Da li Srbin još uvek ide rado u vojnike - Jutarnji GLASnik\nObavezni vojni rok: Da li će mladi u Srbiji ponovo morati u vojsku\nNakon kratke pauze pitanje vraćanja obaveznog vojnog roka ponovo je u srpskoj javnosti.\nPredsednik Vučić je izjavio da se razmatra ponovno uvođenje obaveznog vojnog roka\n„Rado Srbin ide u vojnike“, niz pesama kako žene vole oficire, „armija kao škola života“ i ispraćaj u vojsku kao ispit zrelosti, a obaveznog služenja vojnog roka nema.\nSrbija je 2011. godine dobila profesionalne vojnike, uz mogućnost dobrovoljnog služenja vojnog roka za one koji to žele.\nDobrovoljni život u vojsci traje nekoliko meseci i može se služiti u četiri roka – u martu, junu, septembru i decembru.\nIpak, tema ponovnog uvođenja obaveznog vojnog roka ni u jednom trenutku nije u potpunosti nestala iz javnosti i, poput bumeranga, vraća se svake godine.\nOvog puta je predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio da se razmišlja o tome.\nVulin: „Ništa u životu nisam više želeo nego da služim državi kao vi, u uniformi s oružjem i žao mi je što nisam, ali to ne znači da svoju državu ne volim.“\n„Obavezni vojni rok nije ukinut“\nIz Ministarstva odbrane za BBC na srpskom kažu da „na osnovu naređenja predsednika i vrhovnog komandata Vojske Srbije“ Aleksandra Vučića rade studiju o mogućnostima vraćanja obaveze služenja vojnog roka.\n„Podsećamo da vojni rok nikada nije ukinut, već je odlukom Narodne Skupštine iz januara 2011. godine obaveza redovnog služenja vojnog roka obustavljena“, ističu iz Ministarstva.\n„Od tada se vojni rok izvršava po principu dobrovoljnosti, a ostala je i obaveza uvođenja u vojnu evidenciju i obaveza služenja u rezervnom sastavu“.\nKako navode, sada analiziraju efekte aktuelnog stanja i traže rešenje.\nStavljanje vojne teme na agendu je pre politička poruka, nego argument nakon analize\n„Obavezni vojni rok nije ukinut, već je obustavljen“, kažu iz Ministarstva odbrane\nIz Ministarstva su odgovoru naveli da evropske zemlje u kojima, kako navode, osim profesionalne vojske postoje i kombinovani modeli: Švedska, Austrija, Rusija, Kipar, Danska, Estonija, Finska, Grčka, Turska i Norveška.\n„U Švajcarskoj, koja je neutralna zemlja, postoji obaveza služenja vojnog roka kao i sistem obučavanja vojnih obveznika gde svi 21 dan svake godine moraju provesti na vojnoj obuci.\n„Mogućnost ponovnog uvođenja obaveze služenja vojnog roka razmatra se u Mađarskoj, kao i u Nemačkoj, dok se Austriji razmatra produženje služenja vojske“, ističu iz Ministarstva.\nPrednosti i mane obaveznog služenja vojnog roka treba pre svega sagledati u odbrambenom, političkom i ekonomskom kontekstu, kaže za BBC na srpskom Marija Ignjatijević iz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku.\nVojska Srbije Foto:Ministarstvo odbrane\nFinansijski teško izvodljivo\nPrema njenim rečima, vraćanje obaveznog vojnog roka je sa finansijskog stanovišta teško izvodljivo u skorijoj budućnosti.\n„Tokom mandata prethodnog ministra odbrane urađena je interna analiza koja je pokazala da bi samo prva godina ponovnog uvođenja vojnog roka koštala oko 70 milijardi dinara, odnosno 0,7 milijardi evra, koliko iznosi skoro čitav ovogodišnji budžet Ministarstva odbrane“.\n„Poređenja radi, vojni budžet Austrije, u kojoj postoji obaveza služenja vojnog roka, za 2018. godinu iznosi oko 2,4 milijarde evra“, navodi ona.\nKako kaže, bilo bi neodgovorno povećati izdvajanja za odbranu „na uštrb nekih drugih javnih dobara, kao što su infrastruktura, zdravstvo, obrazovanje i kultura“.\nPokretanje teme vojnog roka politička poruka\n„Stavljanje vojne teme na agendu je pre politička poruka, nego argument nakon analize“, kaže Marija Ignjatijević iz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku\nOna ističe i da bi vraćanje vojnog roka trebalo da bude tema širokih konsultacija sa stručnjacima i građanima.\n„U ovom momentu, stavljanje teme vojnog roka na agendu može se pre interpretirati kao politička poruka, nego kao argument iznet nakon sveobuhvatne analize ekonomskih i odbrambenih potreba i interesa Srbije.\n„Iako je vojna obaveza tema koja interesuje i uključuje širu javnost, do sada se nije nalazila na dnevnom redu u situacijama kada su se građani pitali o pravcu. Na primer, tokom kampanje za predsedničke izbore prošle godine ili tokom javne rasprave o novim strateškim dokumentima u maju ove godine“, kaže Marija Ignjatijević.\nPredsednik Srbije je rekao da se razmatra uvođenje obaveznog vojnog roka od 2020. ili 2021. godine\nPrema podacima Istraživačkog centra za odbranu i bezbednost, 74 procenata građana Srbije je za vraćanje obaveznog vojnog roka.\nOvo istraživanje rađeno je od januara do maja ove godine, na uzorku od 1.117 ljudi širom Srbije. Slične rezultate dobio je i Demostat 2016. godine.\n„Zanimljivo je da su građani stariji od 60 godina najviše za vraćanje obaveznog vojnog roka, a da je prva sledeća grupa od 18 do 29 godina – dakle, oni koji bi u tom slučaju išli u vojsku“, kaže za BBC na srpskom Jasmina Andrić iz Istraživačkog centra za odbranu i bezebednost.\nKako navodi, za obavezni vojni rok najmanje je grupa građana od 40 do 49 godina.\n„Oni su devedesetih imali dvadeset i nešto, bili su zahvaćeni svim tim ratnim događanjima, tako da verujem da sigurno imaju loše uspomene i da su zato tako reagovali. Mada su i oni iznad 50 odsto“.\nPodele ima i na relaciji istok-zapad: „U Velikom Gradištu, na istoku zemlje, čak 60 odsto građana se izjasnilo protiv obaveznog vojnog roka, dok je u Ivanjici čak 92 procenata bilo ‘za'“.\n„ZA“ žene 75 odsto „, a muškarci 77 odsto\nDobrovoljni vojni rok traje šest meseci i može se služiti u četiri roka – u martu, junu, septembru i decembru\n„Beograd je 71 odsto bio za povratak vojnog roka“, navodi Andrić.\nOna ističe i male razlike po polu, ali i deo onih koji po tom pitanju nisu hteli da se izjasne.\n„Žene su na 75 odsto ‘za’, a muškarci na 77. Zanimljivo je da određeni broj ispitanika nije želeo da se izjasni po polu – 1.70 odsto. Dakle, želeli su da učestvuju u istraživanju, popunili su anketu, ali su to pitanje ostavili prazno ili su oba zaokružili“.\nGrađani veruju vojsci\nSocijalni psiholog Zoran Pavlović za BBC na srpskom kaže da su građani Srbije godinama nepoverljivi prema institucijama bilo kog tipa, izuzev vojske i crkve.\n„Ne veruje se političkim partijama, sudovima, policiji i bilo kojim drugim državnim institucijama, osim njima. To da je dve trećine građana za obavezni vojni rok ne iznenađuje, iako treba biti malo nepoverljiv prema istraživanjima javnog mnjenja kod nas“.\nKako kaže, vojska i crkva su i u drugim sredinama okosnica nacionalnog identiteta, ali je ovde specifično njihovo štrčanje.\n„To su tipične institucije tradicionalnog autoriteta, institucije moći koje veoma dobro naležu na autoritarno-patrijarhalne tendencije – kojih već ima dosta – a koje se dodatno se podgrevaju u poslednjih par godina“, navodi Pavlović.\nPavlović, koji je docent na Filozofskom fakultetu u Beogradu, kaže da je ideja vraćanja obaveznog vojnog roka antiprogresivna i korak unazad.\n„Moramo imati u vidu šta se svakodnevno dešava – stalna tortura koju političke elite vrše nad nama, vladavina strahom i terorom, stalno zveckanje oružjem, animoziteti prema susedima i slično.\nKako mediji kažu\n„Stalno smo u nekom hroničnom ratnom stanju, da će nas neko sačekati iza ćoška. Kada običan čovek pomisli na sve to naravno da će reći sebi da treba da se pripremimo za nešto što ‘samo što nije počelo’.\n„U društvu preovlađuje raspoloženje koje dobijamo iz medija“, ističe Pavlović.\nGovoreći o podatku da su mladi pri vrhu onih koji su za vraćanje obaveznog vojnog roka, Pavlović kaže da to zabrinjava.\n„Mladi su uvek populacija koja je u svakom društvu najprogesivnija i to je ranije važilo i za nas, a u poslednje vreme dosta je među njima onih koji nisu otvorenog uma“.\nPrema njegovim rečima, mnogo je razloga za taj fenomen.\n„Stalno se ponavlja ta mantra devedesete, ali to ne možemo izgubiti iz vida – današnji mladi su rođeni nakon ili tokom tog strašnog perioda. U socijalnoj psihologiji imate snažna gledišta da su te rane formativne godine presudne za formiranje nas kao ljudi“.\n„Ako su odrastali u vremenu svega strašnog i najveće propasti u modernoj srpskoj istoriji, to onda ne iznenađuje“, smatra Pavlović.\nVojska Srbije- vežbe Foto:Printscreen\nZašto je pitanje vojnog roka sad opet aktuelno?\nPredsednik Srbije je rekao da se razmatra uvođenje obaveznog vojnog roka od 2020. ili 2021. godine.\n„Razmišljamo o tome. Kažem, razmišljamo. Čekamo procene vojske i Ministarstva finansija, da vidimo da li da idemo tromesečni ili šestomesečni vojni rok“.\nKako je naveo, sve zavisi od finasija.\n„Razmatramo uvođenje vojnog roka kako bi država imala mogućnosti da preventivno deluje na bilo koga ko bi pokušao da je bezbednosno ugrozi“, rekao je Vučić.\nPrema njegovim rečima, ljudi koji bi odslužili vojni rok imali bi prednost u zapošljavanju u državnim i javnim službama.\nVučić se u četvrtak ponovo oglasio, navodeći da je država još daleko od bilo kakve konačne odluke po tom pitanju.\nOn smatra da bi vraćanje obaveznog vojnog roka koštalo do 90 do 130 miliona evra, u zavisnosti da li će trajati tri ili šest meseci.\nU međuvremenu su se oglasili brojni zvaničnici, stručnjaci i stranke, a zanimljiv podatak izneo je general u penziji Milomir Miladinović za Večernje novosti.\nPrema njegovim rečima, od uvođenja dobrovoljnog koncepta 2011. godine, za kasarne se prijavilo manje od 10.000 mladića i devojaka.\nKad je bio premijer Vučić izjavio da se ne razmišlja o ponovnom uvošenju vojnog roka\nTadašnji premijer Srbije Vučić je izjavio da se ne razmišlja o ponovnom uvođenju vojnog roka, već da je ključna „modernizacija vojske“.\nIpak, ministar odbrane Aleksandar Vulin je do sada bio glavna osoba za temu vraćanja obaveznog vojnog roka.\nVulin je tada izazvao veliku buru u javnosti rekavši da je potrebna opšta vojna obuka stanovništva.\n„Nijedna vojska na svetu nije dovoljno brojna i nijedna vojska na svetu nije dovoljno spremna za izazove koji su pred nama ukoliko nema podršku čitavog stanovništva i svih građana.\n„Mora da se razmišlja o načinima i mehanizmima kako da se vrati obučenost. Da se vrate određeni kursevi i tehnike po kojima bi se najšire stanovništvo ponovo obučavalo svim onim veštinama i znanjima koja su potrebna da bi se branila zemlja“, rekao je tada Vulin.\nMinistar odbrane se požalio da je jedno od njegovih najvećih razočaranja u životu bilo kada je iz zdravstvenih razloga proglašen nesposobnim za služenje vojnog roka.\n„Imao sam dioptriju više od sedam, na jednom oku dva cilindra, a na drugom jedan,“ rekao je Vulin u razgovoru s vojnicima na dobrovoljnom služenju roka u valjevskoj kasarni „Vojvoda Živojin Mišić“.\n„Ništa u životu nisam više želeo nego da služim državi kao vi, u uniformi s oružjem i žao mi je što nisam, ali to ne znači da svoju državu ne volim.“\nIzvor:BBC News Foto:Printscreen\nTagged SRBIJA, UVOĐENJE VOJNOG ROKA, VOJNI ROK, VOJSKA


Vučić na večeri pitao Mustafu o prisvajanju imovine - Sputnjik Srbija\n07:42 16.03.2017 (osveženo 07:58 16.03.2017) Preuzmite kraći link\nSrpski premijer Aleksandar Vučić je sinoć u Sarajevu na radnoj večeri koju je za premijere Zapadnog Balkana priredio predsedavajući Saveta ministara BiH Denis Zvizdić pitao kosovskog premijera Isu Mustafu na kojim osnovama je Priština donela odluku o prisvajanju srpske imovine.\nPrema nezvaničnim informacijama, Vučić je pitao da li je tu odluku doneo sam ili uz nečiju saglasnost.\nSrpski premijer je, inače po dolasku u Sarajevo juče posle podne poručio prištinskim vlastima da svojom odlukom o imovini bivše SFRJ, Srbije i Vojvodine ništa nisu oteli, jer u tu imovinu ne mogu da uđu niti da je otmu.\nOn je novinarima u Sarajevu, gde danas učestvuje na samitu premijera Zapadnog Balkana, rekao da je besmisleno to što predstavnici Prištine rade, dodajući da „oni moraju da donesu bilo šta u želji da nas provociraju“.\nVečeri u sarajevskom restoranu Libertas prisustvovali su i ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine Mirko Šarović, premijer Albanije Edi Rama, kao i ambasadori Srbije i Albanije u BiH, Stanimir Vukičević i Ilir Melo.\nSamit premijera Zapadnog Balkana, Isa Mustafa, Aleksandar Vučić


Bild: Možda bi za Bayern bilo bolje da je doveo Terzića kao Flickovog nasljednika :: Kladionica.eu\n15. 05. 2021, 12:08 - Sport\nPopularni njemački list Bild analizirao je trenutnu situaciju trenera Borussije Dortmund Edina Terzića koji će na kraju sezone napustiti klub, ističući da je tri puta zaredom pobijedio budućeg šefa stručnog štaba Bayerna Juliana Nagelsmanna.\nNogometaši Borussije Dortmund peti put u historiji osvojili su Njemački kup nakon što su u finalu odigranom u Berlinu savladali ekipu Leipziga 4:1, a mladi stručnjak porijeklom iz BiH Edin Terzić osvojio je svoj prvi veliki trofej već na početku karijere i tako će se s peharom na kraju sezone oprostiti od klupe Milionera.\nKao što je poznato, dosadašnji trener Borussije Mönchengladbach Marco Rose (44) od naredne sezone će biti novi strateg Borussije Dortmund, a Nijemac će na klupi crno-žutih naslijediti Edina Terzića koji je ranije tokom ove sezone kao privremeno rješenje zamijenio Luciena Favrea.\nIpak, Bild u svojoj analizi dovodi u pitanje takvu odluku uprave Borussije, navodeći da je u roku od pet mjeseci Terzić tri puta nadmudrio najskupljeg trenera na svijetu, Juliana Nagelsmanna, koji će na ljeto preuzeti ekipu Bayerna i naslijediti Hasnija Flicka nakon što je dogovoren njegov prelazak iz Leipziga za preko 20 miliona eura.\nTerzićeva Borussija je tri puta nadigrala Nagelsmannov Leipzig (3:1, 3:2, 4:1), pa Bild konstatuje da bi možda za Bayern bilo bolje da je doveo Terzića kao Flickovog nasljednika.\nTakođer, popularni njemački list ističe da bi se rukovodstvo Bayerna trebalo zapitati vrijedi li Nagelsmannov dolazak zaista toliko, a takav Terzićv učinak, morao bi i čelnike Borussije natjerati na razmišljanje i ozbiljnu analizu.\nBild implicira da su se u Borussiji olako odrekli Terzića, a iako postoji mogućnost da ostane u klubu kao pomoćnik novog trenera Rosea, smatraju da bi za njega to bilo pogubno i da mora težiti drugom vrhunskom klubu poput Leverkusena i Eintrachta, u kojem će nastaviti svoj trenerski razvoj.\nTagovi: Bild, Edin Terzić, Julian Nagelsmann, Bayern,\nBayern Minhen je u 30. kolu Bundeslige pobijedio Bayer Leverkusen 2:0 i došao je na korak od osvajanja titule. Istovremeno, iz lige je zvanično ispao Schalke koji je por...


Kako do uverenja za novozaposlene kada ne rade šalteri Fonda PIO? - Experta\nKako do uverenja za novozaposlene kada ne rade šalteri Fonda PIO?\nRepublički Fond za penzijsko i invalidsko osiguranje objavio je da je uspostavljan rad e-šaltera, kao email servisa za primanje različitih zahteva koji građani i privreda upućuju Fondu PIO.\nU okviru ovog servisa, Fondu PIO možete mailom dostaviti različite zahteve, kao i propratnu dokumentaciju na osnovu koje Fond može:\nizvršiti prijavu ili odjavu sa obaveznog socijalnog osiguranja,\nsprovesti postupak utvrđivanja svojstva osiguranika,\nizdati uverenje o podacima iz staža osiguranika (uverenja koja se u praksi koriste za dokazivanje statusa kvalifikovanog novozaposlenog lica), i dr.\nUkoliko vam je potrebno uverenje da niste bili zaposleni u 2019. godini, potrebno je da popunjen Zahtev za izdavanje uverenja pošaljete mailom na e-salter@pio.rs.\nKompletan tekst saopštenja sa spiskom zahteva koje možete poslati mailom dajemo u nastavku:


Svetlo u haškom tunelu\nРубрика: Политика Аутор: Преузето 594 пута прочитано Датум: 3.06.2007 Одштампај\nGlavni tužilac Haškog tribunala Karla del Ponte doputovaće u ponedeljak u Beograd, gde je poslednji put boravila 2. i 3. oktobra prošle godine.\nAli, sada će je sačekati značajno promenjene okolnosti u odnosu na njen prethodni boravak…\nU Srbiji je formirana nova, proevropska vlada, koja je punu saradnju sa haškim tribunalom uvrstila među svoje prioritete, a formiran je i Savet za nacionalnu bezbednost sa predsednikom Srbije Borisom Tadićem na čelu, koji će koordinirati rad civilnih i vojnih službi bezbednosti.\nU danu kada je formirana vlada Srbije, na osnovu informacija Tužilaštva i po nalogu Del Ponteove, organizovana je potraga za haškim optuženikom Ratkom Mladićem, kada je zbog provere pretresan vojni hotel u Deligradskoj ulici.\nHapšenje u četvrtak Zdravka Tolimira, koji posle Mladića i Radovana Karadžića važi za trećeg najvažnijeg haškog optuženika za genocid u Srebrenici, najbolji je pokazatelj odlučnosti vlasti u Srbiji, ali i u Republici Srpskoj, da obaveze prema tribunalu ispune što pre.\nSve su to bili razlozi zbog kojih se nemački kancelar Angela Merkel saglasila, u subotu u Berlinu, sa ocenom predsednika Srbije da je Srbija u poslednje vreme dala dovoljno dokaza opredeljenosti za punu saradnju s Haškim tribunalom.\nMerkelova je u tom kontekstu podržala obnavljanje pregovora Srbije sa Evropskom unijom i izrazila očekivanje da će ti pregovori biti uspešni.\nEvropskom komesaru Oliju Renu preostalo je samo da saopšti da Brisel, “posle temeljne procene”, smatra da pregovori mogu da se nastave, a tačan datum sledeće runde razgovora, rekao je, biće preciziran posle izveštaja Del Ponteove, koji će ona obelodaniti po četvorodnevnoj poseti Beogradu.\nTime je i okvir posete glavnog tužioca unapred postavljen, pa ostaje uverenje, koje je iskazao i predsednik Srbije, da će taj izveštaj biti pozitivan.\nPortparol Haškog tužilaštva Olga Kavran rekla je ovih dana da se Del Ponte nada da će se u Beogradu uveriti da će izrečena spremnost vlasti da ispune međunarodne obaveze biti potvrđena konkrentnim potezima i rezultatima.\n“Tužilaštvo je spremno da sarađuje sa novoizabranom vladom u njenim naporima da ostvari punu saradnju sa Tribunalom, koje uključuje i hapšenje i prebacivanje u Tribunal Ratka Mladića, Radovana Karadžića i ostalih begunaca”, poručila je Kavran.\nGlavni tužilac tribunala će se, kako je navela Kavran, sastati sa predsednikom i premijerom Srbije, Tadićem i Vojislavom Koštunicom, i “mnogim drugim članovima vlade i predstavnicima službi koje se na operativnom nivou bave pitanjima saradnje sa Tribunalom”.\nIzveštaj o saradnji Srbije sa Haškim tribunalom Del Ponteova će podneti Savetu bezbednosti UN 18. juna.\nEvropska komisija je, inače, upravo posle njenog susreta sa Renom, 3. maja prošle godine u Briselu, i tada nepovoljne ocene o saradnji Beograda s Tribunalom, i donela odluku da do daljeg odloži nastavak pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju.\nSada je Ren, prema oceni analitičara, unekoliko, preduhitrio, pa i prejudicirao ishod njenog najnovijeg uvida u nastojanja Srbije da hašku priču definitivno okonča.\n« « Претходне вести: Neka nova vojska\nНаредне вести: Sukobi na protestu u Rostoku » »


Ograničeno reemitovanje četiri emisije TV Happy i Pinka u Crnoj Gori | Autonomija\nRazlog za ovu odluku su programi u kojima se promoviše mržnja, netrpeljivost i diskriminacija prema pripadnicima crnogorske nacionalnosti\nSavet Agencije za elektronske medije (SAEM) Crne Gore doneo je odluku da na tri meseca ograniči reemitovanje pojedinih programskih sadržaja koji se emituju u okviru televizijskih programa TV Happy i TV Pink M iz Srbije.\nRazlog za ovu odluku su programi u kojima se promoviše mržnja, netrpeljivost i diskriminacija prema pripadnicima crnogorske nacionalnosti, ističe se u saopštenju SAEM, a prenosi RTCG.\n„Ceneći da se radi o pitanju od javnog interesa, čija zaštita zahteva sprovođenje mera kojima će se suzbiti sporno izražavanje, SAEM je zaključio da je opravdano da se, na period od tri meseca, ograniči reemitovanje sledećih programskih sadržaja: ‘Dobro jutro, Srbijo’, ‘Ćirilica’ i ‘Posle ručka’ na televiziji TV Happy i ‘Novo jutro’ na televiziji ‘TV Pink M'“, navodi se u saopštenju SAEM.\n„Imajući u vidu da se radi o kršenju standarda, na čije poštovanje su se obavezale i Crna Gora i Srbija, SAEM je zaključio da se navedenim programskim sadržajima podstiče na mržnju, netrpeljivost i diskriminaciju prema pripadnicima crnogorske nacionalnosti“, navodi se u saopštenju.\nSAEM ističe da je pri tome korišćeno pogrdno, uvredljivo ili uznemiravajuće izražavanje koje podstiče intenzivne negativne emocije, iskazivanje neprijateljstva ili želju za diskriminacijom, kao i omalovažavanje ili obezvređivanje pripadnika crnogorske nacionalnosti, negiranjem njihovog nacionalnog identiteta.\nUpozorava se da su učestalim emitovanjem, posebno naglašenim u periodu od kraja decembra 2019. godine, u okviru sadržaja različitih formi i žanrova, emiteri pokazali nameru da se spornim sadržajima utiče ne samo na osećanja i emocije osoba prema kojima su ovi neprihvatljivi sadržaji usmereni, već i da izazove reakciju prema njima, uključujući one koje mogu imati za posledicu (cilj) izazivanje ili podržavanje nasilja.\n„Ne dovodeći u pitanje pravo svih emitera da informišu javnost o pitanjima od javnog interesa, emitovanim sadržajima se iz emisije u emisiju i skoro svakodnevno omogućava, podstiče i opravdava osećaj negiranja, neprihvatanja i animoziteta prema pripadnicima crnogorske nacionalnosti, čime je zloupotrebljeno pravo na slobodu izražavanja“, zaključuju u SAEM.


Jovanović: Mala i srednja preduzeća su kičma razvoja svakog društva – SDP Srbije\nJovanović: Mala i srednja preduzeća su kičma razvoja svakog društva\nŠef poslaničkog kluba Socijaldemokratske partije Srbije, Branimir Jovanović, rekao je na današnjoj sednici Narodne skupštine da je veoma važno da radimo na tome da stvorimo stabilan pravni okvir koji će odgovarati razvoju malih i srednjih preduzeća.\n– Mi u SDPS-u nedavno smo promovisali naš plan i strategiju za pomoć malim i srednjim preduzećima. Smatramo da su ona kičma razvoja svakog društva jer su specifična po svojoj fleksibilnosti, vitalnosti i inovacijama koje uvek unose u poslovanje – rekao je Jovanović.\nOn je ukazao na to da je važno da država osluškuje potrebe preduzeća na svom tržištu.\n– Koliko je to važno govori i sporazum, odnosno ugovor koji ćemo potpisati, a odnosi se na izgradnju auto-puta na deonici Preljine-Pojate. Kada govorimo o saobraćajnoj infrastrukturi uvek pomislimo da je izgradnja auto-puta magnet za velike kompanije, za strane investitore. To je tačno, ali sa druge strane izgradnja auto-puta pomaže razvoj malog i srednjeg preduzetništva u regionu gde se auto-put gradi pa tako i u ovom delu centralne Srbije – istakao je šef poslaničkog klupa SDP Srbije.


Moskva bi mogla da ostane bez sagovornika - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Moskva bi mogla da ostane bez sagovornika\nObračun Rusije i Zapada u svetlu najnovije špijunske afere\nIvana Šundić Mihovilović20.04.2021. 10:53\nRuske vlasti uzvratile su juče odluci zvaničnog Praga i naredile da 20 čeških diplomata napusti Rusiju u roku od 72 sata.\nU međuvremenu, ističe rok od 48 sati koju su ranije češke vlasti dale za 18 ruskih diplomata da napuste tu zemlju. Rusko ministarstvo inostranih poslova je za odluku Češke saopštilo da je „bez presedana“ i nazvalo je neprijateljskim aktom.\n„U svojoj želji da udovolje Sjedinjenim Državama, a u svetlu nedavnih američkih sankcija Rusiji, češke vlasti su čak nadmašile svoje ‘gospodare’ sa druge strane bare“, kaže se u saopštenju ruskog MSP.\nPrema izjavama čeških vlasti, koje se pozivaju na istragu, proterane ruske diplomate su obaveštajni operativci koji se, između ostalog, terete za umešanost u eksploziju češkog skladišta oružja pre sedam godina. Takve optužbe su, prema ocenama Rusije, neosnovane i apsurdne.\nIzveštaji čeških medija, koji se pozivaju na neimenovane istražitelje, sugerišu da su oružje i municija u skladištu mogli biti namenjeni ukrajinskim snagama koje se bore protiv proruskih pobunjenika ili pobunjenicima u Siriji koji se bore protiv tamošnje vlade koju podržava Rusija.\nČeška policija identifikovala je dvojicu muškaraca – Aleksandra Miškina i Anatolija Čepigova – koji se dovode u vezu sa eksplozijom skladišta naoružanja u jesen 2014. u Vrbeticama, 330 kilometara jugoistočno od Praga.\nJedan od ljudi koji je upravo tu skladištio oružje bio je bugarski trgovac oružjem Emilijan Gebrev, rekli su izvori Bi-Bi-Sija.\nU aprilu 2015, šest meseci nakon eksplozije u Češkoj, Gebrev se teško razboleo u Sofiji. Posle mesec dana u bolnici je pušten, ali mu je potom ponovo pozlilo. Uprkos sumnjama, bugarske vlasti su tvrdile da je reč o trovanju hranom. Tek nakon događaja u Solzberiju 2018. posvećena je veća pažnja slučaju trovanja Gebreva.\nMiškin i Čepigov se takođe terete za umešanost u napad na dvostrukog špijuna Sergeja Skripalja i njegovu ćerku Juliju nervnim agensom novičok u engleskom gradu Solzberiju 2018. Kamere u Solzberiju su ih snimile, a istraga je identifikovala Ruslana Boširova kao Anatolija Čepigu i Aleksandra Petrova kao Aleksandra Miškina, obojicu agente ruske vojne obaveštajne službe GRU.\nIako se isprva pretpostavljalo da je eksplozija u Češkoj bila nesrećan slučaj, iscrpna istraga na kraju je dovela do Moskve i Jedinice 29155 GRU.\nČeška je, kako se navodi, o svemu ovome obavestila NATO i saveznike u EU o čemu je bilo reči na jučerašnjem sastanku šefova diplomatije Unije.\nStejt department je saopštio da stoji uz Češku u „čvrstom odgovoru protiv ruskih subverzivnih akcija na tlu Češke“.\nSlična poruka podrške Češkoj stigla je dan ranije i iz Britanije. Inače, usled napetosti između Ukrajine i Rusije najavljeno je da će britanski ratni brodovi krenuti ka Crnom moru u maju.\n„Niti je Rusija nužno ‘globalna opasnost’, niti je ovo ofanziva protiv Rusije“, kaže za Danas Marko Savković, izvršni direktor Beogradskog fonda za političku izuzetnost.\nU jednom delu, navodi Savković, „odnosi Rusije i Zapada zaista podsećaju na neki novi hladni rat. Kažem u jednom, zato što se svet promenio, imali smo decenije uticaja globalizacije, postao je multipolaran“.\nU svemu ovome, ukazuje, najgore prolaze „rubne države, koje se nalaze na mestima dodira interesnih zona Rusije i Zapada – Ukrajina i Sirija“.\nStoga su, ukazuje Savković, Zapad (EU, pojedinačne države članice) pod rastućim pritiskom stručne i javnosti uopšte da nastupe još odsečnije.\n„Nakon režima sankcija, da sada Rusiju drže odgovornom za svaki pokušaj eskalacije. Proterivanje diplomata je čini se, taj naredni korak koji su spremni da preduzmu“.\nPritom, kako ističe sagovornik Danasa, „nije jasno šta Rusija dobija – bude li nastavila putem konfrontacije sa Zapadom, sve teže će biti onim glasovima koji pozivaju na deeskalaciju i ponovno približavanje – na primer Emanuel Makron, a ranije Angela Merkel. Ona se ne može i ne sme u potpunosti okrenuti Kini zato što ni tu nema dovoljno poverenja“.\nSavković naglašava da su stvari za koje optužuju Kremlj, nezamislive državama članicama EU, političkim elitama – to se, ističe, „jednostavno u demokratijama ne radi“.\n„Dakle, vrednosno, dve strane su se dramatično udaljile jedna od druge, a odnosi su im ‘unazađeni’ stotinu godina, citiram Dmitrija Trenjina. Rusija želi povratak sistemu ‘evropskog koncerta’, kakav je bio na snazi u 19. veku, priznanje statusa velike sile, ali ostaće bez sagovornika, jer – zašto raditi ovo sa Aleksejem Navaljnim? Zar je on zaista tolika pretnja?“, pita se Savković. Kako ukazuje, opozicija u Rusiji je godinama slaba i razjedinjena. „Ili možda i nije? Sa poslednjim ustavnim amandmanima, kojim Putin ostaje predsednik – praktično doživotno – fasada ‘suverene demokratije’, kako je Rusiju opisivao Vladimir Surkov, pada“. Kako navodi, ovo je sve loše za Evropu u globalu, ali „od vizije jedinstvenog prostora od Atlantika do Vladivostoka davno se, zapravo, odustalo“.\nPrema rečima Savkovića, ostaje sada pitanje mogu li po bilo kom pitanju Moskva i Brisel – odnosno Moskva sa Berlinom i Parizom – naći zajednički jezik. „London odnosno Velika Britanija, koja je bregzitovala, sada će slediti Vašington“, zaključuje naš sagovornik.\nKremlj odbacio upozorenja o Navaljnom\nPortparol Kremlja odbacio je juče upozorenja zapadnih zemalja na čvrst odgovor u slučaju smrti zatvorenog opozicionara Alekseja Navaljnog, koji štrajkuje glađu, prenosi Beta. „Ne možemo da prihvatimo takve izjave predstavnika drugih vlada“, rekao je Dmitrij Peskov novinarima navodeći da ta tema „ne bi trebalo njih da interesuje“. Evropska unija je juče izrazila „duboku zabrinutost“ zbog zdravstvenog stanja Navaljnog koji u zatvoru štrajkuje glađu, izjavio visoki predsednik EU za spoljnu politiku i bezbednosti Žozep Borel i pozvao na njegovo hitno i bezuslovno puštanje na slobodu.\nBela kuća je u nedelju upozorila da će Rusija snositi „posledice“ u slučaju smrti Navaljnog. Opozicionar je počeo štrajk glađu pre više od tri nedelje, protestujući što mu zatvorske vlasti ne dozvoljavaju da ga pregleda privatni lekar, zbog bolova u leđima i gubitka osećaja u nogama. Ruska zatvorska služba je najavila da će Navaljni biti prebačen u bolnicu. Lekar koji ga leči je rekao da se njegovo zdravstveno stanje naglo pogoršava i da je životno ugrožen.\nČeškaMarko SavkovićRusijaŠpijunska aferaBeograd\nJedno reagovanje na “Moskva bi mogla da ostane bez sagovornika”\n20. aprila 2021. u 12.21\nNema šanse. Moskva će uvek imati trećeg naj jačeg sagovornika Kinu koju Amerika neće nikada imati.


U trebinjskoj regiji 34 kontrole, naplaćeno 4.000 KM\nNa području trebinjske regije proteklog vikenda izvršene su 34 kontrole poštovanja mjera zaštite od epidemije u zajednici i radnim sredinama, od čega su u dva slučaja utvrđeni propusti u pridržavanju preventivnih mjera, te su izrečene kazne u ukupnom iznosu od 4.000 KM.\nOvo je za Radio Trebinje potvrđeno u Republičkoj upravi za inspekcijske poslove, koja je i ovog vikenda u saradnji sa inspektorima jedinica lokalne samouprave vršila pojačane kontrole poštovanja mjera zaštite od epidemije među privrednim subjektima.\n„I ovog vikenda akcenat u kontrolama bio je usmjeren na ugostiteljske objekte u večernjim satima, kada se može očekivati veća frekvencija građana, te vozila javnog prevoza u kojima se na dnevnom nivou smjenjuje veći broj korisnika“, kažu u Republičkoj upravi za inspekcijske poslove.\nU toku proteklog vikenda na području Srpske izvršeno je ukupno 514 inspekcijskih kontrola, od čega je 13 bilo sa utvrđenim nepravilnostima, koje se odnose na obezbjeđivanja fizičke distance, broj lica koja istovremeno borave u objektu, te korišćenje zaštitne opreme.\nUkupno je izrečeno kazni u iznosu od 11.100 KM.\n„Još jednom želimo naglasiti da cilj inspekcije nije kažnjavanje, već da se provođenjem svih preventivnih mjera širenje virusa korona suzbije koliko je to moguće. Naš zajednički interes je nesmetan rad poslovnih subjekata uz poštovanje svih mjera na suzbijanju širenja bolesti izazvane virusom korona, a u cilju što lakšeg prevazilaženja poteškoća izazvanih pandemijom“, ističu u Republičkoj upravi za inspekcijske poslove.\nKazna od 200 KM za one koji imaju dvojno državljanstvo, a nemaju pasoš


Nikolić: Utakmica protiv Bačke nije "unapred dobijena"\nNikolić: Utakmica protiv Bačke nije „unapred dobijena“\nM. D. 18. novembra 2016. 12:53\nTrener fudbalera Partizana Marko Nikolić izjavio je danas da ekipa želi da na najbolji način završi prvi deo sezone i da je duel protiv Bačke važan jer narednih šest utakmica mogu da odrede sezonu.\n„Činjenica je da se nalazimo u dobroj takmičarskoj seriji, 10 pobeda na poslednjih 11 utakmica, ali to ne znači mnogo pred poslednji ciklus. Kod nas važi izreka „Konac delo krasi“ i mi želimo da polusezonu privedemo u maniru u kom je ona bila u poslednjih dva ili tri meseca“, rekao je Nikolić na konferenciji za medije na stadionu u Humskoj.\nOn je dodao da je meč protiv debitanta u Superligi specifičan, ne samo zbog činjenice da će drugi put uzastopno u Humskoj gostovati ekipa koju predvodi trener Zoran Govedarica, koji je tokom reprezentativne pauze napustio Novi Pazar i preuzeo Bačku.\n„Bačka nam je na početku prvenstva napravila problem i oduzela dva boda. Najteže su one utakmice koje su unapred dobijene, a ja u ovom trenutku apsolutno ne smatram da je u ovom slučaju tako“, zakljucio je Nikolić.\nNovi penal i novi preokret Partizana! (video)\nPartizan: Hvala navijačima, policiji, svima u klubu…..\nUtakmica 16. kola Superlige između Partizana i Bačke igra se sutra od 15 sati u Humskoj.


Pet najlepših Alfi svih vremena\nMože se bez preterivanja reći da je svako vozilo koje je Alfa Romeo kreirao prelepo...\nIzabrati favorite iz velike kolekcije ikoničnih automobila, koje je ovaj brend kreirao u 105 godina postojanja, predstavlja veoma težak zadatak, ali ovo takođe nudi priliku da izdvojimo neke veoma posebne modele ovog milanskog maestra.\nJedan od najdivnijih i najlepših trkačkih modela Alfa Romeo, svih vremena, pripada svetki poznatom modnom dizajneru Ralfu Lorenu. Dizajniran da se takmiči na trci Mille Miglia 1938.godine, bio je jedna od najvećih atrakcija neverovatne izložbe Ralf Lorenovih automobila u pariskom muzeju Musée des Arts Décoratifs.\nOd svih TZs ikada izgrađenih na šasiji modela 112 Zagato - jednog od najizvrsnije dizajniranih automobila ikada napravljenih - ovaj posebni, koji možete videti na sllici, poseduje trkački pedigre koji uključuje prestižne trke Le Mans, Tour de France i Targa Florio. Pre nekoliko godina je aukcijski procenjen na 800,000$, i sada pripada veoma srećnom kolekcioanru.\nSmatran za jedan od najlepših automobila ikada napravljenih, model Tipo 33 Stradale predstavlja san svakog kolekcionara. Alfa Romeo je proizveo svega 18 33 Stradale, uličnih i legalnih verzija trkačkog tipa 33, čineći svakoga od njih veoma cenjenom ikonom. Sadrži poslednje tehnologije laganih materijala, uključujući aluminijum i magnezijum, dok njegova šasija teži samo 54kg. Zadivljujuća vertikalna vrata dodaju još jedan prepoznatljiv element ovom vanvremenskom dizajnu. Vrednost svakog modela 33 Stradale je gotovo nemoguće utvrditi, jer se ova vozila veoma retko prodaju, ali ukupna cena se ugrubo procenjuje na 15,000,000$.\n1975. je bila godina skoro pa potpune dominacije ovog brenda na svetskim stazama, sa sedam pobeda u devet trka. Vodeći u svetskom šampionatu, oni su uspevali da učine borbu za titulu mnogo zanimljivijom i začine čorbu kompanijama Porsche, Ferrari i Maserati. Jedan od najuspešnijih njihovih aitomobila te godine je bio upravo Tipo 33 TT 12 Campari livery.\nNajnoviji sportski automobil koji se pridružio porodici, evocira impresivno nasleđe brenda Alfa Romeo i predstavlja novu eru zavodljivog stila legendarnog italijanskog proizvođača. Osvojio je velika priznanja kritike i eksperata širom sveta, zbog svoje kombinacije zadivljujućeg italijanskog dizajna i trkačkih performansi. Alfa Romeo 4C Coupe i 4C Spider nastavljaju tradiciju linija i proporcija orijentisanih ka performansama. Inspirisani serijom Tipo 33 Stradale iz 1969.godine, 4C modeli su jednako stasiti i nude klasičnu Alfa Romeo prednju rešetku hladnjaka u V obliku. Iako prilično svež na tržištu, 4C je već jedan od najpoželjnijih automobila na drumovima, i smatra se da će postati veoma tražen kolekcionarski primerak u godinama koje dolaze.\nKompanija Alfa Romeo Automobiles je osnovana 24 juna 1910.godine u Milanu i učestvuje u trkama još od 1911. Nadmetanje i pobede predstavljaju sinonime ovog brenda, koji u svojoj vitrini poseduje 5 svetskih šampionata sa 11 Mille Miglia pobeda, 17 trofeja European Touring Car šampionata, plus bezbroj drugih pobeda uključujući i prvo prvenstvo Formule 1.


U toku konkurs za volontere Nišvila 2021 Za zdrav životni stil školske dece\nJun 14, 2021 U rubrici: webetext\nInicijativa “Popularna demokratija” želi da lakše pristupi srednjoškolcima i studentima i podigne svest o aktivizmu i učešću mladih u društvenim promenama. Kroz različite interaktivne radionice učesnici će steći znanje o značaju demokratskih vrednosti, političke participacije, ali i onoga što je glavno u svemu ovome – građanskog aktivizma. Zahvaljujući angažmanu ove inicijative i Prve kragujevačke gimnazije, u Kragujevcu je oslikan ekološki mural.\nKako kaže jedan od inicijatora Nikola Jović, “Popularna demokratija” ima za cilj promovisanje demokratskih vrednosti među srednjoškolcima širom Srbije.\n“Kroz interaktivni rad u radionicama sa edukatorima Fakulteta političkih nauka srednjoškolci će se upoznati sa značajem demokratskih vrednosti, političke participacije i građanskog aktivizma. Radionice su pažljivo osmišljene tako da odgovaraju nivou znanja i godinama polaznika. U ovom slučaju, fokus je bio na podizanju kapaciteta za društveni aktivizam Đačkog parlamenta Prve kragujevačke gimnazije”, kaže Nikola.\n“Radionice vode najbolji studenti sa Fakulteta političkih nauka. Specifičnost Kovid 19 konteksta uticala je na to da radionice ne budu uživo u učionici, kao što je to uobičajena praksa, već preko Zum platforme. Ipak, i ovaj put smo se potrudili da imamo što neposredniji kontakt sa parlamentarcima Prve kragujevačke gimnazije, tako da su zajedno sa našim timom bili deo ulične akcije slikanja murala”, dodaje on.\nFoto – Popularna demokratija\n“Svesni smo da je društvno-politički kontekst takav da kreira apatiju i alijenaciju kod mladih, a naše radionice upravo to pokušavaju da isprave i podstaknu mlade na aktivizam. Trudimo se da podižemo svest mladih da mogu da naprave promenu, pre svega, u svom neposrednom okruženju. Najbolji primer za to su učenici iz Sombora, Vladičinog Hana, Zaječara i Požarevca, koji su nakon naših radionica sami organizovali aktivnosti koje su bile usmerene na rešavanje lokalnih problema. Stvarno je bilo motivišuće videti sve te mlade ljude kako uz malu asistenciju rade velike stvari. Slično je bilo i ovaj put u Kragujevcu, kada smo sa parlamentarcima zajedno radili na muralu koji promoviše aktivizam mladih. Posebno bi se zahvalili Milici Kočović i Jovani Rakićević iz Prve kragujevačke gimnazije, kao i Pavlu Cvijoviću Masteru na muralu.”\nNikola ističe da je važno razumeti da demokratija nije samo pitanje zakona i procedura, da se ona ne nalazi samo u institucijama sistema, već pre svega – u samim građanima.\n“Demokratija je aktivnost koja ne podrazumeva samo izlazak na birališta i zaokruživanje određene političke opcije. Želimo kroz naše radionice da ukažemo mladima da je demokratija sve ono što se dešava pre nego što do izbora dođe: kada se informišemo, kada pričamo sa roditeljima o politici, kada se raspravljamo, suprotstavljamo ili slažemo oko načina na koje bi društvo trebalo da funkcioniše. Intenzitet aktivizma mladih u svakom društvu daje odgovor na pitanje koliko je njima važno da budu ravnopravni i slobodni u zajednici u kojoj žive i da sami odlučuju o svojoj budućnosti.”\nDo svega ovoga ne bi došlo, kažu, da nije bilo ekipe motivisanih ljudi iz Nacionalne koalicije za decentralizaciju (NKD) koja ih je upoznala sa sajtom promeni.rs.\n“Tokom čitavog procesa su nam pomagali, kako finansijski, tako i savetima i iskustvom. Naš motiv za učestvovanje u ovom projektu je bio da iskoristimo već razvijenu društveno angažovanu platformu promeni.rs za promovisanje ideje u koju verujemo. A to je da jedino slobodni i društveno aktivni građani mogu da unaprede naše društvo.”\nViše informacija o radu inicijative možete pogledati na njihovom zvaničnom sajtu.


Mladi violinisti otvorili takmičenje u Pranjanima\nU Pranjanima danas je počeo Prvi srpski Sabor violinista. Ovaj sabor obeležiće takmičenje violinista. Večeras nastupa 13 mladih takmičara koji su došli iz cele Srbije. Pokrovitelj ovog skupa je opština Gornji Milanovac, a pobedniku će kao nagrada pripasti i motocikl skuter.\nDejan Kovačević predsednik opštine rekao je večeras na otvaranju da očekuje da ova manifestacija još dugo traje.\n- Manifestacija koja od ove godine počinje da se održava u Pranjanima, takmičenje violinista, nadam se da će postati velika i nadaleko poznata - rekao je Kovačević u Pranjanima.\nA zamisao da se osnuje ovakav muzički događaj dao je Gvozden Nikolić, dopisnik TV Prva i vlasnik "Glasa zapadne Srbije" iz Čačka.\n- Osnovna želja nam je da umetnike na ovom instrumentu, koji je odomaćen u našem narodu, predstavimo na velikoj sceni. Da dokažu kako magična može da bude muzika na samo četiri žice i odavde ponesu zvanje majstora violine, razvesele narod našeg kraja i ubrzo priredba postane ono što je danas Sabor trubača u Guči - kazao je Nikolić.\nU Pranjane se plasiralo 13 profesionalaca i vrhunskih violinista, koji će u subotu uveče na velikoj pozornici, u direktnom TV prenosu, odmeriti svoje veštine.\nZa prvu violinu i zlatnu violinu Srbije i visoko zvanje najboljih gudala boriće se i vrhunski majstori, kao što su Momir Jovanović, Darko Piler, Gustav Kurina, Nikola Prvulović, Andrea Alimanović, Stefan Vasić, Aca Bundžić, Tamara Đurić, Ranko Đurić…


BalkanMagazin :: Vlada FBiH klirinški dug potrošila na plate\npetak, 17. avgust 2018 16:46\nVlada Federacije BiH je na plate potrošila novac naplaćen od Rusije na ime klirinškog duga bivšeg Sovjetskog Saveza, umesto da je otplatila ratni dug za tokom 90-ih godina prošlog veka potrošeni ruski gas. Zbog toga će građani Federacije do 2023. godine plaćati za pet dolara (8,55 KM) uvećane račune za gas.\nIako je novac od klirinškog duga bivšeg Sovjetskog Saveza Federaciji Bosne i Hercegovine trebalo da bude utrošen na gradnju puteva i otplatu ratnog duga BiH za gas, 120 miliona KM spiskano je na plate i troškove institucija. Gasprom sada traži novac za gas potrošen tokom 90-ih godina prošlog veka, pa će građani Federacije do 2023. godine plaćati veće račune za gas, otkriva Avaz.\nUred za reviziju institucija Federacije Bosne i Hercegovine, naime, naveo je u izveštaju da su u odnosu na prethodnu godinu prihodi od poreza veći za 12 odsto, dok je rast neporeznih prihoda veći za 37 odsto. U okviru ovih prihoda, 120.048.992 KM odnosi se na priliv od sukcesije, klirinški dug bivšeg SSSR-a.\nKada je Rusija pristala da jedino našoj zemlji isplati dug u novcu (ostalim zemljama bivše Jugoslavije dug je vraćen u robi), računala je da će taj novac biti potrošen na izmirenje našeg ratnog duga za gas ruskoj državnoj kompaniji Gasprom, piše Avaz.\nTo se nije dogodilo i, kako saznajemo, u Gaspromu više ne žele da čekaju, pa su kompaniji Energoinvest uputili pismo u kojem zahtevaju nastavak otplate ratnog duga za gas.\nPrema informacijama do kojih je Avaz došao, ruska državna kompanija predložila je da najveći teret duga ponovo podnesu građani FBiH. U pismu se navodi da bi Vlada FBiH trebalo da prihvati da se građanima čak do 2023. godine na račune za gas dodaje po pet dolara (8,55 KM), koji bi išli na otplatu dugovanja.\nInače, pre nego što je Vlada FBiH novac od klirinškog duga spiskala na plate, planirano je da se zaključno sa ovom godinom od građana u FBiH prestane naplaćivati osam i po maraka.\n„Gasprom zahteva da se do 2023. godine od građana naplaćuje više od osam KM, a sve jer je vlast potrošila novac koji su u Gaspromu očekivali. Takođe, bitno je istaći da će više iznose na računima dobijati samo građani Federacije BiH, jer Republika Srpska ne priznaje ratni dug. Pismo je dostavljeno Energoinvestu, koji vodi ratni dug za gas i oni nemaju drugu opciju nego da prihvate uslove Gasproma, jer bi neprihvatanje izazvalo mnogo veće posledice. Ovo za sada kriju, jer vlast ne želi da se za ovu priču zna pre izbora“, citira Avaz svoj nezvanični izvor.\nTransfer novca nije realizovan\nIzmenama i dopunama budžeta FBiH za 2017. godinu, za Ministarstvo prometa i komunikacija bila su planirana sredstva za kapitalne transfere za izgradnju autoputeva i puteva za velike brzine u iznosu od 107.000.000 KM, koje je trebalo finansirati iz prihoda od sukcesije klirinškog duga. Navedeni transfer nije realizovan i ova sredstva su iskorišćena za finansiranje redovnih budžetskih rashoda i izdataka, zajedno sa ostalim prihodima koji su ostvareni u 2017. godini, piše u izveštaju Ureda za reviziju institucija FBiH.


Tintor: Nismo prikrivali smrt Vladimira Cvijana, nije bio aktivan advokat | Insajder\nTintor: Nismo prikrivali smrt Vladimira Cvijana, nije bio aktivan advokat\nPredsednik Advokatske komore Beograda Jugoslav Tintor izjavio je danas da ta organizacija nije prikrivala smrt svog kolege Vladimira Cvijana, već da on nije bio aktivan advokat više od pet godina u tom momentu.\n"Imajući u vidu da Vladimir Cvijan nije bio aktivan advokat više od pet godina pre toga, okolnost da se za informaciju o smrti saznalo po proteku šest meseci nije bila neuobičajena. Dakle, nije bilo nikavog razloga za bilo kakvu dodatnu aktivnost advokatske komore jer ni jedna okolnost ili informacija u to vreme nije ukazivala da je smrt bila nasilne prirode", naveo je Tintor u saopštenju nakon interesovanja javnosti zbog čega komora nije reagovala na nestanak i smrt Cvijana.\nTintor je rekao da se perspektiva tog slučaja menja kada se zna da niko nije obavestio javnost da je Cvijanov leš pronađen u reci, što budi sumnju i podrazumeva istragu.\n"Da je ova informacija bila poznata 2018. godine, svakako bi zatražili od nadležnih organa da budemo upoznati sa rezultatima obdukcije kako bi otklonili sumnju u vezi uzroka smrti", naveo je Tintor.\nOn je rekao da se Cvijan aktivno bavio advokaturom tokom 2011. i 2012. godine a da mu je od februara 2013. godine utvrđeno pravo na privremeni prestanak bavljenja advokaturom i nakon tog datuma on više nikada nije bio aktivan advokat.\n"U njegovom personalnom dosijeu nalazi se advokatska legitimacija koju je advokat koji se ne bavi advokaturom dužan da deponuje u Advokatsku komoru Beograda, što je garancija da istu neće koristiti", dodao je on.\nPrema njegovim rečima, Advokatska komora u trenutku brisanja sa spiska Cvijana nije raspolagala podatkom da je njegovo telo pronađeno u reci i da je rađena obdukcija.\n"Sve raspoložive informacije ukazivale su da je reč o prirodnoj smrti, a protok vremena od datuma smrti relativizovao je pitanje da li je to neko prethodno bio objavio i obesmislio objavlјivanje čitulјe po proteku sedam meseci", dodao je Tintor.\nPodsetimo, pre nekoliko dana u javnosti je objavljen dokument koji je pokazivao da je Tužilaštvo platilo obdukciju Vladimira Cvijana, nekadašnjeg poslanika SNS koji godinama nije viđen u javnosti.\nU odgovorima Insajderu iz Višeg javnog tužilaštva iz Beograda naveli su da je telo Vladimira Cvijana, političara i advokata, pronađeno je u januaru 2018. u reci Dunav, obdukcija je rađena u skladu sa redovnom procedurom i nije pokazala tragove mehaničkih povreda.\nUrednik NIN-a: Naše istraživanje je pokazalo da je u pitanju samoubistvo\nGlavni urednik NIN-a Milan Ćulibrk rekao je da je njegov kolega Vuk Cvijić pre godinu i po dana saznao za taj slučaj i da ga je sve ono što je istraživao dovelo do toga da je to bilo samoubistvo i da su tada "odustali od cele priče".\nĆulibrk je za N1 dodao i da nisu želeli da "petljaju po nečijem životu", da se to sada diglo na neki viši nivo, ali i upitao da li iko vodi računa o interesu porodice i prijatelja.\n"Jeste čudno što je bio generalni sekretar u vreme Tadića, što je bio funkcioner SNS i i došao u sukob sa vrhom, ali kad su takve stvari u pitanju trebalo bi malo više voditi računa", istakao je.\nVladimir Cvijan je od 2004. godine bio konsultant za poslove stručne analize iz oblasti prava za potrebe kabineta predsednika Borisa Tadića i sekretar Pravnog saveta predsednika Srbije. U februaru 2008, imenovan je za Tadićevog savetnika, a obavljao je i dužnost generalnog sekretara predsednika Srbije.\nNapušta kabinet 2010. godine zbog, kako je javno tvrdio, neslaganja sa reizborom sudija. Iste godine, Cvijan postaje funkcioner Srpske napredne stranke, čiji postaje i poslanik 2012. godine. Međutim, već naredne godine napušta SNS tvrdeći u otvorenom pismu da SNS nije ispunila data obećanja.


GLAVNI GRAD SRBIJE EPICENTAR SVETA ATLETIKE - Ivana Španović: 'Takmičenje u Beogradu poslednji ispit pred Evropsko prvenstvo' - Atletika, Ostali sportovi\nPored impresivnog takmičenja koje nas očekuje u skoku motkom na VI Serbian Open Indoor Meeting-u u još nekoliko disciplina vodiće se neizvesne borbe.\nSvetske zvezde koji će biti naši gosti 24. februara u Atletskoj dvorani na Banjici takmičiće u sedam disciplina u muškoj konkurenciji i pet u ženskoj.\nNaša najbrža sprinterka Milana Tirnanić imaće ozbiljnu konkurenciju u trci na 60 m, njoj će se na startu pridružiti takmičarke iz Irana, Švajcarske, Slovenije, Izraela, Bosne i Hercegovine, Francuske i Bugarske.\nJedna od jačih disciplina biće skok udalj u kojoj će takmičiti evropska šampionka u dvorani, nacionalna rekorderka Ivana Španović. U borbi za najdalji skok boriće se sa ukrajinskom atletičarkom Marinom Bekh Romančuk, vicešampionkom Evrope iz 2018. godine sa najboljim rezultatom od 6.96 metara. Ostale takmičarke: Milica Gardašević, Sara Lukić, Jasmin Sajers, Diana Lesti, Petra Farkas, Evelisa Viega.\n– Po uigranoj šemi koja se pokazala kao dobro osmišljena, i ove godine poslednji ispit pred veliko dvoransko takmičenje ću imati u Beogradu na Serbian Open-u. Za dva dana me očekuje prvenstvo Balkana u Istanbulu, gde ću takmičiti nakon 4 godine, a tri dana nakon toga SOIM. To će biti 2 takmičenja iz punog zaleta i očekujem da na oba takmičenja budem na nivou od preko 6.80 m – izjavila je Ivana Španović.\nPrethodna vest DEJAN RADONJIĆ PRED MEČ SA ZENITOM: ‘Vrlo je teško i nezahvalno baviti se prognozama’\nSledeća vest ASLAN KARACEV: ‘Velika je čast igrati sa Novakom, osećam se neverovatno’\nDEJAN RADONJIĆ PRED MEČ SA ZENITOM: ‘Vrlo je teško i nezahvalno baviti se prognozama’\nASLAN KARACEV: ‘Velika je čast igrati sa Novakom, osećam se neverovatno’


Edi Nketija je odigrao polusezonu kao pozajmljen fudbaler u ekipi koja je veliki kandidat za plasman u Premijer ligu, a pošto je svoj deo posla odradio vrlo dobro, Mikel Arteta, koji je nedavno preuzeo Arsenal odlučio je da ga pozove nazad u severni deo Londona. Takav tok situacije, engleskom velikanu koji je na odličnom putu da se vrati najjačem takmičenju na ostrvu, stvorilo je prostora i potrebu da potraži novog napadača, a Joveljić bi mogao da fudbaler na koga će pasti odluka.\nNekadašnji fudbaler Crvene zvezde, na leto 2019. godine stigao je u Ajntraht iz Frankfurta. Beogradskom klubu je na ime obeštećenja pripalo četiri miliona evra, međutim dvadesetogodišnji momak rođen u Bijeljini, nije uspeo da se nametne i da izbori sebi veću minutažu. U svim takmičenjima zabeležio je ukupno 10 nastupa, postigavši jedan pogodak u kvalifikacijama za Ligu Evrope.\nIako su izostali ozbiljnija prilika i učinak, Joveljić se našao na radaru Marsela Bijelse, čuvenog argentinskog trenera koji na klupi Lidsa sedi od 2018. godine. Joveljić nije jedino ime koje se pominje kao potencijalno pojačanje ovog kluba, a u vezu sa njim dovedena su još tri fudbalera: Mois Kin (19 godina, Everton), Rajan Bruster (19 godina, Liverpul) i Troj Perot (17 godina, Totenhem).\nKako pišu lokalni mediji u Lidsu, od četvortice supertalentovanih fudbalera, Joveljić bi stigao na pozajmicu, a upravo bi on mogao da bude pravi izbor za Bijelsu, a u prilog tome, napisali su kako srpski napadač poseduje veliki kvalitet da traži svoj prostor trkom iza protivničkih odbrana, ali da je i pored toga najbolji kada se nađe u šesnaestercu.\nLids je od svog osnivanja 1919. godine, tri puta osvajao englesku ligu, ali još od sezone 2003/2004, ne igra u najkvalitetnijem fudbalskom takmičenju u Engleskoj. U tom periodu, tri godine je proveo u trećem po rangu takmičenju, međutim sada deluje da je povratak u Premijer ligu zaista blizu. Nakon 27 odigranih utakmica, fudbaleri Lidsa sakupili su 52 boda, jedan manje od prvoplasiranog Vest Bromiča, a šest više od Brentforda koji zauzima treće mesto.\nUkoliko bi se zaista ostvario dolazak Dejana Joveljića i ukoliko bi se on uklopio u sredinu bolje nego što je to bio slučaj u Ajntrahtu, navijači čuvenog engleskog kluba, ne bi trebalo previše da brinu.


Njemačka vakcina CureVac ostvarila efikasnost od samo 47% | Banjaluka.net\nNjemačka kompanija CureVac sa sjedištem u Tibingenu, nakon obavljene privremene analize vakcine, utvrdila je privremenu efikasnost istoimene vakcine od 47 odsto protiv bolesti COVID-19 bilo koje težine, te nije ispunila unaprijed precizirani statistički kriterijum uspjeha.\nPotencijalni problemi i mane\nStudija je zasnovana na 134 slučaja COVID-19 među 40.000 dobrovoljaca širom Evrope i Latinske Amerike, a efikasnost vakcine je, prema dobijenim rezultatima, razočaravajuća.\nPoput vakcina koje su razvili konkurenti BioNTech-Pfizer i Moderna, verzija CureVac-a zasniva se na novoj mRNA tehnologiji.\nUprkos tome, pokazalo se da su vakcine BioNTech-Pfizer i Moderna više od 90 odsto efikasne u sprečavanju bolesti. Svjetska zdravstvena organizacija je rekla da vrijedi koristiti vakcine sa efikasnošću iznad 50 odsto.\nIzvršni direktor CureVac-a Franz-Verner Haas rekao je da, kako su privremeni rezultati pokazali, samo je jedan slučaj COVID-19 pripisan originalnoj varijanti, a nove verzije virusa nastavljaju se pojavljivati, pa je stoga važno kontinirano proizvoditi vakcine nove generacije.\nPrednosti njemačke vakcine\nUprkos svojim nedostacima, CureVac ima neke prednosti u odnosu na mRNK rivale.\nZa razliku od prve generacije Pfizer i Moderna vakcina kojima je potrebno izuzetno hladno skladištenje, CureVac vakcina se može čuvati na standardnoj temperaturi frižidera. CureVac vakcini je takođe potrebna manja doza, što omogućava bržu i jeftiniju masovnu proizvodnju.\nEvropska unija je obezbijedila do 405 miliona doza vakcine CureVac.


Koje su mogućnosti posle sticanja diplome za zanimanje ekonomski tehničar?, Sveti Arhangel Novi Sad\nBlog Koje su mogućnosti posle sticanja diplome za zanimanje ekonomski tehničar?\nIdealnim kandidatima za sticanje diplome za zvanje ekonomski tehničar, četvrti stepen se smatraju osobe koje se odlično snalaze u matematici, zatim koje su precizne, pedantne i snalažljive, te imaju razvijene veštine pisane i usmene komunikacije. Sve to, naravno ne znači da nije moguće razviti i dodatno unaprediti određene osobine tokom školovanja, a koje za ovaj obrazovni profil traje ukupno četiri godine.\nKoje poslove obavlja osoba sa zvanjem ekonomski tehničar?\nNajjednostavnije bi bilo reći da ekonomski tehničar ima obavezu da obavlja sve komercijalne, odnosno knjigovodstvene poslove u preduzeću. Sasvim je svejedno u kojoj oblasti posluje ta kompanija i koliko je velika, jer svaka od njih ima potrebu za stručnjacima iz oblasti ekonomije.\nA pored toga što će biti u obavezi da vodi poslovnu korespondenciju pisanim putem, ekonomski tehničar obavlja poslove iz oblasti statistike, finansija i preduzetništva, te sastavlja različite vrste izveštaja, a zadužen je i da vrši novčane transakcije po potrebi.\nTakođe, bavi se i praćenjem, ali i knjiženjem promena na računu određene firme, a u opis poslova ekonomskog tehničara spada i elektronsko poslovanje. Podrazumeva se da sve neophodne obrasce mora da zna pravilno da popunjava, te je svakako potrebno da bude upoznat i sa oblašću poslovnog prava.\nSasvim je svejedno da li kandidat pohađa redovno ili vanredno školovanje za zanimanje ekonomski tehničar, jer će svakako stići diplomu koja je pravno validna. A trebalo bi naglasiti i to da srednja škola Sveti Arhangel u Novom Sadu zainteresovanima nudi priliku da izvrše i stručno osposobljavanje za ovo zanimanje četvrtog stepena, odnosno da pohađaju programe prekvalifikacije ili dokvalifikacije, te da na taj način postanu vlasnici diplome za zanimanje ekonomski tehničar.\nPosle toga imaju sasvim dovoljno mogućnosti, pa mogu odabrati ili da u ovoj struci pronađu zaposlenje ili da nastave školovanje u okviru Ekonomskog fakulteta, odnosno više škole.\nUkoliko se odluče za prvu opciju, ne bi trebalo uopšte da budu zabrinuti, jer na tržištu rada uvek postoji potreba da radnicima tog obrazovnog profila. Takođe, moraju znati i to da svako preduzeće ima potrebu za zapošljavanjem radnika sa zvanjem ekonomski tehničar, IV stepen. Samim tim ne bi trebalo da čekaju dugo dok ne pronađu zaposlenje u struci.\nUz to, ekonomski tehničar može da bude zaposlen i na šalteru banaka, pa čak i u odeljenju marketinga različitih firmi, što u velikoj meri povećava šansu kandidatima sa stečenom diplomom za to zanimanje da brzo pronađu posao.\nPodrazumeva se da imaju mogućnost i da nastave školovanje, odnosno da upišu ili Višu poslovnu, te Višu ekonomsku školu, kao i Ekonomski fakultet.\nU svakom slučaju, za bilo koju opciju od ponuđenih da se opredele, svi kandidati koji steknu diplomu za zanimanje ekonomski tehničar, četvrti stepen imaju sasvim dovoljno opcija na raspolaganju, pa ne moraju uopšte da brinu. Baš iz tog razloga se školovanje u okviru ovog obrazovnog profila smatra izuzetno perspektivnim.


07.08.2017 / FM Andrejić, Vladica (2236)\n04.08.2017 / Večiti šah info : Saopštenje ŠSS o blokadi od strane FIDE\n06.08.2017 / Urošević, Goran (2267) : Odgovor na saopštenje\nKada sam od Gorana Uroševića na mejl dobio Odgovor na saopštenje, prvo sam pomislio da je zaista u pitanju odgovor, odnosno da ćemo konačno saznati gde se nalazi 20 DGT tabli koje je dobio Šahovski savez Srbije. Međutim, umesto odgovora dobili smo neka nova pitanja, a to je malko bezobrazan koncept.\nNa početku moram da kažem da me prilično iritira da čitam tekstove koje piše čovek patološki opsednut likom i delom Vladimira Šakotića. Ogroman broj rečenica bazira se na blaćenju Šakotića, a onda na kraju bravura gde se kaže da je on suspendovan na tri godine. Naravno, priča je besmislena, jer kad govorimo o nekoj suspenziji veoma je važno da se kaže na šta se tačno ona odnosi. Koliko ja znam njegova suspenzija se odnosi na političke aktivnosti poput rada u kancelariji federacije i slično, dok do mile volje može da igra , sudi, organizuje turnire, predaje na seminarima... Da se razumemo, ne pada mi na pamet da branim Vladimira Šakotića, ali on nije zaposlen u federaciji niti ima tamo bilo kakvu funkciju. Ja pred pripremu za šahovsku partiju često konsultujem gospodina Bakalara, Klaris je tražila pomoć Hanibala Lektora da bi se dočepala Bafalo Bila, a Vladimir Šakotić u svoje slobodno vreme savetuje neke svoje prijatelje koji imaju funkcije u Šahovskom savezu Srbije, i ja mislim da je to legitimno.\nŽalbe povodom imejl adrese su daleko od "bacanja prašine u oči". Prilično je bahato od FIDE da zvaničnu dokumentaciju ne dostavlja ovlašćenim predstavnicima Saveza, a dostavlja je Goranu Uroševiću koji je suštinski niko i ništa, iako bi on voleo da bude neko i nešto dok se naslađuje tuđim problemima. Prvojanuarski račun jeste plaćen sa nekih 9000 evrića, ali svakako da je sramota što Savez nije platio ovaj prvojulski, barem regularan deo od 6630 evra. Naravno, ponovo ću da upitam ljude iz prethodne garniture zašto je kasica prazna...\nJedna Goranova rečenica počinje sa: "Povodom laži oko iznajmljivanja tabli..." Višestruko sam pokušavao da skapiram o kojim to lažima iz originalnog saopštenja priča, ali izgleda da nisam uspeo da dokučim. Sa druge strane, svi Goranovi tekstovi teško da mogu da prođu bez laži (što smo i ranije demonstrirali) ili su to možda bile alternativne činjenice... U svakom slučaju najfascinantnija stvar u "Odgovoru" je Goranovo opravdanje broj 2 koje kaže: "Da je račun od 5000 evra bio plaćen na vreme, taksu za špediciju od 4780 evra ne bismo ni dobili. Toliko o nemaru." Ne znam kako uopšte da prokomentarišem ovu nebulozu, jer je u pitanju besmislica i to na nekoliko nivoa. Izgleda da će neki ljudi napisati štagod samo da "opravdaju" svoju nesposobnost...\nU odgovoru se pred kraj kaže: "Ukidanje servisa FIDE je benigni problem u odnosu na ono što može da usledi a o čemu je potpredsednik FIDE Boris Kutin upozorio i ministra Udovičića i našu javnost putem Politike." Pitam se da li je Goran ta upozorenja lično čuo, pošto se u kuloarima šuška da je ministar Kutinovim prilepcima zabranio ulazak u kabinet. A što se Politike tiče, mogu samo da kažem da je ne kupujem otkad su je pred poslednje predsedničke izbore umotali u bržu, jaču i bolju naslovnicu, protivno svakom elementarnom novinarskom kodeksu.


Odložen šezdeseti festival kobasica, kulena i slanine u Polojskoj šumi\nNaslovna Društvo Manifestacije Odložen šezdeseti festival kobasica, kulena i slanine u Polojskoj šumi\nOdlaganje zbog korona virusa\nU polojskoj šumi nadomak Bačke Palanke, neće se naredne subote – šestog februara, održati tradicionalni 60. festival kobasica, kulena i slanine.\nKako pišu „Nedeljne novine“, njeno održavanje sprečila je pandemija korona virusa. Pod uslovom, da se situaciju u pogledu ove zarazne bolesti značajno poboljša, organizatori ove gastronomsko – turističke manifestacije će je, ipak održati.\nO terminu održavanja javnost bi bila pravovremeno obaveštena.\n– Na našu veliku žalost, kao i na žalost velikog broja učesnika, gostiju i posetilca, bili smo prinuđeni da otkažemo održavanje Festivala kobasica, kulena i slanine. Ovo je trebalo da bude jubilarna – šezdeseta priredba ove vrste, koja je tokom proteklog vremena, stekla veliki ugled.\n– Festival je godinama unazad, okupljao nekoliko hiljada gostiju, učesnika i posetilaca, iz mnogih mesta Srbije, ali i inostranstva. Pod uslovom da nam epidemiološka situacija dozvoli, mi ćemo ovaj festival ipak, održati. Na taj način, nećemo prekinuti višedecenijsku tradiciju na naše, ali i na zadovoljstvo svih onih koji posećuju ovu manifestaciju pod otvorenim nebom. Pod uslovom da se to dogodi, javnost će biti pravovremeno obaveštena – kaže Miloš Popov, jedan od organizatora Polojskog festivala kobasica, kulena i slanine.\nPogledaj: Održan protest ekoloških aktivista u Polojskoj šumi\nOvogodišnja „Kupusijada“ u petak i subotu u Futogu\nRizična trudnoća, prevremeni porođaj ali Dušanka i njena beba su odlučile da pobede (VIDEO)\nFestival kobasica kulena i domaće slanine\nPrethodni tekstOtvorena izložba „Obnovimo Maglič“\nSledeći tekstVremeplov: Kad se za telefonski poziv čekalo satima u Pošti\nBačkopalanačke stonoteniserke priželjkuju dve pobede\nProjekat izgradnje mosta Bačka Palanka-Neštin pomeren sa mrtve tačke


Član ratnog Predsedništva BiH Ejup Ganić podneo je zahtev za državljanstvo BiH tek 1998. godine, što znači da je u državnom vrhu Republike BiH tokom celog rata bio strani državljanin, odnosno građanin Srbije, pišu u sutrašnjem broju "Nezavisne novine".\nMinistar pravde BiH Bariša Čolak rekao je odmah nakon Ganićevog hapšenja da je za procesuiranje ratnih zločina, prema Sporazumu o krivičnim stvarima, nedavno potpisanim između Srbije i BiH, presudno državljanstvo i prebivalište.\nČlanovi Ganićevog pravnog tima u medijima su izjavljivali da on ima samo državljanstvo BiH. U Ministarstvu civilnih poslova BiH ne postoji podatak da li je Ganić ikada ispisan iz Knjige državljana Srbije.\nU Ministarstvu inostranih poslova BiH potvrdili su da je šef diplomatije Sven Alkalaj iskoristio diskreciono pravo i u julu 2007. godine doneo odluku da Ganiću dodijeli diplomatski pasoš s kojim je uhapšen u Londonu. Alkalaj je prošle sedmice rekao da nije dao diplomatski pasoš Ganiću, pišu "Nezavisne novine".\nGanić je 1. marta uhapšen u Londonu po zahtevu Srbije čije ga pravosuđe tereti za ratni zločin nad pripadnicima JNA u Dobrovoljačkoj ulici u Sarajevu u maju 1992. godine. Izručenje Ganića od Velike Britanije traže i Srbija i BiH.


Za članstvo u EU potreban sticaj spoljnih i unutrašnjih okolnosti | EurActiv Serbia\nRazličiti nivo saradnje i integracije unutar Evropske unije postao je sastavni deo evropske integracije, a brzina napredovanja Srbije ka članstvu zavisiće i od spoljnog, ali pre svega unutrašnjeg faktora, ocenili su 10. maja učesnici skupa "Aktuelni izazovi EU". Na panelu je rečeno da Srbija mora još dosta toga da uradi da bi ispunila evropske standarde i da bi bila spremna kada se steknu spoljni uslovi za članstvo.\nSrbija je, prema njegovim rečima, posle ambiciozne i optimistične strategije proširenja iz fabruara dobila "više hladnih tuševa", uključujući izjavu francuskog predsednika Emanuela Makrona da neće biti proširenja dok se EU ne reformiše iznutra i povezivanje kao glavnu temu samita EU-Zapadni Balkan u Sofiji.\nTeokarević je, govoreći o fenomenu "Evrope u više brzina", rekao da je ta diferencirana integracija postala potpuno institucionalizovana i potpuno ravnopravni deo EU, kao i da će je biti sve više.\nPri tome, dodao je, postoje oni koji smatraju da je to dobra stvar imajući u vidu da se broj članica EU izuzetno povećao što komplikuje procese donošenja i sprovođenja odluka, dok protivnici smatraju da to dovodi do postojanja dve lige članica i da će različitosti nadvladati jedinstvo EU.\nTeokarević je ukazao i na različite nivoe saradnje EU sa zemljama koje nisu članice EU, kao što su Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju ili Istočno partnerstvo, koje imaju i različite krajnje ciljeve kada je u pitanju članstvo u EU.\nCrnobrnja je istakao da danas ima najveći broj izazova s kojima se EU suočava istovremeno, od kojih je najveći Bregzit. EU, takođe, pogađaju izbeglička kriza, koja je, prema rečima Crnobrnje, veliki test za solidarnost EU, dužnička kriza, koju već dugo potresa Evropu i za koju još nije nađeno adekvatno rešenje, kao i istovremeni proces "proširivanja i produbljivanja EU".\nCrnobrnja je dodao i da je jedan o izazova sukob centralizacije i decentralizacije, kao i izazov spoljne politike EU.\nPrema njegovom mišljenju, pitanje nezavisnosti Kosova, stav o sankcijama Rusiji i odnos prema Turskoj pokazuju da EU nema jedinstvenu spoljnu politiku.\nevropa u više brzina


Dodjela novinarske nagrade Srđan Aleksić | Diskriminacija.ba\nSvečana ceremonija organizuje se u ponedjeljak, 22. septembra u sklopu obilježavanja Dana mira u Banjaluci.\nNagrada se dodjeljuje novinarima i novinarkama iz Bosne i Hercegovine čiji tekstovi i/ili prilozi afirmišu i promovišu profesionalno medijsko izvještavanje o marginalizovanim grupama, i za razvoj društveno odgovornog novinarstva.\nUstanovljena je 2010. godine, od strane nevladinih organizacija: Helsinški parlament građana Banjaluka, Fondacija Cure iz Sarajeva i Udruženje mladih novinara RS, a od 2013. godine dodijeljuuje se ispred Mreže za izgradnju mira BiH.\nU okviru ceremonije dodjele nagrada Ministarstvo porodice, omladine i sporta RS promovisaće kampanju Komiteta Republike Srpske za borbu protiv govora mržnje na internetu. Kampanju provodi Savjet Evrope i države članice Savjeta Evrope kroz osnivanje komiteta kojih je trenutno 53, od kojih je jedan i Komiteta Republike Srpske za borbu protiv govora mržnje na internetu.\nNovinarska nagrada Srđan Aleksić se ove godine dodjeljuje u okviru projekta PRO-Budućnost koji finansira Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID), a implementira Catholic Relief Services (CRS) BiH sa partnerima.\nSponzor nagrade je kompanija M:tel.


Video: Nemanja Matić - srpski lav sa Stamford Bridža! | BN\nVideo: Nemanja Matić - srpski lav sa Stamford Bridža!\nIako Plavci nisu briljirali u duelu sa Kristal Palasom, došli su do nova tri boda zahvaljujući golu Azara, a Matić je i na nedeljnom meču pokazao da na terenu nije samo da bi razbijao igru protivnika, već da učestvuje i u građenju napada veoma aktivno.\nFudbal 05.05.2015 | 16:20\nČelsi je šampion Engleske, a Nemanja Matić jedan je od ključnih igrača koji su doprineli da pehar Premijer lige ponovo stigne na Stamford Bridž.\nMatić je bio pravi kamen temeljac londonske ekipe i trenera Žozea Murinja, a njegova sposobnost da igra u oba smera je oduševila sve u klubu i na tribinama.\nSrpski fudbaler je ove sezone za Čelsi odigrao 44 utakmice i postigao tri gola, a Plavci su na liderskoj poziciji na tabeli proveli duže nego bilo koja druga ekipa u istoriji Premijer lige.\nKonkretno, Matić je protiv Kristal Palasa u nedelju ima 94 posto uspešnih dodavanja, odnosno samo četiri pasa nije poslao tamo gde je tačno želeo.\nSrpski fudbaler je 12,24 posto vremena na terenu proveo na poslednjoj trećini, najbližoj protivničkom golu, a 24,46 posto na trećini pred sopstvenom mrežom.\nMatić i ceo vezni red Čelsija odradio je dobar posao, pomogao odbrani ekipe da upišu 17 prvenstvenu utakmicu ove sezone bez primljenog gola.\nEkipu Čelsija do kraja takmičenja u Premijer ligi očekuju utakmice sa Liverpulom, Vest Bromvičom i Sanderlendom.\nPojedini konkurentski treneri su optužili ovaj Murinjov tim da igra dosadan i neatraktivan fudbal, ali statistika pokazuje suprotno. Matić, Fabregas, Kosta i ostali do sada su postigli 69 golova i samo je Mančester Siti dao dva pogotka više u Premijer ligi.\nČelsi je ove sezone do sada izgubio samo dve utakmice u šampionatu, a na jednoj od njih, na Sent Džejms parku, srpski fudbaler nije igrao.\nOno što je takođe važno je činjenica da je Matić odigrao prvu celu sezonu za Čelsi, pošto je prethodno u januaru 2014. godine stigao, odnosno vratio se u Čelsi iz lisabonske Benfike.\nOčigledno je i njemu, kao i Murinju bilo potrebno vreme da sve legne na svoje mesto i da mašina sa Stamford Bridža krene da radi bez štucanja. Na radost navijača Čelsija, to se sada konačno desilo.


Njujork tajms: Beograd po zagađenju vazduha prvi na svetu | Nova Ekonomija\nBeograđani su se osim od koronavirusa izolovali i od zagušujućeg dima, koji je glavni grad Srbije pretvorio u "grad sa najzagađenijim vazduhom na svetu", piše američki list Njujork tajms (New York Times).\nList piše da se, prema podacima veb-sajta Air Visual API, koji sabira podatke senzora na zemlji širom sveta, Beograd juče (27. mart) popeo na prvo mesto liste najzagađenijih gradova na svetu.\nKasnije je Beograd pao na četvrto mesto, ispod glavnog grada Mongolije Ulanbatora, Zagreba i Čijang Maija na Tajlandu.\nPrema podacima Air Visual API, zagađenje u Beogradu počelo je da raste 19. marta, da bi 22. pala, a potom drastično porasla 27. marta, od kada je u padu.\nMinistarstvo za zaštitu životne sredine Srbije kaže da je uzrok povećanog zagađenja topljenje snega.\n"S obzirom da su padavine koje smo imali prethodnih dana sve polutante iz vazduha spustile na zemlju, topljenjem snega i sušenjem površine tla jak vetar doveo je do reemisije, odnosno ponovnog vraćanja PM čestica u prizemnom sloju atmosfere", objavilo je Ministarstvo.\nTakođe, Ministarstvo je objavilo da će uzeti uzorke sa mernih stanica radi analize čestica, koja će dati "tačniju i lakšu procenu udela pojedinih i zvora zagađenja", o čemu će javnost naknadno biti obaveštena.\nPrema trenutnim podacima Air Visual API, Beograd se nalazi na 26. mestu najzagađenijih gradova, ispod Berna, Bangkoka i Minhena. Prema podacima Agencije za zaštitu životne sredine, u Beorgadu je povišeno zagađenje danas zabeleženo na opštinama Vračar, Stari grad i na Novom Beogradu.\nU Beogradu i drugim gradovima u Srbiji su 5. februara održani protesti zbog zagađenja vazduha, u organizaciji Inicijative "Ne davimo Beograd" i Građanskog fronta.


Predlog ruskih lekara nemačkim kolegama: Zajednička grupa za slučaj Navaljnog - Sputnjik Srbija\n19:16 05.09.2020 (osveženo 19:17 05.09.2020) Preuzmite kraći link\nTo je izjavio predsednik Nacionalne lekarske komore Leonid Rošalj.\nKako je objasnio, „sudbina Navaljnog uznemirava mnoge“ i zbog toga stručnjaci dve zemlje moraju da utvrde osnovni uzrok njegovog stanja.\n„Hajde da se smireno svi okupimo, ruski stručnjaci, toksikolozi i nemački stručnjaci i da razmotrimo da li je u pitanju trovanje ili ne, jer ako se ispostavi da je Navaljni zaista bio otrovan smatramo da je neophodno da se u Rusiji pokrene krivični postupak“, naveo je lekar.\nRošalj je istakao da uzroci svega onoga što se desilo Navaljnom za sada nisu jasni, da su ruski lekari dobro uradili svoj posao izvukavši pacijenta iz teškog stanja. Ali, ispitivanja sprovedena u Rusiji nisu pokazala da se radi o trovanju a nemačke kolege su nešto otkrile, rekao je on.\nPodsetimo, nemačka vlada je, pozivajući se na laboratoriju Bundesvera, saopštila da je ruski opozicionar Aleksej Navaljni „otrovan“ supstancom iz grupe hemijskih bojnih otrova „novičok“.\nlekari, Rusija, Aleksej Navaljni


skupština - Dnevni list Danas\nPočetna » skupština » Page 2\nSutra sednica Skupštine Kosova na dnevnom redu odluka o samo raspuštanju\nSkupština Kosova će na sutrašnjoj vanrednoj sednici doneti odluku o svom raspuštanju.\nMihajlović: Da se ja pitam Šešelj nikad ne bi bio u Skupštini\nPotpredsednica Vlade Srbije i članica Predsedništva SNS Zorana Mihajlović izjavila je za „Blic“ da se ne slaže sa najavom Aleksandra Vučića koji želi da se povuče sa mesta predsednika stranke, saopšteno je iz kabineta Mihajlović.\nPoslanici pitali o Ruskom centru, Đilasu, televiziji N1\nRuski centar u Nišu, televizija N1, operacija „Omča“ i Dragan Đilas, teme su koje su najviše danas interesovale narodne poslanike u Skupštini Srbije.\nGojković šefu Misije OEBS: Unаpređen rаd Skupštine, zakoni se ne donose po hitnom postupku\nPredsednicа Skupštine Srbije Mаjа Gojković izjavila je dаnаs tokom sastanka sa šefom Misije OEBS u Srbiji Andreom Oriciom da je došlo do unаpređenja rаdа Skupštine.\nMinistar prosvete Srbije Mladen Šarčević izjavio je danas da se Predlogom zakona o nauci i istraživanjima rešava institucionalno finansiranje istraživača.\nPiše: Beta 25. 6. 2019.\nVukadinović: Ometanje Đilasovog skupa neka vrsta fašizma\nPoslanici su danas na početku rada Skupštine Srbije postavljali pitanja o poplavama u Beogradu, o napadu na predsednika Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa i članove te partije u Šapcu, o predsedniku Narodne stranke Vuku Jeremiću i o zakupu državnog poljoprivrednog zemljišta.\nPiše: M. R. M./Beta 25. 6. 2019.\nOdbornici Skupštine Grada Vranja usvojili su krajem prošle godine Rešenje o određivanju “plave zone” čime je za šire područje, a ne samo za centar grada, propisan i utvrđen poseban režim saobraćaja za teretna motorna vozila, sa obrazloženjem da će tako građani, ali i životna sredina, biti bolje zaštitićeni od zagađenja koje dolazi od izduvnih gasova.\nSkupština Kosova nastaviće danas razmatranje tačaka sa prethodnih sednica na kojima su završene rasprave ali nisu usvojeni nacrti zakona i izveštaji nezavisnih tela.\nDržavna revizorska instiutucija u prošloj godini načinila je 436 revizorskih izveštaja i utvrdila više grešaka i nepravilnosti čija vrednost iznosi 217 milijardi dinara.\nPiše: M.R.M 18. 6. 2019.\nPiše: V. Maričić 2. 6. 2019.\n„Dan D“ za ABA ligu ili „samo“ još jedna sednica skupštine na kojoj bi trebalo da se donesu neke važne odluke kako bi regionalno takmičenje postalo smisleniije, ozbiljnije i perspektivnije.\nPiše: N. M. 24. 5. 2019.\nPokret „Dosta je bilo“ (DJB) najavio je danas da će bojkotovati predstojeću sednicu parlamenta o Kosovu i ocenio da će ta sednica služiti isključivo za „još jednu medijsku predstavu predsednika Srbije“, odnosno da poslanici neće biti u mogućnosti da raspravljaju o tom važnom pitanju.\nTrifunović: Propovedaćamo po trgovima, progonjeni smo kao ranohrišćani\nPredsednik Pokreta slobodnih građana(PSG) Sergej Trifunović pozvao je danas građane da se pridruže toj političkoj organizaciji jer samo „ljudi mogu da spasu zemlju od razuzdane tiranije“ vlasti.\nSevojno: Lokalna vlast povećava broj većnika\nOpozicioni odbornici su napustili današnju sednicu sevojničke skupštine, potiveći se nameri lokalne vlasti da u veću te jedine gradske opštine u Užicu, umesto sadašnjih pet bude sedam članova.\nUkupno pet medija u Srbiji dobilo pismo sa pretnjom tužbom od kompanije #GIM ukoliko nastave da se bave spornom pro… https://t.co/QUGrRv3nMb\nNaprednjaci besramno kopiraju sve poteze opozicije #SNS #Pavićević https://t.co/nkwlrKMPJR\nViše #Corax karikatura pogledajte na portalu #Danas https://t.co/ThvC0Dvlrr https://t.co/S5klaUmVwZ


(FOTO) MALI: Beograd-put simbol oporavka i reformi u Beogradu | Ekspres.net\n(FOTO) MALI: Beograd-put simbol oporavka i reformi u Beogradu\nStiže nam deset velikih mašina, deset novih kipera je već stiglo, i to je najveća investicija u ovo preduzeće od 2006. godine\nMali je podsetio da je „Beograd-put” 2014. godine bio u veoma lošem stanju i da je tada sa radnicima dogovoreno smanjenje plata za 25 odsto, kako bi preduzeće uspelo da odgovori obavezama koje je ostavila prethodna gradska administracija.\nObilasku pogona JKP „Beograd-put” prisustvovao je i pomoćnik gradonačelnika Borko Milosavljević i direktor ovog gradskog preduzeća Ivan Tejić.\nTags Beograd putGrad Beogradoporavakradnicisiniša mali\nKompetentno lice\t on 10.05.2018 at 09:14\nU JKP Beograd put je u periodu od 2008 do 2012 godine investirano više od 25 miiona evra u opremu i razvoj. Postoji spisak od preko 100 jedinica mehanizacije, opreme i vozila, uključujući novu asfaltnu bazu u Rakovici, koja je green field investicija u vrednosti od skoro 4 miliona evra i realizovana je 2010 – 2011 godine. Od 2012 do sada je nabavljena zanemarljiva količina opreme. Politika grada je u periodu 2008 – 2012g. bila sa depresiranim cenama zbog ekonomske krize, što je dovelo do negativnog bilansa, ali samo u poslednjoj godini poslovanja, svakako ni približno u iznosu koji se navodi. 2012 godine u julu preduzeće je predato sa minusom od cca 350-380 miliona, što je pokriveno ostvarenim profitom iz prethodnog perioda. JKP Beograd put je u kasu grada, u periodu 2008 – 2012, uplatio preko 400 miliona od ostvarenog profita! Famozni gubitak je napravljen pod genijalnim rukovodstvom SPS kadrova u periodu koji je usledio i pored korekcije cena usluga i radova. Sa čim bi JKP Beograd put danas radio da nije bilo prethodnog menadžmenta. Pitajte stručne ljude iz preduzeća, pogledajte dokuementaciju!\nMALI: Posle više od decenije, broj nezaposlenih u Beogradu pao ispod 90.000 Država plaća rešenje spora radnika i poslodavca Grad Beograd uzeo učešće u obeleženju Svetskog dana mentalnog zdravlja Vesić: Podeljeno 550 prehrambenih paketa za najugroženije samohrane roditelje


Država će ponuditi paket podsticaja za investitore\nVetar: WSW 6 m/s\nPredsednik Skupštine Srbije Nebojša Stefanović poručio je danas da će država u naredne dve godine ponuditi odredjeni paket različitih subvencija, olakšica i podsticaja investitorima širom sveta kako bi se smanjila nezaposlenost.\nOn je u razgovoru sa privrednicima Rasinskog okruga u Regionalnoj privrednoj komori rekao da je važno i da lokalne smaouprave budu spremne i da se investitorima ponudi “na tacni” šta je to što one nude.\nHoćemo da do kraja leta završimo usvajanje 21 zakona, medju kojima su zakon o radu, privatizaciji, stečaju…i naš ključni cilj je da u naredne dve godine imamo takvu ponudu da se veliki broj ljudi zaposli i da sve to bude realno i održivo”, naglasio je Stefanović.\nOn dodaje da se već razmišlja o modelima podsticaja, kao što su poreske\nolakšice za zapošljavanje i ističe da bi taj paket, koji će biti ponudjen investitorima, trebalo da kaže - Dobrodošli u Srbiju.\nStefanović, koji je i potpredsednik SNS, naveo je i da država želi da razgovara sa svim privrednicima, a ključno pitanje je "šta država može da uradi za vas da zaposlite još ljudi".\n“Mi moramo biti poslovno orjentisani”, smatra Stefanović i poručuje privrednicima da budu spremni jer će se šanse pružati.\nPomenuo je da su Srbiji potrebni ljudi koji znaju da pišu projekte jer bez njih nećemo moći da iskoristimo sredstva koja će biti dostupna iz različitih fondova.\nOve tri naučnice u Srbiji rešavaju goruća pitanja, otkrivaju nam kako: Litijumske baterije, lekove i koronu\nU Srbiji za ovo zanimanje budućnosti bio je samo jedan oglas, a 400 prijava: Ko su virtuelni asistenti?\nSeoba na drugi svet: Da li će Srbi kupovati skupe virtuelne placeve i kako će to uticati na tržište nekretnina\nBolesni a niko im ne veruje, dobijaju otkaz zbog toga: Dr Milovanović otkriva kako da sprečimo opaku pretnju\nNSZ : Danas se isplaćuje novčana naknada za jul\n"BESMISLENE OPTUŽBE O KUPOVINI GLASOVA" Mali: Isplaćujemo sve što smo obećali, iako nije bilo izbora, sledeće godine prosečna plata 620-630€\nHRVATSKA POVUKLA SLADOLEDE U četiri vrste pronađeno prisustvo pesticida


Infrastruktura u oblaku - NAVexpress365.rs\nVaši podaci su dostupni bilo gde i bilo kada.\nVaši podaci su dostupni bilo gde i bilo kad\nUkoliko se vaš biznis suočava sa sve kompleksnijim hardverskim i softverskim zahtevima, ne morate više da brinete: naša usluga je dostupna sa bilo koje platforme u bilo kom trenutku, a naši stručnjaci su tu da vam pomognu.\nSvesni smo da su očekivanja po pitanju IT usluga veoma visoka, kako u smislu bezbednosti tako i dostupnosti. Kako bismo ova očekivanja zadovoljili na najvišem nivou, naša infrastruktura je postavljena na cloud platformi Microsoft Azure. Saznajte kako ova tehnologija osigurava vaše poslovno okruženje u svakodnevnom životu!\nŠta Cloud znači za vas\nDa li ste se ikada zapitali šta bi tehnologija oblaka mogla značiti za vas u praksi?\nCloud omogućava brz i jednostavan pristup vašim podacima, uvek i svuda, pri čemu se ne morate baviti održavanjem i servisiranjem kompleksne infrastrukture. Microsoftova Azure Cloud platforma takođe ispunjava najviše sigurnosne zahteve. Prilikom dizajniranja NAV express 365 servisa smo na ovo obratili posebnu pažnju, pa smo u skladu sa tim odabrali potrebne komponente. Ovakva postavka sistema takođe obezbeđuje da uvek koristite najnoviju verziju programa i ne morate brinuti o zastarevanju licence.\nPotrebe i troškovi infrastrukture\nMislite da održavanje takve složene IT strukture podrazumeva puno obaveza i troškova? Kroz NAVexpress 365 uslugu bavite se samo vrhom ledenog brega, a sve ostale zadatke u pozadini prepuštate našim stručnjacima. Uz to vam nisu potrebne nikakve početne IT investicije, kao što je kupovina softvera ili hardvera, jer možete koristiti vašu postojeću opremu.\nNAVexpress 365 iz perspektive korisnika\nIntegracija sa Office alatima\nUvek najnovija verzija\nNAVexpress 365 ispod površine\nAzure domenski servis\nAžuriranje verzija aplikacije\nUsluga NAVexpress 365 vas ne ograničava u izboru platforme na kojoj radite. Bilo da ste Windows korisnik, ljubitelj Apple ili Android platformi, pronaći ćete odgovarajuću aplikaciju za pristup Microsoft Dynamics NAV i Office 365 sistemu.\nSa našom uslugom garantujemo rezervnu kopiju do 35 dana unazad što znači da možete da vratite vaše podatke iz bilo kog trenutka tog perioda.


Niske penzije muče Crnogorce; Tri hiljade prima manje od 100 evra - Penzioneri - Crna Gora\nViše od 10.750 penzionera u Crnoj Gori dobija minimalnu penziju od 128,14 evra ili nižu penziju, dok tri hiljade prima mesečnu penziju nižu od 100 evra.\nNedostajuća sredstva za servisiranje izdataka Fonda PIO, iznos koji se pored naplate doprinosa obezbeđuje iz opštih prihoda budžeta Crne Gore, za prva tri meseca 2019. godine iznosila su oko 45,89 miliona evra, i to za januar 21.840.641 evra, za februar 12.534.358,35 evra i za mart 11.520.293 evro.\nMomo Joksimović, predsednik Partije penzionera, invalida i restitucije (PIR), kaže za Vijesti da ovi pokazatelji “zabrinjavaju penzionersku populaciju”, ali i ističe da je od kraja prošle godine “povećana smrtnost penzionera”.\n“Ako je za prva tri meseca 2019. nedostajalo Fondu PIO skoro 46 miliona evra za servisiranje penzija, koliko će tek trebati novca za još devet meseci tekuće godine. Postoji opravdana sumnja da će deficit Fonda PIO biti mnogo veći”, istakao je Joksimović.\nNedostajuća sredstva Fondu PIO u 2018. godini iznosila su oko 122 miliona evra ili 28,88 odsto i ta sredstva su obezbeđivana iz budžeta države.\n“Projektovani budžetski deficit Fonda PIO u 2019. godini je 25 odsto ili 109 miliona evra. Za isplatu prava iz penzijskog i invalidskog osiguranja planirana su sredstva od 429,03 miliona evra i veća su za 0,79 odsto u odnosu na prethodnu godinu. Predviđena su sredstva i za budućih 1.600 novih penzionera u 2019. godini”, dodao je Joksimović.\nUkupan broj korisnika prava iz PIO, zaključno sa martom 2019, prema podacima Fonda, jeste 130.515, od čega je 120.403 korisnika koji žive u Crnoj Gori, a u inostranstvu je još 10.112 crnogorskih penzionera.


2016. finansijski izveštaji samo u elektronskoj formi | Kamatica\nPočetna > vest > 2016. finansijski izveštaji samo u elektronskoj formi\n2016. finansijski izveštaji samo u elektronskoj formi\nTekst objavljen: 28.12.2015 10:59\nOd Nove godine privrednici će finansijske izveštaje morati i moći da podnose samo u elektronskoj formi što će doneti brojne uštede, izjavio je direktor Agencije za privredne registre Zvonko Obradović.\nGostujući na RTS, Obradović je rekao da će od sledeće godine jedini način za podnošenje finansijskih izveštaja biti u elektronskom obliku, sa kvalifikovanim elektronskim potpisom.\n"To će doneti sto milijardi dinara uštede privredi. Biće brže, naravno i jeftinije, moglo bi da posluži kao primer drugima. Štedi vreme, živce, šalje poruku da država može kad hoće da organizuje svoj servis", napomenuo je Obradović.\nPrema njegovim rečima, 77 milijardi dinara gubitka donose firme u restrukturiranju.\n"Da podsetimo da i dalje postoji onaj deo privrede koji je pozitivan. Preduzetnici u 95 odsto slučajeva posluju pozitivno", kaže Obradović.\nOn je istakao da će biti dela nasleđenih gubitaka i u narednoj godini, koji se odnose na opterećenost privrede.\nGovoreći o broju novoosnovanih preduzeća, Obradović je naveo da postoje pozitivni pomaci, ali da je potrebno daleko više preduzeća.\n"To je jedan trend koji dobija uzlaznu putanju, u ovoj godini je osnovano 2.000 novih preduzeća", rekao je Obradović i dodao da je 183 firmi osnovano iz oblasti računarskih programiranja, a da postoji i oko 200 novoosnovanih preduzeća u oblasti izgradnje stambenih objekata.\nelektronski izveštaji gubici privreda ušteda restrukturiranje


Argentinska Klausura nazvana po brodu iz rata sa Britanijom - ATA Stars\nArgentinska Klausura nazvana po brodu iz rata sa Britanijom\nHome/cVesti - sportovi/Fudbal/Argentinska Klausura nazvana po brodu iz rata sa Britanijom\nVlada Argentine nazvala je drugi deo sezone fudbalskog prvenstva te zemlje imenom broda koji je britanska mornarica potopila tokom rata dve države pre 30 godina zbog Folklandskih (Malvinskih) ostrva. Argentinska „Klausura“ počinje u petak, a zvaće se „Krusero heneral Belgrano“ (Crucero General Belgrano).\nPovezana vest: Ronaldo novinaru: Jednom će te neko ubiti\nGodišnjica rata, koji je trajao 10 nedelja, pada 2. aprila, a Argentina je u tom sukobu izgubila 649 vojnika, od kojih je 323 poginulo na tom brodu. Vlada poseduje televizijska prava za prvu ligu, a sve mečeve emituje na besplatnom kanalu i reklame često koristi za svoju promociju I ističe kako „Malvinska (Foklandsak) ostrva pripadaju Argentini“.\nPovezana vest: Debiši uganuo zglob\nArgentinska vlast je ogorčena nedavnim raspoređivanjem britanskog pilota, princa Vilijama, na Folklandska ostrva, što smatra provokacijom. Britanska vlada je saopštila da je to rutinska mera i da je on tu raspoređen kao „izviđački i spasilački pilot“.\nFoklandska (Malvinska) ostrva u blizini argentinske obale u Atlantiku pod britanskim patronatom su, a na njih pravo polaže Argentina.\nPovezana vest: Sve utakmice 8. kola Super lige u nedelju\nBy ATA Stars Redakcija|2012-02-07T15:28:21+01:00februar 7th, 2012|Fudbal|0 Comments


NIŠ Arhive - Stranica 2 od 3 - Romaworld\nPočetak Posts tagged NIŠ (Page 2)\nZajednički program Saveta Evrope i Evropske komisije ROMACTED, predstavlja dobro upravljanja i osnaživanja romske zajednice na lokalnom nivou. ROMACTED program usmeren je na izgradnju političke volje i održivih politika kroz angažovanje lokalnih vlasti u unapređenju demokratske javne uprave i osnaživanja romske zajednice. 11 gradova i opština je potpisalo\nRedakcija Romaworld 30 avgusta, 2018 0\nU Gradu Nišu prema zvaničnim podacima živi oko 7 hiljada pripadnika romske zajdnice, oni žive u više naselja, najveća od njih su Stoćni Trg, Jevrejsko groblje, Beograd mahala, 12.februar i Crvena zvezda. Nezvanično u Nišu živi oko 20 hiljada Roma i Romkinja. Srbija je zahvaljujući EU fondovima počela realizovati u više gradova projekte, koje utiču na poboljšanje […]\nKultura, tradicija, običaji čine identitet jednog naroda! Romska zajednica je usko vezana sa svim pomenutim, jer se u prošlosti kultura, tradicija i običaji romskog naroda prenosila usmenim putem skolena na koleno. U Nišu je sinonim za kulturu Svetski poznati interpretator Šaban Bajramović. On je kroz svoje pesme isticao jednom rečju kulturu Roma. 2018.godina, je godina\nU NKC održan je Okrugli sto, izložba slika i audio kaseta Šabana Bajramovića. I ovaj događaj je organizovan od strane NVO FROS, bend “Crne Mambe”, volonteri, grad Niš i NKC, u znam sećanja na Šabana Bajramovića. Ovaj Tv paket je deo projekta „Romska Reč – Rromano Lafi“ koji je sufinansiran sredstvima iz budžeta grada Niša, na […]\nNiš u ritmu Evrope\nGrad Niš juna ove godine biće domaćin najvećeg dečijeg muzičkog takmičenja „Srbija u ritmu Evrope“. Niški srednjoškolci i osnovci koji su prošle godine, predstavljajući Tursku, pobedili na ovom takmičenju u naš grad dovešće takmičare iz 22 grada Srbije koji će na jezicima 22 evropske zemlje pevati i takmičiti se za ovogodišnje priznanje. Aktuelni pobednici-Nišlije i […]\n“Zdravlje je u tvojim rukama”\nRedakcija Romaworld 24 marta, 2018 0\nRomska Ženska Mreža je u okviru “Meseca romskog ženskog aktivizma” u NIšu organizovala radionicu za žene na temu “Zdravlje je u tvojim rukama”.\nRedakcija Romaworld 18 decembra, 2016 0\nNebojša Saitović kako voli sebe da nazove muzičarem, već 40 godina svira gitaru I jedan je od poznatijih vokalnih solista. Kafana je moje pozorište! Kada se spomenu “Crne Mambe“ svi odmah pomisle na Nešu Saita. Malo ljudi međutim zna da čuveni niški muzičar, ni nakon četiri decenije na muzičkoj sceni, nema ni jedan snimljen album. […]\nDelegacija Svetske organizacije Roma traži hitno rešavanje problema Roma u naselju Crvena zvezda\nRedakcija Romaworld 22 novembra, 2016 0\nDelegacija Svetske organizacije Roma je posetila grad Niš. Cilj posete je unaprediti socio-ekonomski položaj romske zajednice u ovom gradu. Jedna od najvažnijih tema tokm posete predsednika ove organizacije je bila “Što pre uključiti el.energiju naselju Crvena zvezda”, na šta je insistirao g. Jovan Damjanović predsednik ove organizacije tokom razgovora sa


Dan: 16. novembra 2017. - Grad Niš\nDelegacija Žironda u poseti Nišu\nGradonačelnik Niša Darko Bulatović sa saradnicima ugostio je u Gradskoj kući delegaciju iz francuske oblasti Žirond na čelu sa delegatom Saveta departmana za pitanja Evrope i decentralizovane saradnje Žak Respoom.\nPrilikom današnjeg susreta razgovaralo se o novim modalitetima saradnje Grada Niša sa Generalnim savetom Žironda. Konkretno, reč je o saradnji na projektima posvećenim mladima kao najvrednijem resursu Grada, kulturi i stimulisanju lokalnog razvoja. Najavljena je i tronedeljna poseta niškog strip autora Tonija Radeva Žirondu u okviru koje će deca koledža «Alfred Mogen» iz Gradinjana i OŠ «Ivo Andrić» iz Niša, uz podršku Radeva raditi na realizaciji francusko-srpskog strip izdanja sa tematikom ljudskih prava.\nGradonačelnik Niša Darko Bulatović ukazao je na značaj interaktivnog odnosa dveju kultura u cilju prezentovanja istorijskog, nacionalnog i duhovnog idnetiteta obeju država. Naročito je istakao politiku pospeštivanja turstičkog potencijala Niša, koja će stimulisati razvoj i rast privrednog, ekonomskog i infrastrukturnog kapaciteta Grada. U tom smislu – istakao je gradonačelnik Bulatović, intenzivnije istraživanje i promovisanje duhovne i materijalne kulture Niša, tzv. «Kapije Istoka i Zapada», doprineće boljem pozicioniranju grada na mapi svetskih turističkih destinacija.\nGrad Niš svake godine, krajem juna meseca, u skladu sa Odlukom o podsticaju razvoja talentovanih učenika i studenata, dodeljuje novčane nagrade učenicima osnovnih i srednjih škola sa teritorije Grada Niša koji su osvojili jedno od prva tri mesta na zvaničnim republičkim ili međunarodnim takmičenjima. Reč je o takmičenjima koje je Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja utvrdilo Kalendarom takmičenja i smotri učenika osnovnih i srednjih škola za školsku 2016/2017 godinu.


Haradinaj: Kurti prima milostinju od Srbije - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Haradinaj: Kurti prima milostinju od Srbije\nLider Alijanse za budućnost Kosova Ramuš Haradinaj odbio je danas poziv premijera tehničke vlade i predsednika Samoopredeljenja Aljbina Kurtija da prisustvuje okruglom stolu o situaciji izazvanoj pandemijom korona virusa i ocenio da on nije dobro upravljao situacijom.\n0Piše: FoNet 18. aprila 2020. 19.36\n„Vaši pozivi za koordinaciju i interakciju nakon jednostranih odluka koje su se pokazale štetnim i neuspešnim postali su ritual molitve za oproštenje i spas“, poručio je Haradinaj.\nPrema njegovim rečima, Kurti je to dokazao kada je ukinuo takse prema Srbiji bez ikakvog poštovanja i kada je primio jučerašnju donaciju od 1.000 srpskih testova u obliku milostinje, umanjujući sposobnost Kosova za legalno i blagovremeno snabdevanje, direktnom kupovinom ili donacijama iz prijateljskih zemalja.\nHaradinaj navodi da aktuelni premijer nije dobro upravljao pandemijskom situacijom, navodeći „ustavna kršenja za kretanje građana“. „Sve dok vaše pozivnice kasne u vezi sa razvojem situacije i nisu kvalifikovane institucionalnim i političkim legitimitetom, sa zadovoljstvom mogu da najavim da nikada neću učestvovati na takvim okruglim stolovima“, napisao je Haradinaj.\nOn je Kurtija nazvao obmanjivačem i neozbiljnim, istovremeno naglašavajući da premijeru posle izglasavanja nepoverenja u parlamentu nedostaje legitimitet, prenosi Kosovo onlajn.\nAljbin Kurti, Kosovo, Ramuš Haradinaj\nKurti: Tači je ceremonijalna figura, odbijanje testova iz Srbije bilo bi neracionalno


Potpredsjednici Čubrilović, Vukovljak i Stevanovićeva - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nPotpredsjednici Čubrilović, Vukovljak i Stevanovićeva\nGlavni odbor Demokratskog narodnog saveza /DNS/ izabrao je danas u Banjaluci Nedeljka Čubrilovića, Jovana Vukovljaka i Spomenku Stevanović za potpredsjednike i Dragutina Rodića za generalnog sekretara te stranke.\nPredsjednik DNS-a Marko Pavić rekao je da su potpredsjednici izabrani na osnovu svojih zasluga za građane i po teritorijalnom principu, u skladu sa izbornim jedinicama za Parlamentarnu skupštinu BiH, najavivši izbor četvrtog potpredsjednika iz Federacije BiH.\nOn je dodao da je danas usvojena i odluka o formiranju regionalnih odbora, kojih će u Republici Srpskoj biti devet, u skladu sa devet izbornih jedinica za Narodnu skupštinu.\nGlavni odbor je konstatovao da DNS ostaje na svojim programskim i statutarnim stavovima i principima da je osnova njihovog rada Dejtonski mirovni sporazum i Ustav BiH, da se ekonomija i zapošljavanje moraju staviti u prvi plan, te da se mora pristupiti žešćoj borbi protiv kriminala i korupcije.\nPavić je istakao da su odnosi u vladajućoj koaliciji dobri i da ima prostora za njihovo poboljšanje, kao i da je potrebno uložiti više vremena na raspravu o nekim rješenjima umjesto ishitrenog donošenja odluka.\n“Konstituisanjem naših organa mi smo već danas spremni za bilo kakve izbore u Republici Srpskoj i BiH, jer ne mislimo odstupiti od čuvanja Republike Srpske bez obzira na sve pritiske“, rekao je Pavić.\n6. juli – Međunarodni dan ljubljenja\nMasakr u Nigeriji: Ubijeno 29 đaka i nastavnik


Politika\t13.07.2018 16:42\nObeleženo 26 godina od ubistva 69 vojnika i civila na Petrovdan 1992. godine u okolini Srebrenice i Bratunca\nU okviru obeležavanja 26 godina od masovnog stradanja srpskog naroda oko Srebrenice i Bratunca u proteklom ratu, danas je kod spomenika i kosturnice u srebreničkom selu Zalazje odata počast žrtvama jednog od krvavijih pohoda muslimanskih snaga koji je izveden na Petrovdan 1992. godine. Tog dana je u srebreničkim selima Sase i Zalazje i bratunačkim Biljača i Zagoni ubijeno 69 srpskih civila i vojnika.\nPored žrtava koje su ubijali na najmonstruozniji način, pripadnici Armije RBiH pod komandom Nasera Orića, tog tragičnog Petrovdana, zarobili su 22 vojnika i civila. Desetoro njih još uvek nije pronađeno, dok su posmrtni ostaci ostalih slučajno otkriveni i ekshumirani 2011. godine na deponiji u Zalazju. Identifikovani su i sahranjeni na Petrovdan naredne godine.\nZa ove, kao i za mnoge druge zločine nad Srbima iz Srebrenice, ali i celog podrinjskog kraja u kome je, u nastavku planskog etničkog čišćenja srpskih prostora započetog još u aprilu 1992. godine, stradalo oko 3.500 Srba, mahom civila, i opljačkano, a potom i do temelja uništeno više od 150 srpskih sela, još niko nije odgovarao.\nPrema podacima Centra za istraživanje ratnih zločina, samo na području Srebrenice „napadnuto je 21 srpsko selo u kojem je ubijeno više od 400 Srba”, a u „napadu na 22 srpska sela u opštini Bratunac ubijeno ih je najmanje 460”.\nIzaslanik predsednika Republike Srpske Miladin Dragičević podsetio je juče da su na Zalazju i u junu 1943. godine stradali Srbi i da ni za taj zločin, kao i za ovaj koji je nad njima počinjen na Petrovdan 1992, niko nije odgovarao.\nNačelnik opštine Srebrenica Mladen Grujičić kazao je da oni koji dele pravdu neće da čuju naše zahteve i dokaze, jer ne žele da priznaju i bilo koga osude za zločine počinjene nad srpskim narodom, „uprkos činjenicama i materijalnim dokazima koji su im davno dostavljeni”.\nApsurdno je da, naglasio je on, „ako neko kaže da se nije dogodio genocid u Srebrenici, odmah dobija hiljade pretnji i uvreda, a srpske žrtve se negiraju”.\nSluženju parastosa stradalima u dva poslednja rata, osim predratnog poslanika u Skupštini BiH Ibrana Mustafića, koji je rekao da „ima moralnu obavezu da oda počast ljudima koji su ovde zlostavljani i na zverski način ubijani”, nije prisustvovao nijedan bošnjački političar, a ni predstavnik međunarodnih institucija u BiH.\nBilo ih je, međutim, dan ranije u Potočarima, na komemoraciji bošnjačkim žrtvama sa koje su neki od njih, poput visokog predstavnika Valentina Incka i ambasadorke SAD Morin Kormak, poručili da su „počastvovani što su tu” i da „pravo na dostojanstvenu sahranu pripada svim žrtvama”, te kako će „pomagati BiH sve dok pravda ne bude zadovoljena”.\nOd većeg broja osumnjičenih za zločine nad Srbima u Srebrenci, Sud BiH do sada je vodio postupak samo protiv ratnog komandanta muslimanskih snaga Nasera Orića i njegovog saborca Sabahudina Muhića, koje optužnica teretila da su 1992. godine u mestima Zalazje, Lolići i Kunarac ubili trojicu zarobljenih Srba. U prvostepenom postupku izrečena im je oslobađajuća presuda, jer Tužilaštvo BiH, kako je to obrazložio predsedavajući Sudskog veća Šaban Maksumović, „nije van razumne sumnje dokazalo Orićevu i Muhićevu krivicu”.\nTu presudu, na zahtev Tužilaštva BiH, početkom prošlog meseca ukinulo je Apelaciono veće Suda BiH i naložilo obnavljanje postupka.\nTompsonova pesma zasenila nastup Angele Merkel u ZagrebuNakon Blaževića i Mesić podržao srpsku listu Milorada PupovcaUmrlica Ćiri Blaževiću zbog podrške Pupovcu'U', 'Ustaše Vežica' i 'Ubi Srbina' na plakatima SDSS-aDodik: Eventualni dogovor BiH sa NATO ide na odobrenje u RSNovi trošak za posetioce Starog grada u BudviKada je Požega 'Požarevac' u Dubrovniku grebu automobilePrijedor danas: Na nekim mestima gore nego 2014.Potpisan protokol o granici između BiH, Srbije i Crne GoreHaos s vremenom se nastavlja: Zagreb 'razlupan', poplave svuda, ljudi potpuno odsečeniNevreme u HR: Zbog snažnog vetra Zagrepčanima preporuka da ne izlaze napoljeOlujno nevreme 'rasturilo' Zagreb, poplave u BiH, da li i nas to čeka?Drama u hrvatskim vodama: Trajekt sa 342 osobe 'zarobljen' na moru, 'kolaju razne teorije'Ratni zločini - Elfeti Veseli za ubistvo srpskog dečaka samo 10 godina zatvoraPendarovski: Nadam se sastanku s Vučićem, Kosovo ne opterećuje naše odnoseNATO očekuje plan BiHPendarovski proglasio pobedu: Biću predsednik svih makedonskih građanaDrugi krug predsedničkih izbora u Severnoj MakedonijiPokret 'Odupri se' pisao Merkelovoj: Milove 'krvave ruke'Dodik: Nema članstva u NATO, nemam ništa protiv saradnje