve u Ministarstvu kapitalnih investicija Miroslav Mašić kazao je sinoć za TV Vijesti da se još ne zna kada bi prioritetna deonica autoputa Bar-Boljare mogla biti otvorena za saobraćaj.\n“Svi radimo na tome da se pusti u saobraćaj pre sezone, a pre toga moramo ispuniti uslove koji se tiču bezbednog obavljanja saobraćaja”, rekao je Mašić.\nAutoputem se, medjutim, poslednjih meseci prolazilo, a nakon objave medija, uvedeno je patroliranje duž autoputa. Do sada niko nije sankcionisan.\nU emisiji TV Vijesti, direktor Monteputa Milan Ljiljanić je sinoć rekao da je pored lažnih propusnica, bilo i slučajeva da su se plaćali radnici obezbedjenja za prolaske, posebno tokom skijaške sezone, kao i da je nezvanična cena bila pet evra.\nIzgradnja prve deonice autoputa počela je 2015. i prvobitni rok za završetak radova je bio 11. maj 2019. godine. U maju 2019. rok je pomeren na 30. septembar 2020, a krajem aprila 2021. na novembar prošle godine.\nUkupna dužina prioritetne dionice autoputa je oko 41,5 km, sa zahtevnom infrastrukturom koja obuhvata 29 mostova, deset nadvožnjaka i 16 dvocevnih tunela.\nDržava je od kineske Eksim banke pozajmila 944 miliona dolara na 20 godina, sa kamatom od dva odsto i uz grejs period od šest godina za izgradnju ove deonice i lani je plaćena prva rata.\nVlada je početkom jula prošle godine napravila hedžing aranžman sa evropskim i američkim bankama čime je, kako tvrde, smanjena kamatna stopa i ostvarena ušteda od osam miliona evra godišnje.\nPrethodni tekstCentralna svečanost u Gazi Husrev-begovoj džamiji povodom noći Lejletul-kadra\nSledeći tekstLejletu-l-kadr – noć Objave


PAMETNI GRAD: Saradnja Banjaluke i UNDP za modernizaciju javnih usluga – Novosti Plus\nBanjaluka Dešavanja INVESTICIJE I FINANSIJE\nPAMETNI GRAD: Saradnja Banjaluke i UNDP za modernizaciju javnih usluga\n2 Juna, 2020 Dragana Morača\t0 Comments\nGradonačelnik Igor Radojičić i rezidentna predstavnica Razvojnog programa UN (UNDP) Stelijana Nedera potpisali su memorandum o razumijevanju između Grada i ove organizacije, kojim je predviđena modernizacija javnih usluga u Banjaluci.\nOvaj projekat odnosi se na unapređenja i savremena rješenja u više oblasti: administracija, komunalni poslovi, saobraćaj, energetska efikasnost, i drugi.\n– Potpisivanjem ovog višegodišnjeg memoranduma, već lansiramo prvi poziv privatnim kompanijama, fakultetima, akademskoj zajednici, nevladinim organizacijima da se tokom ovog mjeseca prijave sa svojim idejama i da predlože konkretne projekte u oblasti doprinosa „pametnim gradovima“ i unapređenju usluga u gradu, reako je Radojičić.\nGrad je oblast „pametnih gradova“, kako je naglasio, postavio kao jedan od četiri strateška cilja u Strategiji razvoja grada, a koji znače modernizaciju i digitalizaciju usluga na različitim nivoima.\n– Za Grad ovo će biti višestruki doprinos, prvo što ćemo dobiti priliku da u raznim oblastima izvršimo unapređenje, za same građane takođe, a predstavljaćemo i uzor drugim gradovima kako modernizovati i unaprijediti usluge na platformi „pametnih gradova“ – naveo je Radojičić i izrazio zahvalnost UNDP za finansiranje ovog projekta.\nRezidentna predstavnica Razvojnog programa UN Stelijana Nedera rekla je da su digitalna transformacija, inovacije i ubrzavanje pozitivnih promjena – prioriteti kako u trenutnom, tako i u djelovanju te organizacije u narednih pet godina.\n– Prepoznajemo činjenicu da u gradovima živi sve više i više ljudi, te stoga pokušavamo fokusirati naše napore na urbani razvoj. Gradovi moraju gledati u budućnost i razmišljati o načinima kako koristiti najbolje dostupne moderne tehnologije, jer svako želi da ima najbolje usluge prevoza, kao i najkvalitetnije javne usluge koje pružaju lokalne administracije. Sigurna sam da će ova inicijativa biti korisna i zanimljiva i pozvala bih sve građane, kompanije i organizacije civilnog društva da se prijave i predlože svoje ideje – zaključila je ona.\n← Pri kraju scenario za film “Srce na dlanu” o doktoru Laziću\nUčenici priznali da ne znaju dovoljno o štetnosti droge, alkohola i cigareta, a mnogi ćute o nasilju →\nSutra predstavljanje projekta o kulturi Srbije i Srba\n29 Juna, 2020 Kristina Prole\t0


Đaci OŠ „Đuro Strugar“ družili se sa košarkašima Partizana i fudbalerima Crvene zvezde - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Đaci OŠ „Đuro Strugar“ družili se sa košarkašima Partizana i fudbalerima Crvene zvezde\n0Piše: M. D. 27. oktobra 2018. 12.11\nProjekat "Svi smo jedan tim" Foto: NIS\nĐaci su se družili sa fudbalerima Crvene zvezde i košarkašima Partizana, fotografisali ali i „odmerili snage“ igrajući stoni fudbal sa svojim sportskim idolima. Đaci su se posebno obradovali potpisanim posterima i razglednicama, kao i košarkaškim i fudbalskim loptama koje su dobili na poklon od sportista dva kluba.\nKako se navodi u saopštenju kompanije NIS, ovaj događaj deo je nacionalnog projekta kompanije NIS „Svi smo jedan tim“, čiji je cilj da među decom promoviše sportske vrednosti, zdrav način života, ali i toleranciju, i to kroz prijateljsko druženje „večitih rivala“ – sportista dva najveća srpska tima, Partizana i Crvene zvezde. Košarkaški klub Partizan su na druženju sa osnovcima predstavljali Sidiki Kone i Đuro Dautović, dok su Miloš Gordić, Bogdan Jočić i Nenad Adžibaba bili predstavnici fudbalera Crvene zvezde.\nIz NIS-a podsećaju da kao društveno odgovorna kompanija, godinama ulažu u razvoj sporta u Srbiji i nastoje da promovišu sportske vrednosti i takmičarski duh, koji je dokaz da se napornim radom dolazi do najboljih rezultata i maksimalnog razvoja potencijala. U prilog tome govori i činjenica da je NIS višegodišnji sponzor Košarkaškog kluba Partizan, dok većinski akcionar kompanije ruski Gasprom njeft podržava Fudbalski klub Crvena zvezda. Takođe, NIS podržava Odbojkaški klub Vojvodina, rad Teniskog i Košarkaškog saveza Srbije, kao i automobilskog asa Dušana Borkovića, člana NIS Petrol Racing tima.\n„NIS je istovremeno posvećen razvoju dečjeg sporta i u saradnji sa Teniskim savezom Srbije godinama uspešno organizuje manifestaciju „Otvorena škola tenisa“ tokom koje mališani u Srbiji imaju priliku da nauče prve korake u ovom sportu. Takođe, kompanija želi da ukaže na značaj viteškog nadmetanja i jedan je od organizatora manifestacije „Sportom protiv nasilja“ kroz koju je prošlo više od 30.000 dece širom naše zemlje. I u narednom periodu NIS će ostati posvećen ulaganjima u sport sa posebnim akcentom na podršci mladima“, navodi se u saopštenju.\nDeca, fudbaleri crvene zvezde, Kompanija NIS, đaciBeograd\nKošarkaši Crvene zvezde i Partizana gostuju Zlatiboru i Tamišu\nKako su sudijske greške postale alibi za lošu igru u duelima Crvene zvezde i Partizana\nDugovi za struju Partizana i Zvezde tretiraju se kao poslovna tajna


Britanija napušta EU, ali pod arogantnim ucenama Brisela - Sputnjik Srbija\n15:11 13 Maj 2021\n17:54 18.06.2017 (osveženo 17:58 18.06.2017) Preuzmite kraći link\nPregovori o izlasku Velike Britanije iz EU počinju u ponedeljak 19. juna, a kako je ranije najavio britanski ministar za „bregzit“ Dejvid Dejvis, prva tema pregovora biće status britanskih državljana u EU, kao i status građana Unije u Velikoj Britaniji.\nBritanci se predomislili: Žele novi referendum?\n„Sa evropskog stanovišta, sve dok se pregovori ne završe, postoji mogućnost da se promeni pravac događaja“, naveo je Makron.\nSiniša Ljepojević, novinar i dugogodišnji dopisnik više srpskih redakcija iz Londona, za Sputnjik kaže da su takve izjave deo arogancije Evropske unije koja je, konačno, i inspirisala mnoge Britance da glasaju za izlazak iz tog saveza.\n„Ono što je činjenica, izvan propagande, jeste da je ’bregzit‘, odnosno izlazak Velike Britanije iz Evropske unije jedina sigurna stvar. O tome postoji politička saglasnost i vladajućih Konzervativaca i sada veoma jake opozicione Laburističke partije. Lider laburista Džeremi Korbin je i dobio dosta glasova jer je javno rekao da ’bregzit‘ nije doveden u pitanje, a i parlament je pre izbora doneo zakon o izlasku iz EU. Prema tome, Velika Britanija od 19. marta 2019. godine neće biti ni formalno članica EU“, kategoričan je Ljepojević.\n„Način na koji će se ugovori EU prema trećim zemljama preneti na bilateralne ugovore Britanije sa tim zemljama i kakve će Britanija imati ugovore sa tim ostalim blokom EU, to je sada stvar pregovora i to je dosta neizvesno. Međutim, to ne može promeniti osnovnu činjenicu da se referendum o izlasku mora poštovati. Tu postoji saglasnost, i u ’kraljičinom govoru‘ sledeće srede to će biti još jednom potvrđeno“, naglašava Ljepojević.\nNi novinar Jakša Šćekić nema dilemu da Britanija u naredne dve godine napušta EU, ali napominje da su se okolnosti drastično promenile posle britanskih izbora kada je Tereza Mej izgubila većinu u parlamentu.\n„Svi njeni planovi i planovi Konzervativne stranke za radikalni izlaz iz Evropske unije sada više ne stoje tako čvrsto. Moraće da se pregovara, a sa druge strane, nije u pitanju samo migraciona politika i zapošljavanje, već i to što Velika Britanija više neće priznavati odluke Evropskog suda pravde. Takođe mislim i da će Unija, u stvari, sada Britancima diktirati uslove pod kojim oni treba da ih napuste“, kaže Šćekić.\n„Mislim da su ovi dani Tereze Mej odbrojani i, sudeći po pisanju britanske štampe, ona neće voditi Konzervativnu stranku na novim parlamentarnim izborima. Sa druge strane, ono što će naročito konzervativcima i Velikoj Britaniji da oteža situaciju jeste to što će definitivno morati prvo da izađu iz EU, pa tek onda da pregovaraju o novim ekonomskim odnosima. Tereza Mej je htela da to budu dva paralelna procesa, ali posle ovog njenog katastrofalnog gubitka na izborima, moraće da se prilagode uslovima koje će diktirati Makron i Angela Merkel“, smatra Šćekić.\nSiniša Ljepojević pak veruje da se pregovaračka pozicija Britanije sa EU nije promenila nakon parlamentarnih izbora i dodaje da nije siguran da Evropska unija ima dovoljno argumenata da ucenjuje Britance.\n„Čini mi se da oni više plaše mečku rešetom, jer je Britanija pre svega uvozna zemlja i mnoge ekonomije, od Nemačke pa do Francuske, zavise od uvoza u Veliku Britaniju, a ne obrnuto. Sigurno da će bankarski i poslovni lobi iz Brisela nastojati da ucenjuje Veliku Britaniju, ali ne zato što će to rezultirati nekim poboljšanjem pozicije Brisela, već više da plaše druge zemlje jer evroskeptično raspoloženje u EU nije uopšte malo i sada je cilj Unije da uplaši one koji na bilo koji način razmišljaju o eventualnom referendumu o izlasku iz tog saveza. Međutim, izlazak Britanije je gotova činjenica“, kaže Ljepojević.\nOn podseća da je mandat za izlazak iz Unije dat na referendumu, a ne na parlamentarnim izborima i taj mandat se, kaže, sa izborima nije promenio.\n„Možda je lična pozicija premijerke Tereze Mej donekle promenjena i ona će morati da traži podršku opozicionih laburista, ali oni su već saopštili da će joj dati podršku. Konačno, ’bregzit‘ je realnost ma ko bio u vladi, jer niko ne može da ignoriše odluku referenduma. Može teorijski, ali to bi bilo političko samoubistvo. Prema tome, pregovori će biti onakvi kakva je realnost i Britanije i EU“, zaključuje Ljepojević za Sputnjik.\nBregzit, EU, Gaj Verhofštat, Tereza Mej, Emanuel Makron, Džeremi Korbin, Angela Merkel, Velika Britanija


Žustro saopštenje iz Stranke za BiH: "HDZ učestvuje u destabilizaciji regiona i u Bosni i Hercegovini blokira razvoj demokratije "\nVijesti / HDZ, Stranka za BiH\n“Pokušaj spriječavanja održavanja izbora, blokiranjem budžeta za njihovu organizaciju od strane HDZ-a BiH, jasno ukazuje ko blokira razvoj demokratije u Bosni i Hercegovini.\nPored toga što se u propalom pokušaju izmjene Izbornog zakona HDZ BiH zalagao za etnokratiju umjesto evropsku demokratiju, sada blokira i iskazivanje slobodne volje građana.\nOvim je još jednom pokazana pogubnost dugogodišnjeg prepuštanja finansijske vertikale na svim nivoima vlasti HDZ-u, što SBiH neće dozvoliti u budućnosti.\nI do sada su HDZ i Dragan Čović demonstrirali kako izgleda demokratija tamo gdje oni imaju moć, održavajući jednog gradonačelnika na vlasti u Mostaru punih 12 godina bez izbora, ili blokiranjem implementacije izbora iz 2018. godine pa imamo istu vladu u entitetu Federacija BiH 8 godina.\nŽalosno je da i predsjednik i Vlada Republike Hrvatske podržavaju takvu destruktivnu politiku u BiH koja destabilizuje cijeli region, a posebnu štetu nanosi odnosima dvije zemlje.\nAko se tome doda i koordiniranje svih aktivnosti HDZ-a BiH sa čovjekom sa crne liste Amerike i Velike Britanije, Miloradom Dodikom, onda je jasno da su Dodik i Čović otvoreni protivnici NATO i EU integracija, a u korist razbijanja sigurnosti Evrope i Sjeveroatlanskog saveza.\nJedini ispravan odgovor na takve aktivnosti jeste ubrzavanje procesa euroatlanskih integracija. Prioritet naše zemlje, posebno u novonastalim političkim okolnostima nakon invazije Rusije na Ukrajinu, mora biti punopravno članstvo u NATO savezu. Bez sigurnosti u Bosni i Hercegovini, neće biti ni sigurnosti Jugoistočne Evrope, a znamo ko želi destabilizaciju.\nUlaskom Bosne i Hercegovine u NATO poslala bi se jasna poruka Srbiji i njenim nalogodavcima, da trajno moraju odustati od pokušaja mjenjanja granica i otimanja teritorija od drugih država. Očigledno je da Srbija zajedno sa Dodikom intezivno radi na tome, posebno nakon 2014. godine kada je i počeo rat u Ukrajini.\nPored toga, primjer ponovnog pokretanja procesa u slučaju Dobrovoljačke ulice pokazuje intenciju revizije historije i mjenjanja karaktera rata u BiH.\nPresude u slučaju Dobrovoljačke, u Londonu 2010. godine i Beču 2011. godine, kao i presude iz Haga, jasno dokazuju da ne postoji ratni zločin. Ponovno pokretanje postupaka u Sudu BiH stvara dodatno nepovjerenje u nezavisnost sudskih institucija.\nStranka za BiH izlazi samostalno na izbore i imat će kandidate na svim nivoim”, navodi se u saopštenju.


Blagojević: Oštećen mali broj objekata, građani da se obrate lokalnim samoupravama - Izazov\nBlagojević: Oštećen mali broj objekata, građani da se obrate lokalnim samoupravama\nRadio-televizija Srbije\t 13. juna 2022. 13:06\nDirektor Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima Marko Blagojević rekao je da građani kojima je imovina poplavljena prvo treba da se obrate lokalnim samoupravama.\n"Potom izlaze na teren komisije za procenu štete i pokreće se procedura za priznavanje prava na pomoć, tamo gde ima oštećenja na privatnim stambenim objektima, ali ovde ih ima u relativno malom broju. Mi govorimo o deset objekata u Gornjem Milanovcu koji su stambeni objekti i govorimo o nekoliko vikendica u Čačku", rekao je Blagojević.\nNapomenuo je da je za par sati koliko je kiša padala palo između 60 i 70 litara po kvadratnom metru, što su, kako je naveo, prosečne mesečne padavine.\n"Kada pogledate to i kada pogledate kakva je šteta, postavlja se pitanje o čemu se radi. Naročito ukoliko pogledamo druge opštine, Opštinu Lučani, na primer, u kojoj ste imali podjednako intenzivne padavine, a u kojoj niste imali ni izlivanje, ni štetu, čak ni na poljoprivrednom zemljištu, po tvrdnjama predsednika opština sa kojim sam razgovarao", naveo je Blagojević.\nUpitan zbog čega u Lučanima nije bilo problema kao u drugim opštinama, Blagojević je podsetio da je država uložila u čišćenje i uređenje lokalnih vodotoka i postavljanje bujičnih brana, čime je, kako je naveo, rizik smanjen na razumnu meru, ali da to ne znači da štete neće biti.\n"U Gornjem Milanovcu, u Čačku, u Arilju, u Ivanjici – Arilje i Ivanjicu ne pominjemo, a u istom su kraju gde i Požega i Čačak i Lučani. Dakle, u svim tim opštinama uloženo je po milion evra samo u lokalne vodotoke i to očigledno daje rezultate, jer je šteta koju sada ovde vidimo pretežno u putnoj infrastrukturi koja je pritom, tu ću se složiti, u jako lošem stanju", rekao je Marko Blagojević.\nIstakao je da je od 2014. godine Republika Srbija finansirala izgradnju 140 potpuno novih mostova koji su pravljeni prema novim standardima i naveo da je lokalna putna infrastrukura u nadležnosti lokalnih samouprava koje bi trebalo da izvrše procenu svakog mosta u njihovoj nadležnosti.\nBlagojević je dodao da će za procenu štete nastale u poplava za vikend biti potrebno vreme, a da država pomaže u obnovi kada se za to steknu svi uslovi.


ROLAN GAROS U CIFRAMA: Za jednu pobedu teniseri dobijaju čak 60.000 evra! | Happy BSC portal\nROLAN GAROS U CIFRAMA: Za jednu pobedu teniseri dobijaju čak 60.000 evra!\nKao rezultat plana povećavanja nagrada koji je počeo koji je počeo da se sprovodi 2013. godine, jedan dobijen meč na Rolan Garosu igraču donosi 60000 evra u obe konkurencije.\nIgrač koji izgubi u prvom kolu turnira zaradiće čak 30 000 evra. Samim plasmanom u treće kolo Frenč opena teniser već ima 102 000 evra\nŠampion i šampionka u singlu dobiće po 2 miliona evra, finalisti milion, a svaki polufinalista 500 000 evra.\nPrema podacima, povećanje nagrade u odnosu na prethodnu godinu iznosi 11,11%, dok u prvim rundama dostiže čak i 20%.\n- Došli smo do istorijskog povećanja fonda nagrada, koji ide i do 70% u periodu od 2013-2016. godine. Specijalan fokus stavljen je na igrače koji napuštaju turnir već u prvoj nedelji. Oni su mogli da primete da su im se nagrade udvostručile - naveo je direktor turnira Gi Forže.


Muslin srećan zbog četvorice, zabrinut zbog jednog reprezentativca - Sportske.net\nMuslin srećan zbog četvorice, zabrinut zbog jednog reprezentativca\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin rekao je danas da, zbog povrede, neće moći da računa na Nemanju Milunovića u prvim utakmicama kvalifikacija za Svetsko prvenstvo 2018. godine.\nReprezentativac Srbije završio sezonu!Grujiću ni traga ni glasaLoše vesti za Muslina, reprezentativac Srbije operisan u RimuKad je video moćne Velšane, Muslin bi najradije promenio grupu...Evo o čemu večeras razmišlja prosečan Srbin\n"Nemanja Milunović je imao operaciju kolena i predstoji mu višemesečna pauza. Na njega nećemo moći da računamo u jesenjim duelima, u mečevima sa Irskom u septembru i duelima sa Moldavijom i Austrijom mesec dana kasnije, odnosno Velsom u novembru. Dobra vest je povratak Matije Nastasića, posle duge pauze", rekao je Muslin za sajt Fudbalskog saveza Srbije.\nSelektor Muslin i njegovi saradnici prate sve kandidate za prvi meč kvalifikacija protiv Isrke.\n"Sa svima smo u kontaktu, raduje me da su u trenažnom procesu i Nemanja Gudelj i Ljubomir Fejsa koji zbog povreda nisu bili na prethodnom okupljanju. Moram da kažem da mi je drago i zbog Andrije Živkovića, čestitaću mu i poželeti sve najbolje u novom klubu. Bilo bi dobro kada bi uspeo da se izbori za status, jer to bi dobra vest bila i za reprezentaciju", rekao je Muslin.\n"Uostalom, isto se odnosi na sve kandidate za najbolji nacionalni tim. Kontinuitet u klubu je mnogo važan za dobre igre u reprezentaciji", dodao je on.\nSrbija će prvi meč u kvalifikacijama igrati 5. septembra sa Irskom, a u grupi je još sa Velsom, Ausrtijom, Moldavijom i Gruzijom.\n"Prethodnih nedelja na skeneru su bili naši rivali na putu do Rusije koji su bili učesnici Evropskog prvenstva - Irska, Vels i Austrija. Vels je uz Island možda i najprijatnije iznenadjenje na šampionatu, a Irska i Austrija su potvrdili da nas očekuju veoma zahtevne kvalifikacije. Svako će da traži svoju šansu, a naš cilj je poznat, želimo u Rusiju", rekao je selektor Srbije.


Porsche Cayenne najprodavaniji Porsche u 2015. godini, a fabrika po prvi put prodala više od 200.000 vozila u jednoj godini - Rekord\nPorsche je uspeo da po prvi put u istoriji ove marke preskoči krupnu barijeru i proda više od 200.000 automobila u jednoj godini.\nU periodu od januara do novembra, 209.894 automobila marke Porsche otišlo je kupcima, što predstavlja rast prodaje za čitavih 24% u odnosu na period januar – novembar 2014. godine. Ovo predstavlja rekordan rezultat po dva kriterijuma: prvi put u istoriji firme nadmašena je brojka od 200.000 prodatih vozila, dok je sa druge strane oboren prošlogodišnji rekord od 189.849 automobila.\nSamo u novembru, Porsche je isporučio 18.110 vozila, a „prodajna zvezda“ bio je SUV Cayenne , sa isporučenih 6.579 automobila, što je za čak 39% više u odnosu na broj vozila iz linije modela Cayenne prodatih u istom mesecu prošle godine. Osim toga, Cayenne je i najprodavaniji Porsche u prvih jedanaest meseci ove godine, sa čak 68.029 prodatih vozila, što je porast za 14% u odnosu na isti period lane.\nNajbolje pojedinačno tržište za Porsche bilo je kinesko, na kome su u pomenutom periodu od januara, zaključno sa novembrom ove godine prodata 54.302 vozila (rast za 34%). Na drugom mestu je tržište SAD, sa 47.891 prodatim vozilom (rast od 9%), dok je u Evropi, gledano na nivou čitavog kontinenta, prodato 70.509 Porsche automobila (rast za čitavih 30%).\nTjuning: Porsche Cayenne u izdanju kompanije Fostla


Srbi u Francuskoj :: Dejvis kup: Povreda savladala Noleta (video zapis)\nNaslovnaVestiVesti iz SrbijeDejvis kup: Povreda savladala Noleta (video zapis)\nDejvis kup: Povreda savladala Noleta (video zapis)\nUprkos vrhunskoj borbi i velikoj želji, najbolji teniser sveta nije uspeo da završi meč protiv Huana Martina del Potra i donese Srbiji izjednačenje. Zbog povrede leđa Novak je bio prinuđen da preda meč pri rezultatu 1:0 za Argentinca. Argentina je na taj način stekla nedostižnu prednost od 3:1 i za titulu će se boriti sa Španijom. Monako je predao Tipsareviću, Srbija - Argentina 2:3. Muška teniska reprezentacija Srbije nije uspela da se plasira u finale Dejvis kupa pošto je danas u polufinalu izgubila od Argentine. Odlučujući poen Argentincima, za vođstvo od 3:1 doneo je Huan Martin Del Potro kome je Novak Đoković zbopg povrede predao meč, pri vođstvu rivala 7:6 (7:5), 3:0.\nKonačan rezultat polufinala Dejvis kupa između Srbije i Argentine je 2:3, pošto je u poslednjem singlu koji nije imao rezultatski značaj Huan Monako predao meč Janku Tipsareviću, pri vođstvu Srbina 6:2.\nArgentinski teniser je pobedu nad Novakom Đokovićem ostvario pre svega zbog umora prvog igrača sveta, koji "očigledno nije imao dovoljno vremena za trening posle US Opena". "Srećan sam zbog pobede nad takvim igračem kao što je Đoković, ali sam istovremeno zabrinut zbog njegove povrede. Nadam se da će se Nole brzo oporaviti", rekao je Del Potro na konferenciji za novinare u Beogradskoj areni.\nPrvi teniser Argentine naglasio je da je tokom meča bio samouveren i siguran u svoj servis koji mu je i doneo pobedu i plasman Argentine u finale Dejvis kupa.\n"Đoković je igrač koji retko daje šansu protivniku i zato sam srećan šsto sam je iskoristio", rekao je Del Potro.


Dubai Airshow: Etihad testira internet u avionu brzine 50Mb/s - Tango Six\nPrezentovani A380 isti je avion koji je obavio niski prelet iznad Luvra u Abu Dabiju prilikom njegovog zvaničnog otvaranja / Foto: Etihad\nNa ovogodišnjem sajmu u Dubaiju Etihad ervejz nastupio je sa tri letelice – A380, A320 (test letelicom za inovacije) i Embraer Fenomom 100E Etihadove škole letenja (Etihad Flight College – EFC), saopšteno je iz te avio-kompanije.\nKako navode, uloga kompanije Etihad Aviation Group u razvoju inovacija u oblasti vazduhoplovstva je u najvećoj meri došla do izražaja na prikazanoj „letelici za testiranje inovacija“ A320, opremljenoj novom WI-FLY+ tehnologijom:\n– Ta tehnologija omogućava visoku brzinu pristupa internetu na letu. U njenom razvoju učestvovale su kompanije Jahsat (Yahsat), operater satelitskih usluga iz UAE, Etihad ervejz endžiniring (Etihad Airways Engineering), telekomunikaciona kompanija „du“, tehnološki partneri Hjuz netvork sistems (Hughes Network Systems) i Karlajl interkonekt (Carlile Interconnect). –\nPosetioci sajma imali jedinstvenu priliku da isprobaju WI-FLY+ sistem na licu mesta / Foto: Etihad\nTakođe, posetioci sajma su imali jedinstvenu priliku da isprobaju ovaj sistem nove generacije pristupajući HD video sadržaju na kanalima YouTube ili Netflix pri brzinama većim od 50Mb/s.\nDruga prezentovana letelica Etihad ervejza – A380, isti je avion koji je na zvaničnom otvaranju muzeja Luvr Abu Dabi prošle subote obavio niski prelet iznad tog zdanja, kažu iz Etihada i dodaju:\n– Sva četiri motora izloženog aviona A380 ukrašena su zvaničnim logotipom muzeja Luvr Abu Dabi, a enterijer „superdžamba“ sadrži detalje koji su inspirisani kupolom muzeja i efektom „kiše svetlosti“, uključujući i dizajn plafona i projekciju svetlosti u zonama za ukrcavanje, salonu, u prvoj klasi i Etihad rezidenciji i stilizovano osvetljenje u biznis klasi koje podražava način na koji sunčeva svetlost prolazi kroz lišće palmi u pustinjskoj oazi. –\nObilazak namenskog aviona i prikaz kontrolnog panela za testiranje WI-FLY+ sistema / Foto: Etihad Airways\nTreća Etihadova letelica u Dubaiju, Fenom 100E, pripada njihovoj školi letenja (EFC). Kako kažu, to je prva škola letenja na svetu koja obavlja obuku od nule na ovom modelu aviona, kao i prvi program obuke za MPL licencu koji se isključivo obavlja na avionu na mlazni pogon.\nNa njihovoj postavci takođe je predstavljen i F1 automobil kojim se promoviše predstojeća trka za Etihad ervejz Veliku nagradu Abu Dabija u šampionatu Formule 1, a pored njega i mobilno izložbeno vozilo, dugo 16 metara, gde su prikazani proizvodi na letu i elementi usluge na širokotrupnim letelicama, kao i Etihad Rezidencija u avionu A380, objašnjavaju iz te kompanije.\nPogledajte kako je izgledalo preletanje A38O iznad Luvr Abu Dabija:


Neospindle - Konsultovanje - Informacione Tehnologije - IT Rešenja i IT Usluge - Održavanje i Izrada - Aplikacije, Namenski Software, Mreže, Serveri, Sistemi, Integracija, Konsultacije, Web Sajtovi, Hosting, SEO...\nNaša primarna delatnost, a verovatno i najbitnija za naše klijente, jesu naše konsultantske usluge. Ukoliko ste još uvek u fazi planiranja ili pripreme izrade Vaše IT infrastrukture, software-a, sajta ili bilo čega drugog vezanog za informacione tehnologije, mi Vam u tome možemo pomoći. Kasnije Vam, naravno, možemo pomoći i u samoj implementaciji.\nProces pripreme za izradu bilo kakvog IT sistema, ili pak jednostavnog softvera, je najbitniji deo celog projekta. Tokom pripreme se detaljno planira ceo tok rada, kao i najbitniji delovi sistema. Ovo je onaj deo projekta u kome Vam naše konsultantske usluge mogu biti potrebne.\nMožemo za Vas izvršiti pripreme projektne dokumentacije, dizajniranje samog sistema, ili u saradnji sa Vama definisati zahteve projekta. Čest problem firmi je da znaju šta im je neophodno, ali da sa programerskim kućama ne mogu da pronađu zajednički jezik, kako bi zahtevi projekta bili ispravno definisani. Mi možemo pomoći da objasnite programerima šta želite. Možemo Vam pomoći da efikasnije osmislite svoj sistem, i pronađete nekoga ko Vam sistem može implementirati.\nNaravno, za implementaciju smo Vam, takođe, uvek na raspolaganju!


RTV BIR - Pozorišna predstava Skrivene sjene na turneji u Švedskoj\nPredstava se odigrala u slijedećim gradovima Švedske: Malmo, Geteborg, Skovde, Jonkoping, Stokholm i Koping, u periodu od 6 do 13 marta. Ova predstava je između ostalog održana i u Bosni i Hercegovini, Srbiji te pri Ženskoj komisiji UN-a u Njujorku.\nOva predstava ima za cilj obrazovati gledaoce o uticaju alkohola i nasilju u bliskim vezama, fokusirajući se na stanje u Bosni i Hercegovini. Izvodi se na bosanskom jeziku sa švedskim ili engleskim titlovima. U toku predstave postoji određena doza interakcije sa publikom koja se izvodi na engleskom jeziku. Sama predstava je veoma emotivnog i "teškog" karaktera te je izazvala razne emocije kod gledalaca. Nakon predstave prisutni su uz kahvu i opuštenu atmosferu imali priliku razgovarati sa organizatorima i izvođačima predstave o utiscima.\nOrganizacija CEM, koja je kreator ove predstave dolazi iz Travnika i već 20 godina radi na edukaciji mladih osoba. Direktor ove organizacije, Adis Arnautović ističe da svo to vrijeme "radimo na edukaciji mladih ljudi u Bosni i Hercegovini kako bi postali što aktivniji u svojoj lokalnoj zajednici. Radimo na četiri pravca, a to su: direktan rad sa mladim ljudima, edukacija, zagovaranje za poboljšanje položaja mladih u društvu i zapošljavanje mladih. Kroz svoj rad želimo da pružimo mladima mogućnosti da odrastaju u zdravom i sigurnom okruženju, okruženju bez alkohola i duhanskog dima, što je u Bosni i Hercegovini pravi izazov.\nPosebno smo ponosni na to što smo u Travniku u septembru 2017 otvorili centar za djecu i mlade "Druga kuća", prvi centar i javni objekat te vrste koji je 100% bez alkohola i duhanskog dima."\nSvoje utiske je sa nama podjelila i predstavnica IOGT-NTO-a na državnom nivou, Josefin Bogelid, koja je za RTV IZ BIR izjavila: "Ovo je bila jedna jaka predstava koju nije bilo lahko gledati. Trenutno osjećam očaj zbog trenutne situacije u Bosni i Hercegovini, tugu jer nije bolje, ljutnju jer pojedini ljudi misle da imaju veća prava od drugih. Vlasti u Bosni i Hercegovini bi trebale da preuzmu odgovornost, te da ozbiljnije shvate ovaj problem i pomognu ljudima."\nViše iz kategorije: « Podrška za obnovu Klinike za dječije bolesti u Tuzli\tSvečanost povodom Lejletu-r-regaiba »


Laguna - Vesti - Enter Night uživo - Knjige o kojima se priča\nPogledajte TOP 40 Naslovna>Magazin>Vesti>Enter Night uživo 25.04.2012.Enter Night uživoLaguna i knjižare Delfi pozivaju vas da se prijavite na takmičenje „Guitar Hero Metallica“ i dobijete priliku da upoznate „Metallicu“!\nU susret najvećem ovogodišnjem muzičkom događaju u Beogradu pozivamo vas da posetite knjižaru Delfi SKC ili sajt www.24sata.rs i da se prijavite na takmičenje „Guitar Hero Metallica“ kako biste osvojili neverovatne poklone u znaku benda „Metallica“. Šezdeset četvoro prijavljenih će učestvovati u specijalnom takmičenju „Guitar Hero Metallica“ koje će se odigrati u subotu, 5. maja, u knjižari Delfi SKC. One koji budu najbolje odsvirali zadate pesme „Metallice“ očekuju vredni pokloni. Prijavite se i postanite pravi gitarski heroj na jedan dan i očekujte super poklone koje su pripremili Laguna, Delfi knižare, Universal Music Serbia, 24 sata, Arena Beograd i ExtremeCC.\nOd poklona izdvajamo: knjigu „Enter Night“ – najbolju biografiju benda „Metallica“, Meet & Greet sa bendom na Ušću, igricu „Guitar Hero Metallica“, CD Boxset „Metallica“ i još mnogo, mnogo toga...\nPrijave su otvorene do četvrtka, 3.maja, u podne – požurite i prijavite se u knjižari Delfi SKC ili na sajtu www.24sata.rs!\nU knjižarama Delfi pored celokupnog muzičkog kataloga „Metallice“ i karata za koncert u Beogradskoj Areni možete naći i igricu „Guitar Hero Metallica“, „Enter Night“ – biografiju benda na srpskom i knjige o bendu na engleskom jeziku. Posetioci knjižara Delfi moći će i da se prijave za takmičenje na licu mesta.\n„Guitar Hero Metallica“, video-igra koja simulira sviranje gitare, postala je planetarni fenomen i po mnogima predstavlja jednu od najzaraznijih i najzabavnijih igara svih vremena.TweetPodeli Ostale vesti 16.04.2014.Velika nagradna akcija „Prolećno vezivanje“ i noviteti na Radio LaguniOsvojite vredne nagrade! Zbog velikog interesovanja, velika nagradna akcija „Prolećno vezivanje“ je ušla u drugi krug. Slušajte pažljivo program Radio Lagune da saznate kako možete i...više16.04.2014.U novom Nedeljniku ekskluzivno saznajte sve tajne Milorada PavićaU svim knjižarama Delfi širom Srbije uz kupovinu bilo koje Lagunine knjige, knjige drugih izdavača ili proizvoda iz gift programa u vrednosti većoj od 100 dinara bićete u mogućnosti da iskoristite...više16.04.2014.„Ljubav u doba kokaina“ Simonide Milojković u prodaji od 25. aprilaNovi roman autorke bestselera „Grabljivica“ od petka, 25. aprila, naći će se u svim Delfi knjižarama, Laguninim klubovima čitalaca, kao i na sajtovima www.laguna.rs i www.delfi.rs.\nPopularni autor je pred beogradskom publikom predstavio uzbudljiv...više15.04.2014.Produžena akcija „10 knjiga za 999 dinara“Zbog velikog interesovanja čitalaca akcija „10 knjiga za 999 dinara“ produžava se do 30. aprila 2014. godine. Ova sjajna akcija će i dalje važiti samo na sajtu knjižarskog lanca Delfi...više15.04.2014.Svetislav Basara u KovinuPovodom Svetskog dana knjige, Lagunin pisac Svetislav Basara zajedno sa svojim čitaocima proslaviće ovaj dan kroz druženje i predstavljanje svog spisateljskog rada.\nU sredu, 23. aprila, u Biblioteci...više 123456789 Sledeća > >> „Ljubav u doba kokaina“ Simonide Milojković u prodaji od 25. aprila


Donoseći takvu odluku, Izvršni odbor je pre svega imao u vidu da se efekti prethodno donetih monetarnih i fiskalnih mera, uključujući i treći paket ekonomskih mera pomoći privredi i građanima od oko 4,3% bruto domaćeg proizvoda, mogu očekivati i u narednom periodu i da će po tom osnovu uslovi finansiranja privrede i građana ostati povoljni, što doprinosi rastu raspoloživog dohotka.\nIzvršni odbor je istakao da je Srbija jedna od retkih zemalja koja je već u prvom tromesečju ove godine prevazišla pretkrizni nivo ekonomske aktivnosti. Posebno je značajno to što su tokom pandemije, kao rezultat koordiniranih mera monetarne i fiskalne politike, očuvani proizvodni kapaciteti i radna mesta, kao i poslovno i potrošačko poverenje. U skladu s tim, kao i zahvaljujući uspešnom sprovođenju procesa vakcinacije stanovništva, Izvršni odbor očekuje da će privrednom rastu ove godine najviše doprineti rast investicija u fiksne fondove i potrošnje. Izvesno je da se oporavlja i eksterna tražnja, uz dalji rast izvoza Srbije, koji će nastaviti da bude geografski i proizvodno rasprostranjen, podržan daljim snažnim prilivom stranih direktnih investicija. Sve to, uz planirano povećanje kapitalnih izdataka države usmerenih ka realizaciji infrastrukturnih projekata, obezbediće da rast bruto domaćeg proizvoda na nivou godine dostigne 6%, uz mogućnost da stopa rasta bude i veća.\nU skladu sa očekivanjima Izvršnog odbora, u maju je porasla međugodišnja inflacije (na 3,6%), što je bio slučaj i u većini drugih zemalja, pre svega zbog niske baze iz prethodne godine. Niska baza se u najvećoj meri odnosi na cene naftnih derivata, koje su u prvim mesecima nakon izbijanja pandemije zabeležile snažan pad pod uticajem niže svetske cene nafte. U narednim mesecima Izvršni odbor očekuje kretanje inflacije oko centralne vrednosti cilja od 3%, a po prestanku delovanja privremenih faktora kod cena naftnih derivata i hrane, usporavanje inflacije od drugog tromesečja naredne godine. Na odsustvo znatnijih inflatornih pritisaka ukazuje stabilno kretanje bazne inflacije, koja je u maju iznosila 2,0% međugodišnje. Takođe, važan faktor niske i stabilne inflacije čini obezbeđena relativna stabilnost deviznog kursa, kao i usidrenost inflacionih očekivanja finansijskog sektora i privrede, što potvrđuje kredibilitet monetarne politike.\nDonoseći odluku o zadržavanju referentne kamatne stope na nepromenjenom nivou, Izvršni odbor je imao u vidu da kretanja u međunarodnom okruženju još uvek u najvećoj meri zavise od toka pandemije. Iako je privredni oporavak neujednačen po zemljama, uz rizik njegovog usporavanja zbog širenja novih sojeva virusa, srednjoročni izgledi za rast svetske privrede povoljni su zahvaljujući procesu vakcinacije stanovništva. Eventualni rizici za rast svetske privrede jesu i zastoji u lancima snabdevanja i neravnoteže na tržištu rada, jer povećavaju troškove proizvodnje i vode globalnoj zabrinutosti da bi inflatorni pritisci mogli da rastu. Vodeći pokazatelji ekonomske aktivnosti zone evra, našeg najvažnijeg trgovinskog partnera, ukazuju na to da je oporavak u drugom tromesečju ove godine snažan, vođen rastom prerađivačke industrije, ali i uslužnog sektora. Ubrzanje rasta zone evra i viša inflacija od početka ove godine za sada ne utiču na odluku Evropske centralne banke da smanji stepen ekspanzivnosti monetarne politike, jer se faktori više inflacije ocenjuju privremenim. Takođe, Sistem federalnih rezervi smatra da kretanja u američkoj privredi još uvek ne zahtevaju da se počne s povlačenjem mera podrške centralne banke. Dobri izgledi za rast svetske privrede i najave vodećih centralnih banaka da će njihove kamatne stope ostati niske i u narednom periodu u izvesnoj meri su ublažili neizvesnost na međunarodnom finansijskom tržištu, pa su uslovi finansiranja za zemlje u usponu i dalje povoljni. Neizvesnost je i dalje prisutna na svetskom robnom tržištu, pre svega u pogledu kretanja svetske cene nafte, koja je u prvoj polovini ove godine povećana za više od 45%. Na rast svetske cene nafte uticao je snažan rast tražnje, koji je premašio ponudu, ograničenu odlukama zemalja OPEC+. Uzlazni trend beleže i svetske cene drugih primarnih proizvoda, kao i svetske cene hrane.\nU uslovima izrazite neizvesnosti na globalnom nivou izazvane pandemijom, Narodna banka Srbije je osmu godinu zaredom očuvala cenovnu i finansijsku stabilnost i u isto vreme je ravnopravni partner Vladi Republike Srbije u pružanju podrške privredi i građanima. Izvršni odbor ističe da će prioritet monetarne politike i dalje biti obezbeđenje cenovne i finansijske stabilnosti, uz podršku što bržem rastu naše privrede i zaposlenosti, daljem rastu izvoznog sektora, kao i povoljnom investicionom ambijentu. Narodna banka Srbije će nastaviti da pažljivo prati kretanja i uticaj ključnih faktora iz domaćeg i međunarodnog okruženja na inflaciju, finansijsku stabilnost i brzinu ekonomskog oporavka i da u skladu s tim prilagođava svoje mere u interesu naše privrede i građana.\nNaredna sednica Izvršnog odbora na kojoj će biti doneta odluka o referentnoj kamatnoj stopi održaće se 12. avgusta


Rogozin: Putin obavešten o ispitivanju novog oružja – NovostiDana.rs\nMOSKVA – Ruski vicepremijer Dmitrij Rogozin izjavio je da je predsednik Rusije Vladimir Putin izvešten o ispitivanjima koja omogućavaju stvaranje oružja koje po tehničkim karakteristikama prevazilazi naoružanje potencijalnih protivnika.\n„Izvestili smo predsednika ovih dana o najsavremenijim radovima, o toku ispitivanja, o promeni pravila tih ispitivanja koja nam omogućavaju da ubrzanim tempom počnemo da stvaramo oružje koje po svojim tehničkim karakteristikama čak i prevazilazi oružje naših potencijalnih protivnika“, rekao je Rogozin novinarima, prenosi Sputnjik.\nNa savetovanju sa predsednikom Rusije u Sočiju analizirana je spremnost da se mobilišu ruska odbrambena preduzeća, rekao je Rogozin.\n„Očigledno je da sama situacija u svetu govori o tome da treba da budemo spremni na razne scenarije delovanja, a čak i sama činjenica da smo spremni da odbijemo najrazličitije pretnje najvažniji je faktor obuzdavanja tih pretnji“, istakao je Rogozin.\nPrema njegovim rečima, analizirana je spremnost preduzeća da u kratkom roku ispune zahteve države na planu odbrane.\nRogozin je, takođe, naveo da će verovatno u novembru biti predstavljena nova normativna baza koja će omogućiti da se uz najmanje izdatke reaguje na sve slučajeve sukoba.\nFoto – Tanjug, Z. Žestić, ilustracija\nKanadski premijer doputovao u požarom opustošeni grad


BMW Abu Dhabi M3 Speed Yellow - AUTOMOBILI\n21/02/2020 6:12:59 AM\nNASLOVNA / TUNING / BMW Abu Dhabi M3 Speed Yellow\nBMW Abu Dhabi M3 Speed Yellow\nOvo je verovatno najskuplji novi BMW M3 koji može da se kupi danas, i nešto najbliže M3 GTS verziji koju ova generacija još uvek nije dobila, sa dodatkom haube od uhljeničnih vlakana i prednjim spojlerom „pozajmljenih“ sa M4 GTS-a.\nRadi se o BMW M3 Speed Yellow, novoj kreaciji BMW Abu Dhabi Motors-a, na kojoj pre svega u oči upada živa Speed Yellow boja karoserije, sa kontrastnim crnim krovom. Na novi M3 stavljen je M Performance izduvni sistem sa titanijumskim cevima, zatim zadnji spojler od ugljeničnih vlakana, M4 GTS točkovi, retrovizori od ugljeničnih vlakana, M Performance natpis na pragovima.\nEnterijer krase kontrastne niti žute boje i elementi od ugljeničnih vlakana, sa sjajnim finišem na instrument tabli i centralnoj konzoli.\nZa pogon je i dalje zadužen 3.0-litarski šestocilindrični motor sa 431 KS, a ako se kupac odluči za Competition paket, dobiće motor sa 450 KS.\nTagoviabu dhabi BMW M3 Speed Yellow\nPrethodno Vauxhall Insignia GSi Sports Tourer\nSledeće Počelo je: Srpski vozači već doživeli neprijatno iznenađenje na putnim rampama


Skupština Kosova u četvrtak o Severnoj Mitrovici | KoSSev\nSkupština Kosova u četvrtak o Severnoj Mitrovici\nPonedeljak 06. februar 2017, 17:30\nSkupština Kosova raspravljaće u četvrtak o situaciji u Severnoj Mitrovici. Ova tačka uvrštena je u dnevni red skupštinske sednice na inicijativu premijera Kosova, Ise Mustafe, nakon najnovijih dešavanja na Severu Kosova, odnosno, jučerašnjeg rušenja betonskog zida koji je pre dva meseca sagrađen nedaleko od glavnog Ibarskog mosta. Pored ove, poslanici će, između ostalog, raspravljati i o zakonu o zdravstvenom osiguranju, takođe na predlog kosovskog premijera.\n"Pitanje razvoja događaja na severu je veoma zabrinjavajuće i ono što se dešava je manipulacija javnosti u pokušaju da se povrati suverenitet u severnom delu zemlje," kazao je poslanik Samoopredeljenja, Driton Čauši, koji je i potvrdio da će se u četvrtak raspravljati o Severnoj Mitrovici, prenosi Kosovaonline.\nOsim ove teme, poslanici kosovske skupštine raspravljaće i o ratifikaciji Sporazuma o osnivanju Fonda za Zapadni Balkan, kao i ratifikaciji Sporazuma za osnivanje Regionalne kancelarije za omladinsku saradnju Kosova, Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Makedonije i Srbije.\nSkupština Kosova će, kako prenose mediji u Prištini, osnovati i ad hok komisiju za izbor jednog člana Borda direktora RTK, jednog člana Sudskog saveta Kosova iz redova srpske zajednice, jednog člana Sudskog saveta Kosova iz redova drugih zajednica, kao i jednog člana Borda za žalbe medija.\nNa dnevnom redu biće ukupno 22 tačke o kojima će poslanici raspravljati.\nTema Severne Mitrovice uvrštena je na dnevni red nakon najnovijih dešavanja u vezi sa potpornim zidom, odnosno jučerašnjeg rušenja betonske konstrukcije koja je početkom decembra sagrađena uz objašnjenje da se radi o potpori za nivelaciju ulice Kralja Petra I, pre nego da ona bude pretvorena u pešačku zonu. Rušenju je prethodilo potpisivanje sporazuma, kasno u noći između petka i subote, u Prištini, između kosovskog ministra za životnu sredinu i prostorno planiranje, gradonačelnika Severne Mitrovice i zamenika kosovskog premijera, a potom i hitna sednica SO Severna Mitrovica na kojoj je jednoglasno usvojena odluka o "uređenju prostora oko glavnog gradskog mosta", kako je rušenje zida, predstavljeno sa srpske strane.\nUklanjaje zida pozdravili su najviši kosovski zvaničnici, a među prvima je to učinio upravo Mustafa, istakavši da su, kako je ocenio, "pobedile demokratske metode i vrednosti". Takođe, to su učinili i međunarodni predstavnici - Visoka predstavnica Evropske unije, Federika Mogerini, šefica Kancelarije EU u Prištini, Natalija Apostolova, koja je i prisustvovala rušenju zida, kao i ambasada SAD-a na Kosovu.