(Ne)uspeh u borbi protiv korupcije u Bosni i Hercegovini - BHMagazin\n(Ne)uspeh u borbi protiv korupcije u Bosni i Hercegovini\nNivo korupcije u jednoj državi odraz je stepena vladavine prava i pravne sigurnosti u istoj. Teško je zamisliti društvo bez korupcije, naročito jer je usko vezana za čovekove moralne osobine, ali nije u redu biti nemi posmatrač u društvu gde je korupcija postala način življenja.\nBosna i Hercegovina je podnela aplikaciju za članstvo u Evropsku uniju u februaru 2016. godine i samim tim opredelila se i za borbu protiv korupcije, a na tom putu mora savladati brojne prepreke. Evropska unija ima nultu stopu tolerancije u pogledu korupcije. Naime, članom 325. Ugovora o funkcionisanju Evropske unije zahteva se od Evropske komisije i država članica da „suzbijaju prevare i sva druga nezakonita delovanja koja utiču na finansijske interese Unije.“ U Konvenciji o zaštiti finansijskih interesa Evropske zajednice navodi se da se prevare koje utiču na rashode i prihode moraju u svakoj zemlji EU kazniti učinkovitim i odvraćajućim krivičnopravnim sankcijama.\nSvoju odlučnost u borbi protiv prevara i korupcije EU je pokazala osnivanjem Evropske kancelarije za borbu protiv prevara (OLAF) Odlukom iz 1999. godine, a trenutno preduzima korake i za osnivanje Kancelarije evropskog javnog tužioca. OLAF istražuje prevare povezane sa proračunom EU, korupciju i ozbiljne prekršaje unutar evropskih institucija, te izrađuje politiku borbe protiv prevara za Evropsku komisiju. Iako nije zakonski ovlašten da krivično goni prekršioce, on državama članicama i institucijama EU pomaže da uđu u trag nepravilnostima i istraže ih. Kao potpuno nezavisno telo OLAF može provoditi istrage u svim organizacijama i državama članicama EU, kao i u državama koje nisu članice EU, a u kojima se troše sredstva EU.\nProvodeći zajedničke istražne aktivnosti, istražni timovi Državne agencije za istrage i zaštitu Bosne i Hercegovine i OLAF-a uspostavili su blisku komunikaciju i saradnju.\nBosna i Hercegovnina je ratifikovala Građanskopravnu konvenciju protiv korupcije Veća Evrope u kojoj je korupcija definisana kao traženje, nuđenje, davanje ili primanje, posredno ili neposredno, mita ili bilo koje druge nezakonite koristi ili stavljanje toga u izgled, koje izopačuje propisano izvođenje neke dužnosti ili ponašanja koje se zahteva od primaoca mita, nezakonite koristi ili osobe kojoj se to stavlja u izgled.\nS obzirom na činjenicu da se borbi protiv korupcije daje pažnja već u ranoj fazi procesa pristupanja EU, Bosna i Hercegovina bi trebalo da pokaže odlučnost u preduzimanju konkretnih, sveobuhvatnih i održivih aktivnosti na suzbijanju koruptivne prakse. Iako je u BiH do sada implementirano nekoliko strateških dokumenata za borbu protiv korupcije na državnom, entitetskom, kantonalnom i nivou Brčko Distrikta BiH, u izveštajima o napretku BiH njeno angažovanje se ocenjuje tek kao “rana faza borbe protiv korupcije.”\nAgencija za borbu protiv korupcije, kao nezavisna i samostalna upravna organizacija na državnom nivou, izradila je Strategiju za borbu protiv korupcije 2015-2019. i Akcioni plan za njeno sprovođenje, čime je ustanovljen opšti okvir za sistemsku i sveobuhvatnu borbu protiv ove nezakonite delatnosti. Međuim, u BiH još uvek nije dovršen institucionalni okvir borbe protiv korupcije kao što je propisano Zakonom o Agenciji za borbu protiv korupcije i Strategijom. Federacija BiH je taj formalni deo posla obavila 2016. godine usvojivši Strategiju za borbu protiv korupcije 2016-2019. i Akcioni plan za njeno sprovođenje u skladu sa principma Strategije na državnom nivou, a iste godine je formiran i Antikorupcijski tim Vlade FBiH. S druge strane, Republika Srpska je još 2013. godine usvojila Strategiju za borbu protiv korupcije 2013-2017. i formirala Komisiju za njeno provođenje, ali glavni problem je njena neusklađenost sa Strategijom BiH. Na nivou Brčko Distrikta i kantona proces uspostavljanja tela za sprečavanje korupcije i kreiranja strateških antikorupcijskih dokumenata je u toku.\nStrategija je dobro pokrila problem korupcije ali njenim donošenjem on nije rešen, već je samo postavljen temelj na kome treba dosta toga izgraditi, a u prilog tome ide podatak da se prema “Indikatorima upravljanja” Svetske banke Bosna i Hercegovina nalazi ispod sredine lestvice od preko 200 zemalja pri čemu nije zabeležen napredak poslednjih godina. Prema tome, deklarativna politička posvećenost ovom pitanju nije od pomoći u preobražaju BiH iz države forme u državu sadržine. S obzirom na kompleksnost problema teško je obuhvatiti sve segmente korupcije koja zadire u sve pore društvenih odnosa, te će u nastavku biti akcentovani samo pojedini segmenti.\nNajveći saveznik u borbi protiv korupcije jeste transparentnost, naročito u pogledu upravljanja javnim prihodima i javnim rashodima. Sama Strategija zahteva povećanje transparentnosti zakonodavne procedure i javnih rasprava. Zakonodavna tela značajan broj zakona usvajaju po hitnom postupku što je veoma pogubno kada se radi o zakonskim propisima koji imaju širok društveni značaj. Čak i u slučajevima kada se organizuje javna rasprava dostavljeni amandmani ili predlozi retko se uzimaju u obzir. Zainteresovani akteri javnih rasprava se ne obavštavaju o tome kakav je stav zauzet po pitanju njihovih sugestija iznetih u javnoj raspravi, niti dobiju obrazloženje odbijenog predloga. Civilno društvo, koje bi trebalo da bude ključni partner vlasti u kreiranju javnih politika, se ignoriše ili mu se, u najboljem slučaju, daje mali prostor.\nNivo transparentnosti je upitan i u pogledu finansiranja političkih stranaka, gde pravila o donacijama i izveštajima o troškovima aktivnosti stranaka nisu uskladjeni sa međunarodnim standardima, dok su kapaciteti kontrolnih tela ograničeni. Prostor za manipulisanje postoji kod gotovinskog doniranja sredstava, s tim da Centralna izborna komisija nema mogućnosti ni da nadzire troškove političkih stranaka izvan izbornih kampanja. Zakonom o finansiranju političkih stranaka iz 2012. godine nije bila predviđena sankcija za slučaj da političke stranke ne vode evidencije o prihodima i rashodima, osim članarina i priloga fizičkih i pravnih lica. Zakonom o izmenama i dopunama zakona o finansiranju političkih stranaka (“Službeni glasnik” BiH broj 41/16) taj nedostatak je otklonjen predviđanjema novčane kazne.\nMehanizam za borbu protiv korupcije predviđen je i Izbornim zakonom BiH gde se precizira da je svaki kandidat za izbornu funkciju dužan da podnese izjavu o svom ukupnom imovinskom stanju Centralnoj izbornoj komisiji. Iako je prijavljivanje imovine zakonska obaveza i javna informacija, istraživanja Centra za istraživačko novinarstvo (CIN) pokazala su da kandidati ne prijavljuju svu svoju imovinu. Pored toga, Izbornim zakonom nije predviđena sankcija ukoliko prijavljeni podaci nisu tacni. Novčane kazne su predviđene samo u slučaju da kandidat na početku ili na kraju mandata uopšte ne ispuni i preda potpisan obrazac o imovinskom stanju. Postoji inicijativa Transparency Interanational-a da se novim Zakonom o sukobu interesa predvidi da Agencija za borbu protiv korupcije ili neko drugo nezavisno telo bude nadležno za vođenje registra imovinskih kartona, njihovo objavljivanje i kontrolisanje podataka uz tačno propisanu procedure i kazne. Ostaje nam da vidimo da li će ovog puta postojati politička volja.\nKada je reč o prijavljivanju korupcije, broj prijavljenih slučajeva zavisi od uverenja podnosioca da će institucije postupiti po prijavi i da po njega neće biti negativnih posledica zbog prijavljivanja. Zakon o zaštiti osoba koje prijavljuju korupciju u institucijama BiH donet je 2013. godine, a nadzor nad provođenjem istog obavljaju Upravna inspekcija Ministarstva pravde BiH i Agencija za borbu protiv korupcije, svako iz svoje nadležnosti. Primarni zadatak za uspešno provođenje ovog zakona jeste edukacija državnih službenika. Verovatnoća otkrivanja i procesuiranja korupcije je veoma niska, a kada na to dodamo nedelotvornu kaznenu politiku, ova nezakonita aktivnost postaje krajnje isplativa. Analiza Balkanske istraživačke mreže pokazuje da je najčešća krivična sankcija koja se izriče u predmetima korupcije uslovna osuda, pri čemu se široko primenjuju ovlaštenja sudova za ublažavanje kazne. Većina izrečenih kazni je blizu ili tek nešto veća od zakonskog minimuma. Obeshrabrujuće je i neprovođenje postupka za oduzimanje imovinske koristi. Treba imati u vidu da bi upravo oduzimanjem ostvarene materijalne koristi bio otklonjen glavni motiv za korupciju. Često možemo čuti kako je potrebno predvideti strože kazne, ali ne smemo zaboraviti da je izvesnost primene krivične sankcije delotvornija od visine zaprećene kazne, a izvesnost je upravo ono što nam nedostaje.\nMoralna osuda i neprihvatanje korupcije, kako na kolektivnom tako i na individualnom planu, predstavlja najučinkovitije sredstvo za njeno suzbijanje koje istovremeno zahteva najmanja institucionalna ulaganja ali s druge strane zahteva najviše vremena. Sudeći po istraživanjima, građani BiH osuđuju korupciju ali nisu spremni prijaviti je. Njene posledice se osećaju u svim segmentima jednog društva. Korupcija donosi korist samo neposrednim učiniocima u ovim nezakonitim radnjama dok svi drugi zbog toga trpe štetu. To bi trebalo da predstavlja motiv građanima da se uključe u borbu protiv korupcije. Bez napretka u borbi protiv korupcije nije moguće ostvariti napredak ni u ekonomskoj sferi, privlačenju investitora ili reformi uprave ili pravosuđa.\n Uzmimo za primer otvaranje stečaja nad Bobar bankom koji je dokaz cvetanja korupcije i kriminala. Više od 130 miliona KM javnih preduzeća i ostalih javnih institucija i lokalnih zajednica koje su političkim pritiscima bile primorane da novac drže na računima Bobar banke je propalo, dok su pojedinci stekli nezakonitu imovinsku korist u iznosu od približno 125 miliona KM.\nAutorica: Milkica Mihojlić, studentica, Pravni fakultet Univerziteta u Istočnom Sarajevu za Inicijativu za monitoring evropskih integracija\nViše iz kategorije: « Šta ako se Republika Srpska otcijepi? Danas temperatura i do 41 stepen »


uto, 9. februar 2021\nU utorak, 9. februara 2021. u 19:00h u Domu omladine Beograda//Tribinska sala - Centar za jugoslovenske studije i Dom omladine Beograda nastavljaju u 2021. tribinski program novim ciklusom predavanja i tribina pod nazivom “Jugoslavija danas: Zamišljena budućnost i (ne)ostvarena prošlost”. Jugoslavija je i danas za mnoge više od geografskog pojma i istorijske činjenice, ona je ideja (makar i utopijska), koncept, prostor mišljenja jednog novog i drugačijeg sveta a njeno nasleđe i dalje snažno utiče na živote ljudi sa ovog prostora. Želja nam je da pokrenemo dijalog i publiku podstaknemo da se zamisli nad potencijalima jugoslovenskog iskustva i nad pitanjem kako prošlost, kroz jednom već stečene vrednosti, ugraditi u temelje zahteva za „normalnu” budućnost kao alternativi društvenim i političkim praksama “zaglavljene” sadašnjosti.\nNovi ciklus otvaramo pričom o modi i Bernatu Klajnu, srpsko-škotskom tekstilnom i modnom dizajneru. Rođen 6. novembra 1922. godine u Senti, Bernat Klajn danas je opšte mesto istorije zapadne mode, smatran ocem škotske tekstilne i modne industrije. Uprkos ovakvom pozicioniranju Klajna u kanon istorije zapadne mode, jugoslovenska i srpska istorija mode još uvek nisu prepoznale dizajnera kao relevantnog za interpretaciju, promociju i muzealizaciju domaćeg modnog nasleđa ili njegovu komunikaciju i kontekstualizaciju u okviru zapadne, prevashodno francuske i britanske mode druge polovine 20. veka. Iako se Aleksandar Joksimović kanonizuje kao sinonim za jugoslovensku i srpsku modu, Bernat Klajn je, uprkos svom „zapadnom“ opusu, na izvestan način komunicirao i sa jugoslovenskim modnim kodom. Vodeći se tezom istoričarke mode Amande Halaj da „moda nije izolovano ostrvo, već odgovor“ predavanje „Bernat Klajn, kra(l)j jugoslovenske mode“ istoričara mode i kustosa mode Stefana Žarića nastoji da restruktuira kanon jugoslovenske i srpske mode, pozicionirajući Klajna u isti. Kao ekskluzivitet, Stefan će domaćoj publici predstaviti i jednu od modnih kreacija Bernata Klajna iz lične kolekcije, što jedno predstavlja i prvu prezentaciju Klajnovog dizajna u Srbiji.


HariHolkeri - šef UNMIK-a\n(UN, Helsingin Sanomat, Reuters, AP) Generalni sekretar UN Kofi Anan imenovao je 25. jula 2003. bivšeg finskog premijera Harija Holkerija za svog novog specijalnog predstavnika i šefa UNMIK-a. Holkeri je na toj funkciji nasledio Nemca Mihaela Štajnera, koji je bio treći po redu šef civilne misije UN od kako je ona pokrenuta 1999. godine. Štajnerovi prethodnici bili su Danac Hans Hakerup i Francuz Bernar Kušner. Holkeri je rođen 6. januara 1937. godine u Toijali, u Finskoj. Magistrirao je političke nauke na Univerzitetu u Helsinkiju. Poseduje čin rezervnog majora finske vojske. Holkeri je svoju političku karijeru započeo 1965. kao sekretar Konzervativne (Nacionalne koalicije) Partije. Izabran je za predsednika stranke 1971. godine i tu funkciju obavljao do 1979. Bio je i poslanik u parlamentu od 1970. do 1978. godine. Holkeri se dva puta kandidovao za predsednika Finske -- 1982. i 1988. -- oba puta kao protivkandidat Maunu Koivistu, bliskom prijatelju i kolegi iz Finske banke. Holkeri je bio član Odbora guvernera od 1978. do 1997. i predsednik gradske skupštine Helsinkija od 1981. do 1987. godine. Od 1987. do 1991. Holkeri je bio premijer Finske, na čelu koalicije njegove partije sa Socijaldemokratama. Predsednik je upravnog odbora Finera, finske nacionalne aviokompanije, a član je i odbora raznih finskih preduzeća i organizacija. Holkeri je bio aktivan i na međunarodnoj sceni. Bio je član finske delegacije pri Generalnoj skupštini UN od 1963. do 1965. godine, član Nordijskog saveta od 1975. do 1978. i potpredsednik (1974-1975.) i predsednik (1976.) parlamentarne grupe Evropske asocijacije slobodne trgovine. Holkeri je bio jedan od trojice nezavisnih predsednika višepartijskih pregovora sazvanih radi okončanja sukoba u Severnoj Irskoj. Od 1995. do 1998. godine, bio je član Međunarodnog tela, grupe formirane od strane Velike Britanije i Irske, radi prikupljanja ilegalnog oružja u Severnoj Irskoj. U septembru 2000. godine, Holkeri je bio izabran za predsednika 55-te sednice Generalne skupštine UN. Iako nema nikakvog iskustva u vezi sa Balkanom, Holkeri je od desetak kandidata izabran za šefa UNMIK-a. Taj politički veteran sa reputacijom veštog posrednika i pregovarača bio je prihvatljiv svim stranama. Savet Bezbednosti UN potvrdio je njegovo imenovanje za četvrtog po redu šefa UNMIK-a 28. jula 2003. Holkeri je izjavio da je to imenovanje "verovatno najteži zadatak" u njegovom životu, dodavši da "sama činjenica da je zadatak težak nije mogla da bude razlog da se on odbije". "Situacija na Kosovu i dalje je teška, uprkos izvesnog boljitka za svo vreme prisustva UN," rekao je Holkeri, izrazivši nadu da će pregovori sa Beogradom početi što je pre moguće, po mogućstvu posle letnjih odmora. Holkerijev prioritet biće da dovrši transfer ovlašćenja na lokalne institucije. "Moja misija je da sebe učinim nepotrebnim što je brže moguće. Kada bih to postigao, mogao bih da kažem da sam bio uspešan." Holkeri je oženjen i ima dvoje dece. Ko je ko


Privatnost korisnika sajta BusinessAcademy\nPosetioci sajta koji se prijave na liste za primanje obaveštenja mogu da budu sigurni da se njihovi podaci čuvaju na sigurnom. Posetioci koji ostave svoju elektronsku adresu pri kontaktu sa BusinessAcademy uvek će biti pitani za dozvolu u slučaju da želimo da objavimo njihovu adresu ili poruku na našem sajtu. Elektronske adrese onih koji nam pišu neće biti objavljene, osim ako nam korisnik to lično ne dozvoli.\nPri tom, poseta korisnika je anonimna, osim ako nam korisnik lično ne da svoje podatke kao što su: ime, adresa elektronske pošte, itd... ili dok se lično ne prijavi na deo sajta namenjen za pregled studenstog servisa. Naime, www.biznis-akademija.com ne koristi nijedan od programa koji mogu nasilno, bez saglasnosti korisnika, da pročitaju lične podatke sa korisnikovog računara.\nUpotreba kolačića (cookies) na sajtu BusinessAcademy\nRadi zaštite korisnika sajta www.biznis-akademija.com, zadržavamo pravo da svaku zloupotrebu sajta www.biznis-akademija.com istražimo, prijavimo i pokrenemo pravne akcije u onolikoj meri koliko je to maksimalno zakonski dozvoljeno.


Špijunski rat trese Balkan: Da li je u pozadini strah od posete godine | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tŠpijunski rat trese Balkan: Da li je u pozadini strah od posete godine\nMilorad Dodik i Vladimir Putin – foto: AP Alexei Nikolsky / Sputnik, Kremlin Pool\n„Ivanić je juče tražio da mu ja pokažem papire. Pokazao mu je Vučić operativne naloge izdate u Sarajevu za prisluškivanje predsednika Srbije i mene, i tada mu je rekao da to rade njegovi ljudi“, naveo je Dodik.\nPrema njegovim rečima, Obaveštajna agencija BiH je neprijateljska organizacija uperena protiv Srba, kojoj „legitimitet daju ljudi Mladena Ivanića“.\nBivši operativac jugoslovenske službe bezbednosti Božidar Spasić kaže za Sputnjik da nije tajna da službe Federacije prisluškuju srpske političare koristeći tehniku NATO struktura koje su stacionirane u Bosni ili okruženju. Uglavnom se radi o američkoj službi, zatim engleskoj, ali i turskoj operativi koja je u funkciji politike Bakira Izetbegovića, a kada govorimo o konkretnom slučaju prisluškivanja Dodika i Vučića, ovde se radi o takozvanim presretnutim razgovorima, kaže Spasić.\n„Ne prisluškuje nijedna služba predsednika Vučića, s obzirom na to da je reč o zaštićenoj ličnosti, čoveku koji zna kako da se zaštiti. Reč je o razgovorima sa specijalnih telefonskih linija Banjaluka—Beograd, taj presretnuti razgovor koristi njihova služba bezbednosti da napravi neke analize. Takođe, daje te materijale službama kojima će koristiti, recimo američkoj, engleskoj ili turskoj službi, a moguće i nekim drugim u okruženju“, kaže Spasić.\n„Ovde nije bitno da li su prisluškivali Srbi ili muslimani. Ako javno govorite da vas neko prisluškuje, a Dodik o tome priča već godinu dana, a sada i premijerka Cvijanović, a Vučić je pokazao papire i naloge, možete zamisliti ozbiljnost tih informacija i razgovora. Mislim da su ovo sitne obaveštajne igre, mali kontraobaveštajni rat na Balkanu“, tvrdi naš sagovornik.\nOn dodaje da je cilj ove permanentne akcije da se oslabi vlast u Banjaluci, a posebno da se spreči izbor predsednika Dodika na mesto člana Predsedništva BiH, umesto Mladena Ivanića. Očigledno se i sa Ivanićem vodi jedan mali rat, jer bi on po svoj prilici želeo još jedan mandat, ali to najmanje brine službe bezbednosti BiH, kaže Spasić.\n„Njima je izuzetno interesantna Dodikova najava da bi ruski predsednik Vladimir Putin tokom naredne posete Srbiji mogao da svrati i u Banjaluku, da otvori Kulturni centar koji se tamo s radošću oprema. Ovo znači da su se federalne službe uplašile, jer bi došlo do svojevrsnog objedinjavanja srpskog naroda. Kada bi Putin došao u Banjaluku, imali biste pola miliona ljudi na ulicama, što bi Federaciji škodilo, ne samo u propagandnom, već i u smislu definitivnog objedinjavanja potpuno razjedinjenog naroda po političkim opcijama u Republici Srpskoj“, tvrdi ovaj bezbednosni analitičar.\n„Ako otkrijete da vas neko prisluškuje, sa kvalitetnom službom možete parirati ili ih onemogućiti tehničkim sredstvima. Možete i onome ko prisluškuje plasirati dezinformacije i na taj način ga dovesti u potpunu zabunu“, kaže Spasić na kraju razgovora za Sputnjik.\nAleksandar VučićBalkanBanjalukaBožidar SpasićMilorad DodikSrpskaVladimir Putin


7.000 vojnika protestuje zbog reforme penzija u Briselu - Penzin\nPočetna Magazin Godine 7.000 vojnika protestuje zbog reforme penzija u Briselu\nIzmeđu pet i sedam hiljada zaposlenih u vojsci učestvovalo je na velikom protestnom maršu 15. novembra 2016. godine u Briselu, Belgija, buneći se protiv produženja starosne granice za penziju.\nBelgijska vlada je tačno mesec dana ranije odlučila da poveća starosnu granicu za odlazak vojnih lica u penziju sa 56 na 63 godine, i to već od 2017. godine. Pored toga, uvedene su i promene koje uslovljavaju minimalni vojni staž kao uslov za vojnu penziju.\nS obzirom da belgijski ustav zabranjuje štrajk vojnika, ali dozvoljava im učešće u demonstracijama tokom praznika, oni su iskoristili kraljev rođendan u utorak 15. novembra, da iskažu svoje nezadovoljstvo.\n(Uzgred, nije li zabavno čuti kako nacija slavi rođendan suverena u 21. veku, u sred priče o demokratiji, ravnopravnosti, novom svetu i novim vrednostima. A mislili smo da je Titov rođendan bio poslednji te vrste u Evropi. Kad ono – u “prestonici” Evropske unije, jedan čovek ima svoj praznik samo zato što je uspeo da se rodi na taj dan!)\nSindikati vojnika napominju i sve teži položaj vojnika od kada je država u stalnom strahu od terorističkih napada. Oni ukazuju na porast broja ostavki i razvoda vojnih lica zbog sve većeg opterećenja na poslu od aprila 2016. godine nakon velikih terorističkih napada u Parizu.\nViše slika sa protesta možete pogledati ovde.\nPrema sajtu France24, vlasti su rekle da je na protestu bilo oko 8,5 hiljada ljudi koji su ušli u sukob sa policijom koja ih je terala suzavcem i vodenim topovima.\nTehnologija vraća vid slepima - bioničko oko i prenos slike sa kamere direktno u mozak


Stamatović negira: "Ne planiram da pređem u SNS, niti je bilo razgovora" - Radio Luna\nPočetna Srbija i region Stamatović negira: "Ne planiram da pređem u SNS, niti je bilo razgovora"\nPredsednik opštine Čajetina i lider Zdrave Srbije Milan Stamatović negirao je navode da će preći u Srpsku naprednu stranku.\n“Ne planiram da pređem u Srpsku naprednu stranku, stoga mogu da kažem nisu tačni navodi da će se to dogoditi”, izjavio je on.\nDodao je da “ne bi da komentariše proizvoljne izjave” i da su odnosi Zdrave Srbije i SNS korektni.\n“Ne planiram da pređem u SNS, niti je bilo razgovora koji bi vodili u tom pravcu. Što se tiče našeg odnosa sa njima – ranije je bilo pritisaka, ali za sad su korektni prema nama i nema problema”, jasan je bio lider Zdrave Srbije.\nTakođe, prema njegovim rečima, on nema direktnu komunikaciju sa Vučićem.\n“Ni ranije nije bilo direktne komunikacije sa njim, već je sve išlo preko kabineta. Ja sam ranije rekao i ponavljam stav da bi on trebalo da predsedava dijalogom vlasti i opozicije, jer ima legitimitet za razliku od drugih”, zaključio je on za portal Nova.rs.\nPodsetimo, član Glavnog odbora Srpske napredne stranke Bratislav Bata Jugović izjavio je da očekuje da će i lider Zdrave Srbije Milan Stamatović pristupiti Srpskoj naprednoj stranci i biti u njenom Predsedništvu.\n“Mislim da Šapić nije jedini lider jedne stranke koja će kolektivno da pristupi SNS. Radio sam anketu u Čajetini i prilikom anketiranja građana Čajetine koji zdušno daju podršku Milanu Stamatoviću, predsedniku opštine i Zdrave Srbije, ogromna većina njih se izjasnila da više žele da vide Stamatovića u Predsedništvu Srpske napredne stranke nego da on ima svoju stranku“, rekao je on tom prilikom.


Deklaracija OGP – OGP\nDeklaracija Partnerstva za otvorenu upravu\nKao članice Partnerstva za otvorenu upravu koje se zalažu za načela sadržana u Opštoj Deklaraciji o ljudskim pravima, Konvenciji Ujedinjenih nacija protiv korupcije i drugim relevantnim međunarodnim instrumentima vezanim za ljudska prava i dobro upravljanje:\nZnamo da ljudi širom svijeta zahtijevaju više otvorenosti u organima javne uprave. Oni zahtijevaju veće učešće građana u javnim poslovima i traže načine kako bi njihove vlade bile transparentnije, responzivnije, odgovornije i efikasnije.\nSvjesni smo da su zemlje u različitim fazama napora za promovisanje otvorenosti uprave, te da svako od nas slijedi pristup koji je u skladu s našim nacionalnim prioritetima, okolnostima i težnjama naših građana.\nPrihvatamo odgovornost da iskoristimo ovaj istorijski trenutak kako bismo jačali svoju predanost promovisanju transparentnosti, borbi protiv korupcije, osnaživanju građana i korišćenju moći novih tehnologija kako bi uprava bila efikasnija i odgovornija.\nZalažemo se za vrijednost otvorenosti u saradnji s građanima zarad poboljšanja usluga, upravljanja javnim resursima, promovisanja inovacija i stvaranja sigurnijih zajednica. Prihvatamo načela transparentnosti i otvorene uprave s ciljem postizanja prosperiteta, blagostanja i ljudskog dostojanstva u našim zemljama i u sve povezanijem svijetu.\nZajedno, izražavamo opredijeljenost za:\nPovećanje dostupnosti podataka o aktivnostima uprave: Vlade skupljaju i skladište podatke u korist građana i stoga oni imaju pravo da traže informacije o njihovim aktivnostima. Obavezujemo se na promovisanje boljeg pristupa podacima i objavljivanje informacija o aktivnostima državnih organa na svim nivoima. Obavezujemo se da ćemo povećati napore za sistemsko prikupljanje i objavljivanje podataka o budžetskim troškovima i obavljanju poslova najvažnijih javnih usluga i aktivnosti. Obavezujemo se na proaktivno i pravovremeno pružanje informacija od opšteg značaja, uključujući neobrađene podatke, u oblicima koje javnost može lako pronaći, razumjeti i koristiti, i u oblicima koji olakšavaju njihovo ponovno korištenje. Obavezujemo se na pružanje pristupa djelotvornim pravnim lijekovima kada su podatak ili odgovarajuća evidencija nepropisno uskraćeni. Prepoznajemo važnost otvorenih standarda za bolji pristup javnim podacima civilnom društvu, kao i za olakšavanje interoperabilnosti informacionihsistema Vlade.\nPodrška učešću javnosti:Cijenimo javno učešće svih građana, ravnopravno i bez diskriminacije, u procesima donošenja odluka i oblikovanja politika. Javni angažman, uključujući punopravno učešće žena, povećava efikasnost organa javne uprave koja imaju korist od znanja, ideja i sposobnosti ljudi da osiguraju nadzor. Obvezujemo se na transparentnije oblikovanje politika i donošenje odluka, stvaranjem i korišćenjem kanala za prikupljanje povratnih informacija i produbljivanjem učešća javnosti u razvoju, praćenju i vrednovanju aktivnosti Vlade. Obavezujemo se na zaštitu sposobnosti neprofitnih organizacija i organizacija civilnog društva da djeluju u skladu s našim opredjeljenjima za slobodu izražavanja, udruživanja i mišljenja. Obavezujemo se na stvaranje mehanizama za omogućavanje bolje saradnje između Vlade i organizacija civilnog društva, kao i poslovnog sektora.\nSprovođenje najviših standarda profesionalnog integriteta u svim segmentima javne uprave: Odgovorna vlast zahtijeva visoke etičke standarde i pravila ponašanja državnih službenika/ca. Obavezujemo se da ćemo imati snažne antikorupcijske politike, mehanizme i prakse koje osiguravaju transparentnost u upravljanju javnim finansijama i nabavkama, te jačanje vladavine prava. Obavezujemo se na održavanje ili uspostavljanje pravnog okvira kako bismo podatke o prihodima i imovini visokorukovodnog kadra učinili javnima. Obavezujemo se na donošenje i sprovođenje pravila za zaštitu zviždača. Obavezujemo se na dostupnost podataka o aktivnostima i efikasnosti mjera borbe protiv korupcije i rada izvršnih tijela, kao i postupaka za pribjegavanje takvim tijelima, poštujući povjerljivost određenih informacija za sprovođenje zakona. Obavezujemo se na jačanje borbe protiv mita i drugih oblika korupcije u javnom i privatnom sektoru, kao i na razmjenu znanja i informacija.\nPovećanje pristupa novim tehnologijama u svrhu otvorenosti i odgovornosti: Nove tehnologije nude i nove mogućnosti za razmjenu informacija, učešće javnosti i saradnju. Namjeravamo iskoristiti nove tehnologije kako bismo učinili da više podataka postane javno, na način koji omogućuje ljudima da razumiju što Vlada radi i da mogu uticati na njene odluke. Obavezujemo se na razvoj pristupačnih i sigurnih internetskih prostora kao platformi za pružanje usluga, angažovanje građana, te razmjenu informacija i ideja. Svjesni smo da je pravedan i svima dostupan pristup tehnologiji izazov i obavezujemo se da ćemo tražiti veću internetsku i mobilnu povezanost, kao i težiti prepoznavanju i promovisanju korišćenja alternativnih mehanizama u angažmanu građana. Obavezujemo se na angažovanje civilnog društva i poslovne zajednice radi uočavanja efikasne prakse i inovativnih pristupa za upotrebu novih tehnologija, a u svrhu osnaživanja ljudi i promociju transparentnosti Vlade. Takođe, svjesni smo da bolji pristup tehnologiji podrazumijeva podsticanje Vlade i građana da je upotrebljavaju. Obavezujemo se na podršku i razvoj upotrebe tehnoloških inovacija državnih službenika i građana pod istim uslovima. Takođe, razumijemo da je tehnologija dopuna, a ne zamjena za jasnu, upotrebljivu i korisnu informaciju.\nSvjesni smo da je otvorena Vlada proces koji zahtijeva stalan angažman. Obavezujemo se na javno izvještavanje o aktivnostima preduzetim za ostvarenje tih načela, savjetovanje s javnošću o njihovom sprovođenju i modernizovanje naših obaveza u svjetlu novih izazova i mogućnosti.\nObavezujemo se da ćemo biti primjer i doprinijeti unapređenju otvorene Vlade u drugim zemljama dijeleći najbolje prakse i znanja i dobrovoljno ispunjavajući obaveze izražene u ovoj Deklaraciji. Naš je cilj podsticati inovacije i brz napredak, a ne određivati standarde kao preduslove za saradnju, pomoć ili rangiranje zemalja. Ističemo važnost promovisanja otvorenosti i sveobuhvatnog pristupa, te dostupnosti tehničke pomoći za podršku izgradnji kapaciteta i institucija.\nObavezujemo se da ćemo usvojiti ova načela u svojem međunarodnom angažmanu i podsticati globalnu kulturu otvorene Vlade, koja osnažuje građane i promoviše ideale otvorene Vlade 21.vijeka.


Sutra u Beogradu 4. PROTEST protiv nasilja | Besermenji Igor\nSutra u Beogradu 4. PROTEST protiv nasilja\nNovi, četvrti po redu protest protiv nasilja u društvu biće održan u subotu, 29. decembra, na Platou ispred Filozofskog fakulteta u Beogradu, a trebalo bi da počne u 18 časova, najavili su organizatori.\nOvog puta, govoriće glumac Branislav Trifunović, novinar Srđan Škoro i predsednik Mesne zajednice Rakita Desimir Stojanov.\nNa proteklom protestu, održanom 22.decembra, prema nekim procenama, učestvovalo je oko 35 hiljada građana, a očekuje se da bi taj broj sutra mogao biti i veći. Pored toga, nedavno su se u medijima pojavile informacije i o tome da se slični protesti uskoro očekuju i u Novom Sadu i ostatku Vojvodine.\nPodsetimo, protesti su inicijalno nastali kao odgovor na porast sveopšteg nasilja u društvu, dok je konkretan povod bio fizički napad maskiranih siledžija na jednog od lidera opozicije, Borka Stefanovića, koji se dogodio krajem novembra.


Dizajneri oživeli malo pusto selo velikim portretima - 42 magazin\nDizajnerski kolektiv Sardarch postavio je ogromne portrete na ruinirane fasade jednog malog opustelog sela na Sardiniji kako bi podigao svest o depopulaciji\nOronule fasade, puste ulice, razbijena prozorska stakla, katanci na vratima praznih kuća slika je mnogih napuštenih mesta, gradova ili sela, širom sveta. Takva je slika jednog sela u okrugu jezera Omodeo na Sardiniji u Italiji, a tu su sliku pod svoje uzeli dizajneri i izmenili je veoma zanimljivom intervencijom – sa ciljem da probude svest ljudi o depopulaciji.\nPrethodno pusti prostori oživeli su portretima ljudi iz istog okruga koji odražavaju istoriju i iskustva seljana\nInterdisciplinarni dizajnerski kolektiv Sardarch specijalizovan je za urbanu transformaciju komšiluka ili susedstva, a radi tako što predlaže različite strategije uz aktivno učešće cele zajednice i profesionalaca iz različitih oblasti. U svom najnovijem javnom umetničkom projektu, koji realizuje zajedno sa mrežom Desislab Elisava / Desis, Sardarch je pokrenuo SPOP (spopolamento – depopulacija), otvorenu platformu građanske saradnje za redizajniranje napuštenih i praznih sela u okrugu jezera Omodeo.\nOvaj projekat Sardarcha otvara diskusiju povodom depopulacije Sardinije, a prvi korak dizajnera bilo je postavljanje ogromnih transparenata sa portretima najrazličitijih likova koje su pronašli u osam okolnih sela jezera Omodeo. Prethodno pusti prostori sada su oživeli jer su portreti ljudi mestu udahnuli ekspresiju i karakter budući da odražavaju istoriju i iskustva seljana iz tog okruga.\nDizajneri su zanimljivom intervencijom vratili život u selo duhova i poslali snažnu poruku\nIzmeđu ostalog, Sardinija se suočava sa najvećom stopom neplodnosti u Italiji. Projekat Sardarch uključuje zajednicu ljudi Sardinije i ljude iz svih disciplina u nastojanju da se probudi svest o problemu depopulacije koja uzima maha.


Fejsbuk uvodi opciju prevencije samoubistva | Luftika\nFejsbuk uvodi nove opcije koje će korisnicima omogućiti da prijave osobu za koju sumnjaju da bi mogla da izvrši samoubistvo tokom prenosa video-sadržaja uživo putem te društvene mreže. Fejsbuk je saopštio da je kao mreža u „jedinstvenoj poziciji“ da poveže korisnike koji imaju psihičke probleme sa ljudima koji mogu da im pruže podršku.\nDa bi kompanija ostvarila taj cilj, ljudi koji gledaju prenos uživo nekog sadržaja moći će da prijave taj video-klip kako bi Fejsbuk momentalno kontaktirao hitne službe ako je osoba u velikoj opasnosti. Osobi koja emituje takav sadržaj u tom slučaju će na ekranu telefona iskočiti više opcija, kako bi mogla da pozove nekog bliskog ili telefonsku službu za pomoć i podršku.\nČetrnaestogodišnja devojčica sa Floride uživo je prenosila svoje samoubistvo na Fejsbuku prošlog meseca, nekoliko sati pošto je na toj mreži napisala da ne želi više da živi i dodala tri tužna smajlija. Najmanje tri osobe su prošlog meseca uživo emitovale svoje samoubistvo na Fejsbuku koji neke opcije za prevenciju samoubistva ima duže od decenije, prenosi RTS.\nVraća se omiljeni telefon\nOznakefejsbuk fejsbuk uzivo prevencija samoubistva samoubistvo na fejsbuku\nFejsbuk ima novu funkciju koja može mnogo toga da vam otkrije


Evo kako je dirigent Simfonijskog orkestra razbio stereotip o našem narodu kao "nekulturnom" i "primitivnom" – Pokreni\nEvo kako je dirigent Simfonijskog orkestra razbio stereotip o našem narodu kao „nekulturnom“ i „primitivnom“\nAutor: Redakcija / 20.08.2021.\nSimfonijski orkestar u Guči – Nastup Simfonijskog orkestra i Hora RTS nije bio eksperiment, već se bazirao na petnaestak godina ”opipavanja pulsa” i razbijanja nametnutog stereotipa o našem narodu kao ”nekulturnom” i ”primitivnom”, sposobnom da prepozna samo talog sa dna kulturne šolje. – kaže Bojan Suđić, poznati dirigent.\nFoto: RTS, dirigent Bojan Suđić\nNastupi pred desetinama hiljada ljudi u Beogradu, ali i u čitavoj Srbiji i okruženju, pokazali su koliko su ti stereotipi lažni i zlonamerni, te da u našem narodu postoji jednaka potreba i prijemčivost za kvalitetnim kulturnim sadržajima kao i u znatno razvijenijim i ”kulturnijim” zemljama.\nU našem narodu postoji jednaka potreba i prijemčivost za kvalitetnim kulturnim sadržajima kao i u znatno razvijenijim i ”kulturnijim” zemljama.\nJer, Guča je Srbija, i u njoj žive i na Sabor dolaze isti ljudi kao i u drugim gradovima Srbije i okruženja. Pitanje je samo kakav se sadržaj nudi i koje su namere, čime se kreira i ponašanje publike – kaže u razgovoru za Danas dirigent Bojan Suđić povodom koncerta Simfonijskog orkestra i Hora RTS na 60. Saboru trubača u Guči.\nKoncert je najavljen kao “Novo na Saboru”. Da li je ovo prvi nastup beogradskih “simfoničara” na ovakvoj manifestaciji i kako ste se našli na programu Sabora trubača u Guči na kome su do sada muzičari klasičari uglavnom bili svečani gosti i podizali saborsku zastavu na otvaranju?\nOrganizacioni odbor je želeo da se kompletna manifestacija što više vrati inicijalnoj ideji i izgledu Sabora sa početaka, stavljajući akcenat na muzički i umetnički aspekt, bitno potiskujući sve komercijalne i ”vašarske” elemente koji su Guču gušili decenijama. Drago mi je da je Odbor ocenio da upravo prvi nastup Simfonijskog orkestra i Hora RTS u Guči treba da predstavlja očiti iskorak ka novom i kvalitetnijem Saboru, koji bi se tim pravcem i dalje kretao i razvijao\nOvakav hrabar i odlučan stav mogu samo da pozdravim, smatrajući ga dalekosežnim po našu kulturu i unutarkulturni dijalog i razumevanje u narodu kome su se do skora nametale samo podele po svim šavovima, prirodnim, ali i onim kreiranim. Čini mi se licemernim da ”klasičari” sa nedodirljivih akademskih visina dižu zastavu i ocenjuju trubače u Guči, a da pri tom niti oni razumeju Guču, niti Guča razume i prepoznaje njih.\nDa li je to samo utisak sa TV prenosa koncerta prošle subote da je publici, ipak, bilo bliži drugi – “etno” deo programa, iako su u prvom delu bili popularna “klasika” i filmska muzika?\nSasvim očekivano, kao i u svim drugim prilikama. Muzika koja dublje živi u narodu i doživljava se kao ”svoja”, uvek zbog prepoznatljivosti izaziva i burniji odgovor publike. I tako je u čitavom svetu, od Austrije i Italije do Meksika i Kine. Pitanje je samo kakva je muzika kodifikovana kao deo kolektivnog kulturnog obrasca.\nNegde je to Johan Štraus i valcer, negde – kolo, koje je još i Gotovac davno simfonizovao i koje se izvodi po svetu. Naš hendikep leži u malom broju umetničkih kompozicija u nacionalnom stilu, zbog istorijskih prilika, što donekle ispravljamo novim aranžmanima, do nekog većeg zamaha. Interesantno je da se i u svetu sve više ”klasičnih” kompozitora ponovo okreće prepoznatljivim motivima iz naroda.\nŠta je Vama kao dirigentu bio najveći izazov na koncertu u Guči?\nPostavljanje pravilne percepcije, kod mene i mojih kolega – da blizina roštilja i zvukova iz luna-parka ne određuje naš umetnički nivo, već obrnuto – da smo mi ti koji šire kulturu željnoj publici i van postojećih muzičkih hramova, u koje, nažalost, sve manje idu oni koji sebe smatraju društvenom i kulturnom elitom.\nFoto: Simfonijski orkestar i Hor RTS\nKakvi su Vam utisci o ovogodišnjem Saboru kao članu žirija?\nSedamnaest orkestara se ozbiljno spremalo i nastupilo, svaki u svom kapacitetu, koji je žiri kasnije ocenjivao. Imam veliko poštovanje prema svakom orkestru i muzičaru, jer je očito da su uložili veliki trud i nezamisliv broj sati u druženju sa instrumentom.\nMnogi imaju muzičko obrazovanje, sarađuju sa našim uglednim profesorima i aranžerima, video sam i neke svoje bivše studente, što verujem da će dovesti do još boljih rezultata u budućnosti.\nDa li ste ranije bili na Saboru u Guči?\nDo ove godine – nisam. Ali mi je drago da sam došao u priliku da nastavim ”dirigentski upliv” u Festival, posle maestra Živojina Zdravkovića, koji je bio u Odboru od početaka Sabora.\nOve godine navršava se 190 godina od kako je knez Miloš Obrenović osnovao prvi vojni trubački orkestar u Srbiji, u kome mnogi vide temelj tradicije trube kao instrumenta kod nas, a Sabor u Guči je proslavio 60. rođendan. Koliko su ove godišnjice bile obavezujuće za učesnike, pogotovo ako nisu iz “faha”?\nGodišnjice su se samo ”potrefile”, dajući nam priliku da se setimo početaka orkestarskog muziciranja u Srbiji i želje kneza Miloša da odmah iskorači u pravcu evropske muzičke tradicije, koju je Šlezinger sa početnih 16 muzičara uveo u Srbiju.\nTaj orkestar je izvodio, čak pretežno, i srpsku tradicionalnu muziku u novim obradama i sa novim instrumentima, između kojih je bila i truba, koja je tek u oslobodilačkim ratovima postala simbol. Tih 190 godina nas uči da celokupnu tradiciju i ”izvornost” posmatramo kao neprekidni proces u vremenu, koji donosi i neprestane promene. Od nas zavisi kakve i u kom smeru.\nFoto: Dragačevski sabor trubača u Guči\nSarađivali ste sa velikim svetskim imenima poput violiniste Najdžela Kenedija, koji je poznat po eksperimentisanju sa etno muzikom, koja je bila inspiracija i mnogim velikim stranim i našim kompozitorskim imenima. Kako gledate na takva muzička preplitanja i spojeve i koliko dirigent ima prostora da u interpretaciji da i neki svoj lični pečat takvoj muzici?\nPitanje dirigentske interpretacije nadilazi pitanja žanra i stila, već seže u prostor osobene ličnosti i opredeljenja, često vođenih širim trendovima. Lično se trudim da što više proniknem u duh i osobenost svakog dela, kako bi interpretacija imala što više pravih i potrebnih začina, a ne samo onih univerzalnih koji svakom jelu daju sličan ukus.\nDa li i koliko ovakvi koncerti mogu da doprinesu popularizaciji klasične muzike i razbijanju stereotipa o njenom elitizmu?\nVreme od nekoliko decenija, u kome je vrednost ”klasičnih” kompozicija bivala u ”upućenim” krugovima izjednačavana sa brojem praznih mesta u koncertnim dvoranama ostaje polako za nama. Kompozitori se vraćaju publici, uz još uvek prisutan strah da će tradicionalnija melodijsko-harmonska rešenja izazvati prezir i podsmeh sve malobrojnije ”elite”.\nU čitavom svetu se ulaže ogroman napor da se nova publika upozna sa umetničkom muzikom, upravo koncertima sličnog sadržaja, posle kojih deo publike želi da i dalje izgrađuje svoj muzički ukus. Veoma složen zadatak u današnjem svetu prepunom novih snažnih nadražaja, dok su klasične kompozicije nastale još pre stotinak godina i dalje previše ”moderne” i ”neslušljive” za većinu čak i redovne koncertne publike.\nNezainteresovanost i prezir prema ”neobrazovanom kulturnom plebsu” otvorila je put drugačijim muzičkim sadržajima koji su danas dominantni svuda, a koje ne mogu da ocenim kao blagotvorne za pojedinca i društvo u celini.\nOduševljenje i komentari\n– Po svim reakcijama, tokom i posle koncerta, verujem da je nastup u potpunosti opravdao nameru organizatora. Bio sam zaista dirnut oduševljenjem i zahvalnošću ogromnog broja ljudi koji su mi kasnije prilazili sa divnim komentarima. Da dodam i oduševljenje brojnih stranaca, češke grupe, turista iz Belgije, mladog turskog para… što svakako ostaje u sećanju. Moje kolege u ansamblu i ja neprestano ponavljamo ovakva divna iskustva, a da li ćemo ponovo doći u Guču zavisi od budućeg dijaloga organizatora i RTS-a – priča o utiscima sa koncerta u Guči dirigent Suđić, koji bi večeras sa Simfonijskim orkestrom i Horom RTS trebalo da nastupi na manifestaciji „Kulturno leto Zlatibor 2021” na letnjoj pozornici Kraljevog trga.\nTrubači i BEMUS\nDa li bi postoji koncepcijski okvir koji bi omogućio uzvratnu saradnju i gostovanje trubačkih orkestara na muzičkim manifestacijama poput Bemusa?\nO tome nisam razmišljao u okviru svog mandata kao umetničkog direktora Bemusa. Mislim da postoji dovoljno prostora gde trubači mogu da se čuju adekvatnije nego na Bemusu.\nSimfonijski orkestar, godišnjice, planovi, pandemija\nSimfonijski orkestar RTS iduće godine obeležava 85 godina postojanja, koliko i FMU na kome predajete kao profesor dirigovanja. Hor RTS je dve godine mlađi. Kako se pripremate za ove godišnjice i koliko je pandemija korone za muzičare ograničavajuća okolnost?\nSvaku sezonu i svaki koncert planiram sa sličnim ambicijama, a jubileji su prilika da se dodatno neki od reflektora usmere ka kvalitetnim nastupima. Pandemija je zaista potpuno poremetila sve planove u svetu, pa se čak ni veliki jubilej Betovena nije obeležio, iako je bilo planirano da čitava planeta svira čitave godine dominantno – Betovena. Plan Simfonijskog orkestra i Hora RTS predviđa čitav niz veoma ambicioznih i atraktivnih nastupa već od jeseni, kao uvertiru za jubilej iduće godine. Pre svega želimo da se stvari normalizuju što pre, pa da publika u punim dvoranama može bez ograničenja da prati nastupe naših velikih ansambala, po kojima smo i prepoznatljivi.\nNaslovna foto: Bojan Suđić (Novina)\nOznake: Guča, klasična muzika, kultura, Sabor trubača, Simfonijski orkestar\nPOLITIKOLOG OTKRIO: Ovo su moguće strategije srpske OPOZICIJE\nNenad Milkić piše o čemu mnogi ćute: „Kad ne bih istrajao osećao bih da sam izdao naše stradalnike“ (Intervju)


U DEVETOJ DECENIJI POSTAO INOVATOR Evo šta je napravio penzioner iz Banjaluke - infoPrijedor\nHome › Regija › U DEVETOJ DECENIJI POSTAO INOVATOR Evo šta je napravio penzioner iz Banjaluke\nU DEVETOJ DECENIJI POSTAO INOVATOR Evo šta je napravio penzioner iz Banjaluke\nPenzioner iz Banjaluke, Čedomir Grbić, koji je zakoračio u devetu deceniju života, napravio je spravu zahvaljujući kojoj stavljanje kapi u oči ide “kao od šale”, čime bi mogao da olakša život milionima ljudi.\nIdeja o ovoj korisnoj napravi oduševila je mnoge inovatore, zbog čega je Grbićev (82) patent pobedio na takmičenju za najbolju tehnološku inovaciju 2016. godine, koje je održano u Istočnom Sarajevu.\nOvaj nekadašnji oficir JNA odneo je prvo mesto među šest finalista. Tvorac najbolje inovacije pojašnjava da takozvana kapalica odmenjuje klasičan, ručni način ukapavanja kapi u oči. Koristi se tako što se blago podignu kapci, stavi kapalica, glava zabaci unazad i pritiskom na bočicu ukapaju kapi.\n– Ideju sam dobio pre osam godina kada su mi lekari dijagnostikovali glaukom i rekli da svaki dan ukapavam nekoliko puta kapi u oči. Budući da sam stariji, to mi je bio veliki problem, pa sam osmislio ovaj patent – priča Grbić i ističe da je tokom rada na pronalasku nailazio na neverne Tome, jer su mu mnogi govorili da se mane tog posla i da se zabavlja sa unučićima.\nIzum značajan mnogim ljudima\nNjegov pronalazak, koji se sastoji od rama, školjke za oči, ručica i adaptera sa flašicom, značajan je zbog toga što mnogi ljudi nisu u stanju sami da bezbedno ukapaju kapi.\n– Ta populacija na svetskom nivou prelazi 80 miliona ljudi, jer je mnogo osoba sa amputiranom šakom ili ljudi kojima se tresu ruke, zatim starih i iznemoglih osoba, dece, ali i ljudi koji stalno negde jure – pojašnjava Grbić i dodaje da mu je želja da uradi bar jednu seriju koja bi došla do kupaca. Tu želju pokušaće da mu ostvari sin Slavko, koji je osmislio biznis plan da bi se ovaj pronalazak počeo primenjivati, piše Glas Srpske.\n– Zamislili smo da patent bude od plastike, a ne od metala, kao sada, a deo proizvodnje odvijaće se najverovatnije u nekoj od fabrika u Banjaluci. Sklapanje i pakovanje ćemo raditi u vlastitom pogonu – rekao je Slavko Grbić.\nDodao je da očekuju da dogodine završe celu konstrukciju u vezi sa proizvodnjom ovog medicinskog sredstva, a prodaja bi trebalo da počne krajem 2017. ili početkom 2018. godine.\n– Početna cena za proizvode prve klase biće oko 25 evra, dok bi proizvodi druge klase bili 15 evra. Naša želja i misija je da spustimo cenu provodnje, da bi ovo sredstvo na tržištu BiH na kraju koštalo ispod deset evra – kaže Grbić.\nPrema njegovim rečima, ovo medicinsko sredstvo široku primenu bi moglo ostvariti i u staračkim domovima, te institucijama za iznemogla lica.\nNa ovogodišnjem takmičenju za najbolju tehnološku inovaciju u RS borila su se 72 tima, a u polufinale je ušlo njih 17.\nŠest finalista predstavilo je svoje pronalaske – digitalni reklamni displej, sistem za inteligentno upravljanje uličnom rasvetom, prenosivo postolje za košnicu, hidraulična presa i patent “laceboard”.\n‹ Legenda o Banjalučanki koja se ubila zbog nesretne ljubavi\nTri tipa ljubavi koje svaka osoba treba da iskusi u životu ›


Urugvajac na radaru 'Rosonera' - Sportske.net\nUrugvajac na radaru 'Rosonera'\nItalijanski mediji spekulišu da bi Milan u januaru mogao da pojača bedem.\nIbra klubove menja, ali ćud nikadaOvi igrači iz PL bi mogli da zaigraju na Afričkom Kupu NacijaMilan bi da se reši napadačaBarsa nastavlja potragu za desnim bekom, gledali i igrača MilanaArsen prodaje reprezentativca Engleske u Milan?\nMeta je Sebastijan Koates, reprezentativac Urugvaja koji od januara ove godine igra u lisabonskom Sportingu kao pozajmljen igrač Sanderlenda.\nVisokom štoperu ne leži baš engleski fudbal, nije se najbolje snašao u Liverpulu, koji ga je početkom decenije doveo iz matičnog Nasionala, u Sanderlendu je imao pristojnu minutažu, ali je dolaskom Dika Advokata u klub skarjnut u drugi plan pa je usledila pozajmica u Sporting.\nZa lisabonske 'Lavove' igra veoma dobro, sinoć su ga protiv Reala na 'Alveladeu' gledali Milanovi skauti i izvestili Vinćenca Montelu da bi bio pravo pojačanje za njegov tim.\nInače, Sporting ima opciju da ga otkupi od 'Crnih mačaka' na kraju sezone za 4.3 miliona evra, to sužava manevar Milaneza, ali u slučaju da sa 'San Sira' stigne dobra ponuda na 'Stadion Svetlosti' moguće je da od januara Koatesa vidimo u dresu Milana.


Dan maline, 52. put | Kolubarske\nNajstarija manifestacija valjevskog kraja „Dan maline“ održava se u nedelju, u Brankovini, 52. put. Uz tradicionalnu izložbu proizvoda najboljih malinara biće organizovano i savetovanje o problemima u prozvodnji tog voća, veoma traženog na evropskoj i svetskoj pijaci.\nStručnjaci Zavoda za poljoprivredu iz Valjeva govoriće o posledicama poplave i zaštiti maline i malinjaka, dok je prof. Dr Drago Cvijanović najavio temu „Proizvodnja poljoprivredno prehrambenih proizvoda i ruralni turizam u funkciji razvoja ruralnih sredina Srbije“. Predsednik udruženja „Eko voće“ iz Arilja, Božo Joković predstaviće uspehe i probleme malinara Artiljskog kraja s posebnim osvrtom na zadrugarstvo kao modelu udruživanja, što bi, u perspektivi, morao biti model „za preživljavanje“ voćara.\nVesna Matić (Foto: Đorđe Đoković)\nVesna Matić iz Turističkog društva „Ljuba Nenadović“ iz Brankovine nije mogla da kaže koliki je budžet manifestacije zbog toga, kako je pojsanila, što se računi svode na kraju obavljenog posla. Grad Valjevo je za „Dan maline“ namenio 120.000 dinara iz budžeta kroz projektno finansiranje.\n„Ugovor smo potpisali ali novac još nismo dobili“, kazala je Matić, odgovarajući na pitanje Kolubarskih.rs. Dodala je kako će učešće sponzora i donatora u budžetu ovogodišnje manifestacije, verovatno, biti limitirano majskim poplavama i posledicama koje su ostavile.\nAgronom Đorđe Sovilj iz Zavoda za poljoprivredu kaže da valjevslko malinogorje, po poslednjem popisu iz 2012, ima oko 1.200 hektara malinjaka u Kolubarskom okrugu, a najviše ih je u opštinama Valjevo i Osečina.\n„Malinjaci uglavnom dobro izgledaju, mada ima i onih u kojima je zbog aprilskih i majskih kiša došlo do sušenja lastara. Ovogodišnji rod za sada niko ne može da proceni zbog toga što je ozbiljna berba tek započeta, a, zavisno od vremena, može potrajati i do prvih jesenjih meseci“, rekao je Sovilj za Kolubarske.rs.\nTakođe smo saznali da je otkupna cena malina sinoć bila 185 dinara za kilogram. Na valjevskoj „zelenoj pijaci“ kilogram malina prodaje se po ceni od 230 do 300 dinara.\nNa 52. „Danu maline“ planiran je i prigodan program „Malini u čast“ uz učešće đaka OŠ „Prota Mateja Nenadović“ iz Brankovine i valjevskog KUD „Đerdan“.


"Ako između vlada postoji poštovanje....": Maduro još uvijek kaže da je otvoren za razgovore sa SAD-om -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nNed, 19 Sij 2020 10:30 UTC\nMaduro je u intervjuu za Vašington post objasnio neuspeh politike američkog predsednika Donalda Trampa prema Karakasu i da je spreman na dijalog sa Vašingtonom.\n"Smatram da je (američki državni sekretar) Majk Pompeo doživeo neuspeh u Venecueli i da je odgovoran za neuspeh Donalda Trampa u njegovoj politici prema našoj zemlji. Mislim da je Tramp imao odvratne savetnike za Venecuelu. (Bivši savetnik za bezbednost) Džon Bolton, Majk Pompeo i (specijalni predstavnik SAD za Venecuelu) Eliot Abrams doveli su da do pogrešne predstave", rekao je Maduro za "Vašington post".\n"Ako između vlada postoji poštovanje, bez obzira koliko su velike Sjedinjene Američke Države i ako postoji dijalog, razmena istinitih informacija, budite uvereni da možemo da stvorimo novu vrstu odnosa", uverio je predsednik Venecuele.\nNeke evropske zemlje i Sjedinjene Američke Države priznale su Gvaida za predsednika. Maduro je, sa svoje strane, Gvaida nazvao "američkom marionetom",\nKomentar: Predsjednik Maduro zna šta govori: Nastanak Juana Guaidóa: Kako je američki laboratorij za promjenu režima stvorio vođu venezuelanskog državnog udara\nKomentar: Nešto više o ovom događaju: Venecuelanska oporba odbacuje vodstvo Juana Guaida\nKomentar: Može biti budućih razgovora, a možda i ne. U međuvremenu će se Maduro, kao legitimni predsjednik Venezuele, potruditi da ublaži štetu koju američke sankcije i dalje nanose sankcijama.\nIzvješće: SAD je sankcijama usmrtila preko 40.000 građana Venezuele (u periodu od 2017. do kraja 2018. u Venezueli umrlo 40 tisuća ljudi zbog užasavajućih američkih sankcija, a milijuni su raseljeni.)


EU:Slučaj Timošenko može uticati na odnose sa Kijevom\nEvropska komisija izrazila je danas duboko razočarenje izrečenom zatvorskom presudom u trajanju od sedam godina bivšem premijeru Juliji Timošenko, uz ocijenu da bi to moglo da ima duboke povezanosti sa vezama Kijeva sa EU.\nDiplomate EU upozorile su Ukrajinu da planirani bilateralni sporazumi o političkom udruživanju i slobodnoj trgovini možda nikada neće biti ratifikovani u slučaju da Tiomošenkova bude osuđena na zatvorsku kaznu ili da joj bude zabranjeno učešće na izborima neposredno pred glasanje zakazano za 2012. godinu.\n"EU će razmisliti o svojoj politici prema Ukrajini. Ukrajinske vlasti načinom na koji poštuju jedinstvene vrijednosti i vladavinu zakona i posebno kako rješavaju slične slučajeve, rizikuju da izazovu duboke posljedice u bilateralnim odnosima sa EU, uključujući Sporazum o pridruživanju, naš politički dijalog i širu saradnju", navodi šefica evropske diplomatije Ketrin Ešton.\nBivši premijer Ukrajine Julija Timošenko osuđena je danas na sedam godina zatvora zbog prekoračenja ovlaštenja, jer je 2009. godine naredila državnoj naftnoj kompaniji "Naftogas" da potpiše po njenu zemlju nepovoljan ugovor sa Rusijom o isporuci gasa.\nSud je naveo da će Timošenkova morati da plati 189,5 miliona dolara odštete nacionalnoj kompaniji "Naftogas".\nProtiv Julije Timošenko, koja je vodeća ličnost opozicije, sudski proces pokrenut je u junu.EU i SAD su izrazile zabrinutost u legitimitet suđenja.


Dinar je (ne)stabilan\nU poređenju sa drugim regionalnim valutama sa fluktuirajućim kursom, slabljenje dinara u 2011. bilo je na srednjem nivou, kaže guverner NBS Dejan Šoškić.\nGuverner je uporedio dinar sa valutama Turske, Poljske, Mađarske, Rumunije i Češke, pokazavši da su poslednje dve ostvarile manji pad od dinara, dok su ostale imale još gori rezultat od naše valute.\nTako je češka kruna blago porasla od januara 2011. do danas, rumunski lev je trenutno na 97 odsto početne vrednosti u odnosu na evro, dok je dinar na 95 procenata, slično kao i mađarska forinta i poljska zlota. Jedina valuta koja zaista značajno odskače od ostalih je turska lira koja je pala na približno 87 odsto svoje vrednosti s početka prošle godine.\nMeđutim, Vladimir Gligorov, direktor Bečkog instituta za međunarodne ekonomske studije, kaže da mu je nejasno šta je uopšte poenta tog poređenja.\n- Ako se želi reći da su svi u istim problemima to nije tačno, a ako se hoće poručiti da pad vrednosti domaće valute nije ništa neuobičajeno i to mi se čini potpuno irelevantnim, tako da ne znam šta je guvernerova poruka - kaže Gligorov.\nPrema mišljenju ovog ekonomiste, velike intervencije NBS-a ove godine su kontraproduktivne. Kako kaže, stabilnost kursa je „u osnovi rđava“, a namera intervencija je da se njima utiče na smanjenje inflacije, „koja je bila 14, 15 odsto u ovo vreme prošle godine“, pa je posle toga smanjena.\nOn navodi da se ta prošlogodišnja stabilnost kursa delimično nadoknađuje, a delimično je sadašnji pad dinara posledica promenjene percepcije o smeru u kojem se kreće Srbija, jer je prošle godine vladao neki kvazioptimizam, a danas je preovlađujuće mišljenje pesimistično.\n- Sve te intervencije NBS-a sprovode se bez jasne ideje o tome zašto se to čini. Intervencije imaju smisla tamo gde zemlja ima stabilan odnosno fiksni kurs, kada centralna banka ima neki cilj o tome gde želi da joj bude kurs, a to nije slučaj u Srbiji. Ovde je NBS dozvolila relativno naglu deprecijaciju, ali se sad radi na tome da spreči nastavak slabljenja dinara, pa se ne zna šta se želi postići. Ovim eratičnim intervencijama ona samo izaziva špekulativno ponašanje, jer ljudi nagađaju šta će NBS da uradi - smatra Gligorov.\nOn dodaje da je greška što se kurs uopšte koristi kao sredstvo uticaja na inflaciju, koja se „opet ne drži na stabilnom nivou da bi se njom kontrolisale realne nadnice i potrošnja, pa je to sve jedan haotičan sistem“.\nS druge strane, Goran Nikolić, saradnik Centra za novu politiku, smatra da je dobro i to što je dinar oslabio i to što NBS sada pokušava da održi njegovu stabilnost.\n- Generalno posmatrano, to što je dinar pao je dobra stvar, jer nam to olakšava poziciju i pospešuje izvoz. Međutim, sada centralna banka preduzima korake ka tome da se spreči dalje slabljenje domaće valute, što je takođe dobro. Na prvom mestu NBS je ove godine počela aktivno da interveniše i da brani dinar, zatim je preduzela mere koje podižu tražnju za dinarima - podigla je dinarsku obaveznu rezervu, nije smanjila referentnu kamatnu stopu, a intenzivirana je i prodaja trezorskih zapisa pa investitori izlaze iz evra i ulaze u dinare kako bi kupili te hartije, što sve utiče na jačanje dinara - objašnjava Nikolić.\nPrema njegovom mišljenju, ovi potezi NBS-a nisu kratkoročne predizborne prirode, pošto guverner i dalje tvrdi da će Srbija ovu godinu dočekati sa inflacijom u okviru cilja, odnosno ne višom od šest odsto, što znači da će, kao minimum, do kraja godine morati da drži kurs stabilnim. Činjenica da je NBS od početka godine do danas potrošila čak 558,5 miliona evra, po Nikoliću je samo signal rešenosti centralne banke da se izbori sa pritiskom na domaću valutu.


SAD daju stotine miliona dolara za naoružavanje Ukrajine - 19.09.2017, Sputnik Srbija\nPredsednik Ukrajine Petro Porošenko izjavio je da je američki Senat odobrio izdvajanje pola milijarde dolara za pomoć Ukrajini u sferi bezbednosti i odbrane. 19.09.2017, Sputnik Srbija\n07:04 19.09.2017 (Osveženo: 11:01 19.09.2017)\n© REUTERS / Michael DalderPredsednik Ukrajine Petro Porošenko\nPredsednik Ukrajine Petro Porošenko izjavio je da je američki Senat odobrio izdvajanje pola milijarde dolara za pomoć Ukrajini u sferi bezbednosti i odbrane.\n„Senat SAD je odobrio projekat „Zakona o američkom budžetu za potrebe nacionalne odbrane za 2018“. U skladu sa njim, predviđeno je izdvajanje 500.000.000 dolara za podršku Ukrajini u sferi bezbednosti i odbrane“, napisao je Porošenko na svojoj zvaničnoj stranici na „Fejsbuku“.\nPrema njegovim rečima, Ukrajina će dobiti naoružanje „odbrambenog karaktera“. Zakon, navodno, predviđa „korišćenje sredstava iz američkog budžeta za odbranu i potrebe lečenja ukrajinskih vojnika u američkim bolnicama.\n„Po prvi put na zakonodavnom nivou se predlaže davanje sredstava Ukrajini za odbranu kao što su: radiolokaciona sredstava za PVO i praćenje situacije iznad površine vode, pomorska sredstva protiv mina, brodovi za priobalnu i obalsku zaštitu“, izjavio je Porošenko.


U Istorijskom institutu u Beogradu naučni skup o odnosima Srba i Madjara\nOdnosi Srbije i Mađarske su izvanredni, nikada nisu bili bolji, ali nekada nije bilo tako. Naši narodi su često bili na suprotnim stranama, kao što je bio slučaj u 20. veku, pa se mnogi, kada govore o srpsko-mađarskim odnosima, sećaju samo krvave istorije 20. veka. Međutim, često smo bili i zajedno. Srbi i Mađari ne treba da dozvole da ih spoljni faktori okrenu jedne protiv drugih.\nOvo je rekao amabasador Mađarske u Srbiji Atila Pinter, na otvaranju međunarodnog skupa pod nazivom „Večiti krug: susedi, saveznici i/ili rivali – srpsko-mađarski odnosi u srednjem veku (895-1541)“. Dvodnevni skup održava se u Istorijskom institutu u Beogradu, u organizaciji ovog instituta i mađarskog Istorijskog instituta Istraživačkog centra za humanističke nauke iz Budimpešte.\nDirektor Istorijskog instituta Beograd prof. dr Aleksandar Rastović istakao je da je cilj skupa da se približe rezultati najnovijih istraživanja svih aspekata srpsko-mađarskih odnosa u srednjem veku, koja su ne samo od nacionalnog i regionalnog, već od šireg značaja.\nOn je naveo da će naučnici razmatrati razdoblje saradnje Srba i Mađara u zajedničkoj borbi protiv Vizantije u 12. veku i protiv Osmanlija u 15. veku, kao i faze sukobljavanja, pre svega oko pograničnih pitanja u 13. i 14. veku. Biće reči i o ugarskim uticajima na srpsku državnu organizaciju, o pitanjima verske koegzistencije, bračne politike i diplomatije…\n– Iako su i srpska i mađarska istoriografija već duže od dva veka posvećene istraživanju odnosa dve države i naroda, u poslednjih sto godina jezička barijera je otežavala razmenu saznanja i recepciju srpskih naučnih rezultata u Mađarskoj i obratno. Zbog toga postoji živa potreba za ovakvim skupovima, koji će međusobno približiti kako sama istraživanja, tako i istraživače zajedničkih tema – ocenio je Rastović.\nDIREKTOR mađarskog Istorijskog instituta Antal Molnar istakao je da su dve države kroz celu prošlost bile povezane.\n– Uprkos upućenosti jednih na druge, malo smo činili da se upoznamo i sarađajemo, a naš glas u globalnoj istoriji čuće se samo ako se povežemo i zajednički prikažemo istoriju naših država – rekao je Molnar.


Srbi u Evroligi: Od vođe šampiona, do Barsine nade – Sport – Dnevni sportski list\n30. октобра 2020. 12:46 AM\nSrbi u Evroligi: Od vođe šampiona, do Barsine nade\nEvroligaška sezona 2016/17 počinje u sredu, madridskim spektaklom Real – Olimpijakos, koji će označiti start prve godine značajno reformisanog takmičenja.\nPod novim, “kozmetički” promenjenim nazivom lige (“EuroLeague”) , svi učesnici odigraće garantovanih 30 utakmica, počev od ove nedelje, a zaključno sa 7. aprilom, kada će osam najuspešnijih početi pripremu za plej-of i borbu za plasman na Fajnal-for u Istanbulu (19-21. maj).\nI ove godine, Srbiju će predstavljati regionalni i nacionalni šampion Crvena zvezda mts, kao i niz sadašnjih, bivših i potencijalnih “orlova” koji će nositi dresove timova od Moskve do Barselone.\nBeogradski crveno-beli u evroligašku 2016/17 ulaze sa sastavom od 12 domaćih košarkaša i Amerikancem Čarlsom Dženkinsom, koji takođe ima srpske “papire”.\nOd duela protiv Darušafake, zakazanog za četvrtak u hali “Aleksandar Nikolić”, tim Dejana Radonjića počinje svoju četvrtu uzastopnu evroligašku sezonu, a trener Zvezde poručuje da je njegov tim spreman da posle dobrog starta sezone krene na viši, evroligaški nivo.\nNa kraju prethodne sezone, koju će na Malom Kalemegdanu dugo pamtiti, pred crveno-belima se u četvrtfinalu isprečio novi šampion Evrope – CSKA, na čelu sa Milošem Teodosićem, koji će i ove godine predvoditi “armejce”, kao i kolonu srpskih igrača – učesnika elitnog tamičenja.\nTeo brani pehar i ulazi u “Top 10”\nPosle konačnog osvajanja titule prvaka Evrope, a potom i nastupa u finalu Olimpijskih igara u Riju, Miloš Teodosić polazi u još jedan napad na najvredniji kontinentalni trofej, a ova sezona bi lako mogla da mu bude i oproštajna od Evrolige.\nDok bude predvodio odbranu titule “armejaca”, biće zanimljivo i pratiti njegove brojke u trci za mesto u vrhu večnih lista, u nekoliko kategorija.\nKada su u pitanju asistencije, prema zvaničnom sajtu Evrolige, košarkaški čarobnjak iz Valjeva trenutno je četvrti u “generalnom plasmanu” (929), iza svojih bivših saigrača Vasilisa Spanulisa (951) i penzionisanog Tea Papalukasa (977) , koji zauzima drugo mesto iza apsolutnog lidera i takođe novog “penzionera” Dimitrisa Dijamantidisa (1.255).\nInteresantno je i to da Teodosić dočekuje novu sezonu i na trećem mestu tabele strelaca najviše trojki (394), a ispred njega su nekadašnji italijanski šuter Đanluka Bazile (421) i apsolutni vladar ove kategorije – Huan Karlos Navaro, sa 579 pogodaka za tri poena.\nNa kraju, ali možda i najznačajnije, značajan je podatak da Teu nedostaju samo četiri poena za ulazak među deset najboljih strelaca Evrolige u istoriji. Trenutno je 11, sa 2.340 poena, kojima je prošle sezone prestigao Igora Rakočevića (2.328), aktuelnog 12.\nIspred srpskog plejmejkera na tom spisku sada je slavni Litvanac Šarunas Jasikevičijus sa 2.343 poena, a “mete” će mu biti i Džej Ar Holden (2.388), Nikola Vujčić (2.444), i dalje aktivni Felipe Rejes (2.449), zatim Dijamantidis (2.495), Majk Batist (2.496), Jaka Lakovič (2.524)…\nIpak, lideri ove trke i dalje su na terenu, a to su Spanulis (2.984) i Navaro, koji će u sezoni pred nama prebaciti i cifru od 4.000 poena (trenutno 3.909).\nNaravno, Teu će ove cifre sigurno biti u drugom planu iza borbe za trofej, u kojoj se unapred predviđa isto finale kao i prošle godine, kada je naspram njega na parketu stajao srpski dvojac, sa najtrofejnijim trenerom Evrope – Željkom Obradovićem.\nBogdan i Kalinić – novi pokušaj\nSa minimalnom izmenom u sastavu, šampion Turske Fenerbahče i ovu sezonu dočekuje sa opravdano najvećom ambicijom, a reprezentativci Srbije Bogdan Bogdanović i Nikola Kalinić ponovo će biti važni aduti u pohodu Željka Obradovića na devetu kontinentalnu titulu.\nUostalom, vođen željom da osvoji Evroligu, Bogdanović je krajem prošle sezone odložio i odlazak u NBA ligu.\n“Mislim da sam već bio u svakom evroligaškom gradu, ali novi format pruža svima priliku da posete sve metropole, a govorimo o Barseloni, Madridu, Moskvi, Atini, Tel Avivu… Biće zanimljivo videti sve to u jednoj sezoni. Naravno, Beograd je grad koji zaista želim da posetim i čim sam video kalendar pogledao sam kada tamo gostujemo (12. januara). To je moj rodni grad i uvek je sjajno vratiti se u svoju zemlju. Veoma sam uzbuđen zbog činjenice da ću opet tamo igrati”, poručio je jedan od najboljih bekova Evrope u izjavi za zvanični sajt Evrolige.\nSa druge strane, Nikola Kalinić dočekao je početak sezone sa povredom, pa se očekuje da stiče značajniju minutažu dok takmičenje bude odmicalo.\nMačvan i Raduljica, ponovo tandem\nMilan Mačvan zajedno se se posle olimpijskog leta vratio u Milano sa Miroslavom Raduljicom, svojim novim-starim saigračem, koji je uoči Igara potpisao ugovor sa tradicionalno ambicioznim Armanijem.\nTandem “orlova” osvojio je krajem septembra i prvi trofej u Italiji – Superkup, a srpski centar je u trci za taj pehar doživeo i istegnuće zgloba leve noge, koje mu je poremetilo pripremu za start evroligaške 2016/17.\nNavijači u Milanu dočekali su novajliju pod košem transparentom “Fear The Beard”, a novi milanski duo prvi put će nositi dres istog kluba od juna 2012, kada je sa Partizanom osvojio titulu šampiona Srbije.\nČetiri godine kasnije, Raduljica i Mačvan ponovo dele svlačionicu.\nMilutinov na novom početku u Pireju\nOd trojice preostalih srpskih internacionalaca u Evroligi, samo je jedan bio njen akter i prošle sezone – Nikola Milutinov.\nNekadašnji centar Partizana ulazi u drugu takmičarsku godinu kao igrač Olimpijakosa, iako je tokom leta Crvena zvezda mts otvoreno poručivala da ga želi u svojim redovima.\nPregovori ipak nisu završeni njegovim povratkom u Beograd, a Pirejci su nakon svega uvrstili rođenog Novosađanina među šest dozvoljenih stranaca za prvenstvo Grčke, zaustavivši pregovore sa krilnim centrom Kenijem Gabrijelom (u avgustu potpisao za Lokomotivu Kubanj).\nTim gestom, šampion Grčke konkretno je poručio da računa na Milutinova, a ostaje da se vidi da li će to poverenje biti pretvoreno i u njegove evroligaške minute i u značajniju šansu da pokaže šta zna nego prošle sezone.\nNajiskusniji srpski internacionalac u Evroligi, Vladimir Micov (31) vratio se u najjače takmičenje posle godine pauze, tokom koje je u dresu Galatasaraja pružao odlične partije i osvojio Evrokup.\nBivši reprezentativac Srbije miran je proveo leto, svestan da će i u sezoni 2016/17 nositi dres kluba čiji je član od 2014. i u kojem kao jedan od lidera uzvraća poverenje Erginu Atamanu.\nOvog oktobra Micov ulazi u svoju šestu godinu u Evroligi, koju je igrao i noseći dresove Laboral Kuće, Kantua i CSKA Moskve. Prošle sezone proglašen je i članom idealnog tima Evrokupa, u kojem je prosečno postizao 13 poena, uz 3,6 skokova i 2,8 asistencija.\nNažalost, i njemu je početak sezone pokvarila povreda meniskusa desne noge, zbog koje je pauzirao skoro mesec dana, sve do prošle nedelje, kada se pridružio saigračima na treninzima.\nPeno u Barsi, svaki minut dragocen\nTiho, u senci zvučnih transfer bombi Barselone, mladi plejmejker Stefan Peno (19) uvršten je ovog leta u prvi tim Barselone, u čijem je juniorskom pogonu od 2013.\nNekadašnji pionir OKK Beograda i član mladih selekcija Srbije izborio je na pripremama mesto u sastavu novog trenera “Blaugrane” Jorgosa Barcokasa. Grk je računao na njega i u Superkupu i u duelu protiv Oklahome i u ligaškom meču protiv Laboral Kuće u Barseloni (98:92), u kojem je Peno igrao skoro sedam minuta.\nUvrstivši njegovo ime i prezime na spisak licenciranih igrača za Evroligu, grčki stručnjak nagovestio je da bi Peno mogao da dobije šansu i u najjačem takmičenju.\nJasno je da će svaki evroligaški minut biti dragocen za rođenog Beograđanina, najmlađeg srpskog evroligaškog internacionalca u takmičarskoj 2016/17.


Svake godine 5.000 građevinara manje - Gradjevinarstvo.rs\n02.06.2014. | RTV\nSrpsko građevinarstvo, koje zapošljava oko 90.000 radnika, opterećuju brojni problemi, a radnici su u sve težem materijalnom položaju i svake godine ih je manje za oko 5.000, upozorava „Sindikat radnika građevinarstva i industrije građevinskog materijala Srbije“.\nPredsednik te sindikalne organizacije Duško Vuković kaže da je oko 65.000 radnika zaposleno u građevinskim preduzećima koja se bave visokogradnjom i niskogradnjom, završnim radovima u građevinarstvu, projektantskim kućama... U građevinskoj industriji radi, prema podacima Vukovića, oko 25.000 radnika koji rade u proizvodnji građevinskog materijala, ciglarama, crepanama, cementarama, krečanama, kamenolomima i slično.\n- Prosečno, svake godine se broj zaposlenih u građevinarstvu i industriji građevinskog materijala Srbije smanjuje za 4.000 do 5.000 zaposlenih – naveo je Vuković u izjavi „Tanjugu“.\nTaj sindikat procenjuje da na crno u građevinarstvu radi još između 30.000 i 40.000 radnika i njihov broj se skoro približava polovini onih koji su prijavljeni. Vuković je rekao da je početkom 2011. bilo registrovano više od 11.000 građevinskih preduzeća, a sada sigurno ima manje za dve-tri hiljade, imajući u vidu da su mnoga bila registrovana, a nisu imala nijednog zaposlenog ili samo jednog, pa su nestala tokom krize, kao i da je veliki broj preduzeća nestao zbog stečajeva, likvidacije i drugih razloga.\nInače, udeo građevinarstva u bruto domaćem proizvodu Srbije je, prema njegovim rečima, svega između dva ili tri odsto, dok je pre dvadesetak godina bio između osam i 10 odsto. Prosečna plata građevinskih radnika je u poslednjih 15 godina za 15 do 20 odsto niža od prosečne zarade u Srbiji, što govori koliko građevinski radnici imaju nizak materijalni standard.\nVuković je naveo da se i u ovoj godini nastavlja takav trend da je trenutno prosečna neto zarada građevinskih radnika nešto malo viša od 35.000 dinara, dok je prosečna u Srbiji viša od 44.000. On je upozorio da se proizvodnja građevinskog materijala svake godine alarmantno smanjuje, za između 30 i 40 odsto.\n- Na primer, opada proizvodnja cementa, što zbog smanjenog obima investicionih radova, što zbog uvoza iz zemalja iz okruženja, ali često i uvozimo tzv. crnim kanalima cement sa Kosova, što je u poslednje vreme zabrinjavajuće – rekao je Vuković.\nVuković tvrdi da ne postoje precizni podaci o tome koliko naših neimara radi u inostranstvu, s obzirom na to da se oni, kako kaže, angažuju na razne načine i bez nadzora države i sindikata.


Advokatski Rokovnik - Opis aplikacije (programa) na Android Srbija\nAutor: Profi Sistem Com d.o.o.\nPreuzmite program Advokatski Rokovnik sa Google Play-a\nAdvokatski Rokovnik je android aplikacija namenjena za evidentiranje i zakazivanje ročišta, praćenje krajnjih rokova sa mogućnošću upozorenja, zakazivanje i organizaciju poslovnih sastanaka, kao i svih ostalih obaveza koje advokat može prilagoditi i svojim individualnim potrebama.\nOdliku aplikacije čini jedinstven i praktičan pristup potrebama advokatske profesije, koju odlikuje veliki broj obaveza sa čestim rokovima, mnoštvo dokumenata, predmeta i klijenata, kao i svakodnevni rad iz pokreta. S obzirom na kompleksnost takve profesije, Advokatski Rokovnik je u potpunosti prilagođen advokaturi i ima primarni cilj sprovođenje efikasne i olakšane organizacije u poslovanju advokatske kancelarije.\nPored rokovnika aplikacija pruža mogućnost vođenja raznih vrsta beleški i uredne evidencije dužnika.\nBitna karakteristika aplikacije Advokatski Rokovnik je mogućnost rada u offline režimu i za njeno korišćenje nije neophodan pristup internetu, osim prilikom instaliranja i prvog pokretanja aplikacije.\nRezervnu (sigurnosnu) kopiju baze ove aplikacije možete imati na vašem Gmail nalogu kao i na mobilnom uređaju, pomoću čega je omogućeno jednostavno prebacivanje aplikacije sa svim podacima iz baze na neki drugi uređaj.\nSve dodatne informacije o funkcionisanju i upotrebi aplikacije, uslovima za korišćenje i pretplati možete dobiti putem telefona, e-pošte i web sajta:\n026/642-501, 026/644-430, 026/647-790\nPreuzmite program Advokatski Rokovnik sa Marketa


Hajdari: Preduzeli smo antidamping mere za pojedine proizvode iz Srbije - Radio Goraždevac\nHajdari: Preduzeli smo antidamping mere za pojedine proizvode iz Srbije\nMinistarka industrije i trgovine, Rozeta Hajdari, rekla je da su danas doneli dve odluke o antidamping merama zaštite protiv određenih proizvoda koji se uvoze iz Srbije, prenosi Klankosova.tv.\n„Danas, 8. oktobra, doneli smo dve odluke o antidamping merama zaštite protiv određenih proizvoda koji se uvoze iz Srbije. Jedna odluka nameće antidamping meru od 3 centa po kilogramu na uvoz životinjskog i živinskog koncentrata iz Srbije. Druga odluka nameće antidamping meru od 3 centa za jedinicu građevinskog bloka poreklom iz Srbije“.\nHajdari je na konferenciji za novinare rekla da su obe odluke donete u skladu sa Ustavom Republike Kosovo – sa zakonom o antidamping merama.\n„Odlukama su prethodile odvojene istrage i validna analiza odeljenja trgovine koje je postupilo u skladu sa zahtevima lokalnog proizvođača. Pokretanje istraga zasnivalo se posebno na predlogu komisije za procenu posebnih uvoznih dažbina. Istrage su potvrdile da se dotični proizvodi prodaju po nižoj ceni na tržištu Republike Kosovo nego na domaćem tržištu Srbije, kao zemlji porekla“.\nHajdari je naglasila da su 24. septembra ove godine poslali pismo CEFTA-i, da se predstavlja zemlja bez posredovanja UNMIK-a.\nBelošević građanima Osojana: Dajte nam vremena da pokušamo da rešimo problem\nHadžiju: Svi znaju da OVK nije imala 60.000 boraca, spiskovi veterana „naduvani“\nU akciji „Brezovica“ do sada uhapšeno 26 lica, blokirano skoro 6 miliona evra


Pet najskupljih vozila uvezenih u BiH ove godine – Haber.ba\nPet najskupljih vozila uvezenih u BiH ove godine\nNa petom mjestu, ponovno dolazi Porše, koji je koštao 284.088,22 KM, dok su dažbine koštale dodatnih 48.318,46 KM\nPrema podacima Uprave za indirektno oporezivanje BiH, na popisu najskuplje plaćenih automobila koji su u proteklih 11 mjeseci stigli u BiH, prednjače dva Porschea za koje je izdvojeno po više od pola miliona maraka.\nOd 2014. do 2017. godine niko u BiH nije uvozio tako skupa vozila.\nU ovoj godini, najviše je koštao Porsche 911 GT2 / kupe, za kojeg je izdvojeno 443.175,43 KM, na što je vlasnik morao platiti i dažbine od 75.363,28 KM, tako da je sve ukupno platio 518.538 maraka.\nI drugi na spisku je Porsche, i to model 991 GT2 / kupe, koji je koštao 439.304,91 KM, ali su na tu cifru plaćene i dažbine od 74.790,29 KM.\nTreće mjesto na listi najskuplje plaćenih vozila, uvezenih u BiH u 2018. godini, osvojio je Ferrari F 142 488 Spider, koji je koštao 420.704,45 KM, dok su dažbine iznosile 71.562,26 KM.\nMercedes je četvrti, a vlasnika je koštao 363.186,55 KM plus 61.850,17 KM dadžbina.\nNa petom mjestu, ponovno dolazi Porsche, koji je koštao 284.088,22 KM, dok su dažbine koštale dodatnih 48.318,46 KM,piše Fokus\nTeme:BiH, skupocijeni automobili, uvoz


Obezbeđen ogrev za 100 porodica iz našeg komšiluka - PerSu marketi\nObjavljeno petak, 16 novembar 2018 12:41\nU okviru humanitarne akcije „Topli dinar“, koju već čevrtu godinu zaredom organizujemo uz podršku partnera i potrošača, sakupljena su novčana sredstva za nabavku ogreva za sto najugroženijih porodica širom Vojvodine. Od svakog računa realizovanog tokom meseca oktobra donirali smo po 1 dinar, a akciji su se ove godine pridružile kompanije Moravka, Štark, Pepsi, Eurobriket i Victoria Oil.\nZadovoljni smo što smo i ove godine uspeli da obezbedimo pomoć najugroženijim građanima u preko 80 mesta širom Vojvodine. Raduje nas što su potrošači svojom kupovinom u PerSu marketima značajno doprineli povećanju fonda za kupovinu ogreva, a ujedno partneri prepoznali koliko je socijalno ugroženim porodicama važan ovakav vid podrške.\nCelokupnoj organizaciji svake godine veliku pomoć pružaju i Centri za socijalni rad iz svih opština, koji upućuju na najugroženije porodice u svojim mestima, a ujedno negujući i saradnju privatnog i javnog sektora u ovako važnim situacijama.\nHumanitarna akcija „Topli dinar“ godinama unazad pruža veliku podršku mnogim socijalno ugroženim, mnogočlanim porodicama jer je pitanje zimskog ogreva najveća novčana stavka u svakom porodičnom budžetu. U toku protekle četiri godine u okviru akcije Topli dinar, ogrev je dobilo preko 400 socijalno ugroženih porodica iz gotovo cele Vojvodine.\nZahvaljujemo se svim potrošačima, poslovnim partnerima i Centrima za socijalni rad koji su\ndoprineli uspešnoj realizaciji humanitarne akcije “Topli dinar“ i pomogli nam da ove zime svima bude toplo.


Seo kampanja za sajt firme Panart Beograd\nSeo kampanja za sajt Panart Beograd\nPre početka same seo kampanje sajta Panart uradjen je potpuni redizajn sajta. Nova internet prezentacija je dobila nove stranice ali zadržala stare url adrese zbog pozicija u pretrazi. Cilj je bio izrada sajta modernog izgleda koji će omogućiti korisnicima da lako nadju sve proizvode i usluge koje pruža Panart. Internet prezentacija sadrži stranice koje pojedinačno obradjuju sve usluge i proizvode na sajtu. Cilj je da kroz početnu stranu sajta korisnik može lako da nadje sadržaj koji ga interesuje.\nNovi sajt je potpuno prilagodjen upotrebi na mobilnom telefonu i tablet računaru. Na samom sajtu omogućeno je da prilikom korišćenja sajta sa mobilnog telefona korisnik može odmah kontaktirati Panart putem viber-a. Ovo je samo korak dalje u prilagodjavanju sajta korisnicima i omogućavanju korisnicima da što lakše komuniciraju sa Panartom.\nOptimizacija sajta se radi za sve ključne reči koje su relevantne za delatnost koju obavlja Panart. Polazi se od reči sa najvećom konkurencijom i optimizacija se radi za sve kategorije odredjujući stranicu kategorije kao željenu stranicu optimizacije. Na taj način se pokušava u samoj pretrazi korisniku dati što bolji rezultat. Ovo je mać sa dve oštice jer obično stari sajtovi su sa početnom stranicom bili zastupljeni u pretrazi, dodavanjem novih stranica koje su relevantnije za upite u pretrazi početna strana sajta više neće biti prikazivana u pretrazi. Tačnije proces zamene traje dok pretraživaći ne prepoznaju novu stranu kao bolji odgovor na upit korisnika u pretrazi. Proces SEO optimizacije je dug proces ali korisnici često nemaju strpljenja za pravi put koji je obično duži i teži.\nInternet prezentacija i seo kampanja sajta Panart-a treba da predstavi korisnicima sajt i pozicionira kljčne reči kao što su sobna vrata, sigurnosna vrata i kuhinje po meri u google pretrazi. Panart je već dugo na tržištu i svoje kvalitete je predstavio mogobrojnim zadovoljnim klijentima što dokazuju i odlične ocene na društvenim mrežama kao i google preduzeću Panart.


Život bez vežbanja može biti gori od pušenja - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nSudeći prema novoj studiji istraživačkog cntra u Klivlendu, nedostatak vežbanja može biti podjednako loš po zdravlje u vidu visokog krvnog pritiska, holesterola, dok pušenje, sa druge strane, poseduje dobro poznate zdravstvene rizike koje ne moramo ni pominjati sada. U određenim slučajevima, nevežbanje može biti daleko smrtonosnije od pomenutih rizika i duvanskog dima. Dr. Vil Džaber, vodeći autor ovog istraživanja, bio je potpuno iznenađem otkrićima do kojih su on i njegov tim došli, pošto se samo tradicionalni faktori, nalik visokom krvnom pritisku i holesterolu jedino pominju.\nSveobuhvatni podaci prikupljeni tokom istraživanja čine ove nalaze daleko važnijim. Doktor i njegove kolege prolazili su kroz kartone više od 122.000 pacijenata koji su pristali da se podvrgnu testovima Klivlendske klinije, sa početkom još davne 1991. godine. Istraživači su odvojili pacijente u pet grupa baziranih na nivou fizičke spreme, niskom, ispod proseka, iznad proseka, visokom i elitnom. Elitna grupa kreirana je od vrhunskih 2,3 procenta pacijenata bazirano na godištu i polu, a posedovali su fizičku kondiciju na nivou sličnom maratoncima.\nŠirom svih grupa, pojačana aktivnost povećala je glavne prednosti ukupnog fizičkog zdravlja, značajno smanjujući sve simptome potencijalno štetne po organizam. Istraživanje je takođe otkrilo da ne postoje gornje granice vežbanja, tako da najspremniji ljudi tokom godina u "elitnoj grupi" pokazuju najnižu stopu smrtnosti. Širom različitih grupa elitni deo posedovao je oko 80% manje rizike od pacijenata u najnižoj fizičkoj formi. Što je još interesantnije, svi koji nisu vežbali posedovali su značajno povećanje faktora rizika za oboljenja kao što su dijabetes, a u nekim slučajevima, nedostatak vežbanja imao je daleko veće posledice od ovog stanja.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Vežbe sa ruskim zvonom koje će vam povećati izdržljivost\n13. mart 2019. Fitness - Vežbe\nTop 5 vežbi za veća i jača leđa\nObavezno radite ove vežbe...\n09. mart 2019. Fitness - Vežbe\nTrening protiv mamurluka koji diže iz mrtvih\n07. mart 2019. Fitness - Vežbe\nPANIŠER sklekovi – vežba za najsnažnije\nPredstavljamo vam sjajnu vežbu za završnicu treninga koja će vas naterati da pomerite vaše granice izdržljivosti...\n05. mart 2019. Fitness - Vežbe\nDa li elektro stimulatori zaista pomažu pri građenju mišića\nPokušali smo da pronađemo odgovor na ovo pitanje...\n02. mart 2019. Fitness - Vežbe\n5-minutni trening za ruke\nOvaj trening je sa razlogom kratkotrajan...\n01. mart 2019. Fitness - Vežbe\nPogledajte kako se Kris Hemsfort pripremao za ulogu TORA\nTora ćemo ponovo videti u filmu „Osvetnici 4“, pa zato pogledajte šta je sve glumac, Kris Kemfort, morao da radi kako bi postao Bog gromova...\n27. februar 2019. Fitness - Vežbe\nVežbe koje ovabezno morate da radite u teretani\nAko želite jako i izvajano telo, onda su ovo obavezne vežbe koje morate raditi...\n25. februar 2019. Fitness - Vežbe\n24. februar 2019. Fitness - Vežbe\nPogledajte kako je mladi glumac, Tom HOland, trenirao kako bi se pripremio za ulogu u filmu "Spiderman:Far Frome Home"...


Projekat kreće iz Niša – IN info\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović sastala se danas sa gradonačelnicom Niša Draganom Sotirovski i načelnicima upravnih okruga Srbije. Razgovaralo se o energetskoj efikasnosti, jednog od najvećih državnih projekata, kao i o sprovođenju Zakona o energetskoj efikasnosti i racionalnoj upotrebi energije i Zakona o obnovljivim izvorima energije usvojenim u parlamentu. Grad Niš izabran je za grad iz koga započinje realizacija jednog velikog nacionalnog projekta.\nMinistarka Mihajlović navodi da je interesovanje građana veoma veliko ali je sigurno da ove godine država neće moći svima da izađe u susret. Naredne godine za tu namenu biće izdvojeno sigurno 100 do 150 miliona evra iz državnog budđeta.\nGradonačelnica Niša Dragana Sotirovski kaže da će raditi zajedno sa Ministarstvom rudarstva i energetike na iskorišćavanju geotermalnih izvora u Niškoj Banji i podzemnih voda za grejanje.\nprethodnaOpština Babušnica - vakcinacija\nsledećaJKP "Parking servis"-Niš aktivnosti


Gazprom povećao proizvodnju gasa u prva četiri meseca 2018.\nRuska gasna kompanija Gazprom povećala je proizvodnju u periodu januar-april 2018. godine za 9,1%, na 177,3 milijarde kubnih metara.\nIsporuke Evropi su povećane za 6,3%, na 70,3 milijarde kubnih metara, saopšteno je iz te kompanije.\nPosebno je povećan izvoz gasa u Nemačku - za 12,4%, isporuke Austriji i Holandiji su gotovo duplirane, izvoz u Grčku je porastao za 45,2%, u Francusku za 8,2%, a Dansku za 5,1%, prenosi ruska agencija Tas pozivajući se na izveštaj Gazproma.\nSamo u aprilu, Gazprom je u Evropu izvezao 15,9 milijardi kubnih metara gasa, što je rekordna količina za mesec april u istoriji te kompanije.\nGazprom je prošle godine povećao izvoz gasa u Evropu za 8,4%, na 194,4 milijarde kubnih metara gasa.\nTražnja za ruskim gasom u Evropi će, prema rečima direktora kompanije Alekseja Milera, ovog leta biti visoka, zbog niskih rezervi u podzemnim skladištima evropskih država.\nOtvorena mogućnost izgradnje Severnog toka 3\nIzvršni direktor Gasproma, Aleksej Miler, ostavio je danas otvorenom mogućnost izgradnje gasovoda Severni tok 3, ukoliko, kako je naveo, bude postojala tražnja za ruskim gasom.\nMOSKVA - Izvršni direktor Gasproma, Aleksej Miler, ostavio je danas otvorenom mogućnost izgradnje gasovoda Severni tok 3, ukoliko, kako je naveo, bude postojala tražnja za ruskim gasom.\n"To zavisi od tražnje za ruskim gasom", odgovorio je Miler na pitanje da li je moguća realizacija projekta Severni tok 3, prenosi ruska agencija Tas s.\nNBS dala "zeleno svetlo" AIK banci za preuzimanje Gorenjske\nNarodna banka Srbije (NBS) je dala saglasnost AIK banci Beograd za dodatno sticanje vlasničkog udela u slovenačkoj Gorenjska banci iz Kranja, potvrđeno je Tanjugu u NBS.\nIz NBS su naveli da je centralna banka, u novom postupku po zahtevu AIK banke, 27. aprila 2018. godine dala saglasnost toj banci za sticanje podređenog društva - Gorenjske banke dd Kranj, kao zavisnog, u kome može steći do 100% učešća.\nSaglasnost je data, kako se objašnjava, pošto je NBS u postupku kontrole utvrdila da je AIK banka ispunila naloge i mere koje su joj upućene u decembru 2017, čime su otklonjeni razlozi zbog kojih joj je prethodno bila ukinuta saglasnost iz juna 2016. godine za sticanje akcija Gorenjske banke.\n- Imajući u vidu da je kontrolom utvrđeno da su otklonjeni razlozi zbog kojih je banci prethodno ukinuta saglasnost za sticanje akcija Gorenjske banke, AIK banci je 27. aprila 2018. data saglasnost za sticanje Gorenjske banke, kao svog podređenog društva - navodi se u pisanom odgovoru NBS dostavljenom Tanjugu.\nAIK banka već ima 20,99% vlasničkog udela u Gorenjskoj banci, i drugi je najveći akcionar banke iz Kranja posle slovenačkog preduzeća Sava.\nSa kompanijom Sava, AIK banka se dogovorila da kupi 37,6% njihovog udela u Gorenjskoj, za šta je 2016. godine dobila "zeleno svetlo" od NBS.\nMeđutim, krajem prošle godine NBS je povukla saglasnost zato što su, kako je obrazloženo, u okviru uobičajene kontrole boniteta i zakonitosti poslovanja sa aspekta rizika koji mogu dovesti do ugrožavanja njihovog finansijskog položaja "utvrđene nepravilnosti u poslovanju".\nGorenjska banka je, inače, jedna od najuspešnijih i najprofitabilnijih slovenačkih banaka i jedina velika banka koja je radila bez državne "injekcije kapitala" 2013. godine, uprkos značajnom nedostatku kapitala.\nGorenjska je po veličini aktive imala učešće na slovenačkom bankarskom tržištu od 4,7% na kraju septembra 2017. godine, u ukupnom iznosu od 1,73 mlrd EUR, što je čini sedmom najvećom bankom u Sloveniji.