Novi Sad: Veliki odziv mladih na Exitovu akciju vakcinisanja\nTanjug 29. maja 2021. 17:21\nNOVI SAD – Na Trgu Slobode u Novom Sadu Exit festival je danas simbolično u 11:55 organizovao javnu akciju vakcinisanja, u okviru nacionalne kampanje za vakcinaciju mladih, a na mobilnom punktu, adaptiranom autobusu GSP-a, vakcinisano je više od 100 mladih osoba, saopštili su iz Exit tima.\nU okviru ove akcije vakcinisali su se i članovi Exitovog tima, koji do sada nisu bili vakcinisani, a među njima i osnivač i direktor EXIT festivala Dušan Kovačević, nakon što je u aprilu preležao koronu.\nKovačevićje izjavio da su velikim odzivom na današnju akciju mladi pokazali da im je samo potreban afirmativan pristup i podsticaj.\nPrvih 20 vakcinisanih dobili su ulaznice za prvi dan velike proslave dve decenije Exita, 8. jula.\nDanašnja akcija deo je velike nacionalne kampanje za vakcinaciju mladih, koja deluje u dva pravca: „Neću više da igram sam(a)“, usmeren prema svima kojima nedostaju koncerti i festival, i „Ima li neko bolju ideju“, namenjen onima koji nisu sigurni da je vakcinacija najbolji put za izlaz iz pandemijske krize.\nZajedničko za oba smera je slogan „Vakcina je jedini način da ponovo budemo zajedno?“\nCilj je motivacija mladih da se vakcinišu, zaštite sopstveno zdravlje i zdravlje ljudi oko sebe, ali i daju svoj doprinos što skorijem vraćanju normalnog života.\nKao datum za to postavljen je 21. jun, do kada se mora vakcinisati još oko pet odsto punoletnog stanovništva Srbije, s obzirom da je premijerka Ana Brnabić iznela podatak da je za sada vakcinisano oko 45,3 odsto.\nVodeći srpski muzički festivali su nedavno predstavili protokol, kreiran u skladu s poslednjim naučnim istraivanjima širom Evrope, koja potvrđuju da je, uz određena ograničenja ulaska na događaje, rizik od širenja zaraze gotovo zanemarljiv.\nProtokol predviđa da će na festivale moći da uđu oni koji su vakcinisani, imaju potvrdu da su preležali Covid-19, koji poseduju negativan PCR ili antigenski test. Uz poštovanje ovog protokola festivali će biti najbezbednija mesta okupljanja u zemlji.\nKrizni štab se na sednici održanoj u petak, 14. maja, pozitivno izjasnio o protokolu, kojim je 21. jun određen kao datum popuštanja mera, uz uslov da 50 odsto punoletnog stanovništva bude vakcinisano, i epidemiološka situacija stabilna.


Novi lideri protiv evropskih „kasta” - 22.12.2015, Sputnik Srbija\nPojava Iglesijasa, Ciprasa i Korbina ukazuje da je moguća alternativa neoliberalnoj politici Evropske unije. Njihov uspon govori da je dosadašnji evropski model... 22.12.2015, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, grčka, španija, aleksis cipras, pablo iglesijas, eu\n19:34 22.12.2015 (Osveženo: 19:35 22.12.2015)\n© AP Photo / Matthias SchraderProtest protiv G7 u Nemačkoj - maske sa likovima lidera država-članica G7\nGodina je počela pobedom Sirize na izborima u Grčkoj a završila se uspehom Podemosa, partije koja je španski pandan nove grčke levice. Njihovi lideri, Aleksis Cipras i Pablo Iglesijas, pripadaju generaciji političara, sociologa, ekonomista između 35 i 45 godina koji menjaju evropski politički pejzaž.\nNije slučajno što njihove ideje najviše napreduju na jugu Evrope. Grčka, Španija, Portugalija, pa i Francuska i Italija najviše su pogođene ekonomskom krizom koja je 2008. godine počela u SAD i proširila se na ceo svet.\nUrušavanje ekonomija u ovim zemljama je dovelo njihove vlade u politički ćorsokak. Pokazalo se da su tradicionalne partije, bilo sa levice bilo sa desnice, nesposobne da pronađu izlaz. Razlaz političkih elita i glasača u ovim zemljama se produbljuje iz godine u godinu, na šta ukazuje i sve manja izlaznost na izborima. Nezadovoljstvo je poraslo ne samo prema elitama, ili „kastama“, kako ih naziva Iglesijas, već i prema politici evropskih institucija u kojima njihovi predstavnici odlučuju o sudbini petsto miliona Evropljana.\n20 Decembar 2015, 22:02\nOvo nezadovoljstvo se na ulicama španskih gradova izlilo na masovnim demonstracijama 2011. godine protiv neoliberalne politike i mera štednji evropskih vlada. Plodove ovog gneva danas ubira Podemos, partija čiji su lideri učestvovali u pobuni „revoltiranih“ (indignados), evropskom pandanu američkog pokreta „Okjupaj Vol strit“.\nKao i Sirizi, i Podemosu su prišli ljudi koji nikada nisu bili deo sistema. Vođe ovih pokreta često dolaze iz univerzitetskih sredina — Janis Varufakis, jedan od harizmatičnih lidera Sirize pre razlaza sa Ciprasom, profesor je ekonomije na univerzitetu, Iglesijas predaje na fakultetu političkih nauka u Madridu. Uporedo sa akademskim radom posvetili su se političkom aktivizmu koji je od mladalačkog bunta izrastao u ozbiljnu političku alternativu.\nIglesijas, za koga je građanska neposlušnost legitimni oblik političke borbe, rešio je poput Ciprasa, sa kojim je u prijateljskim odnosima, da borbu vodi unutar sistema, a ne van njega.\nIdeja je da se razbije dvopartijski sistem koji dominira u Evropskoj uniji, u kojoj se smenjuju uvek iste socijaldemokratske i konzervativne snage, sa težištem na konzervativcima. Razlika između ovih tradicionalnih partija je vremenom postala tako mala da politike koje predlažu liče jedna na drugu.\nOve politike se usklađuju u Briselu, pod snažnim vođstvom Nemačke, čiji su model štednje pod kontrolom međunarodnih finansijskih institucija prihvatile ostale članice.\nNovi evropski lideri govore da je drugačija politika moguća. Njihov uspeh, uprkos gušenja Grčke od strane Nemačke, pokazuje da im se veruje, da postoji svest da je u pitanju borba Davida protiv Golijata, ali da njihovo vreme tek dolazi.\n18 Jul 2015, 08:32\nOni označavaju povratak politike, borbe ideja, suprotno logici neoliberalizma koji je politiku sveo na „tehnička pitanja“ kojima se bave „eksperti“. Kriza Evropske unije je, smatraju, rezultat neoliberalne ideologije i dubokog nepoverenja u demokratiju. Ovo nepoverenje proizilazi iz samog sistema odlučivanja unutar evropskih institucija, u kojima se automatski sprovode odluke finansijskih institucija poput Međunarodnog monetarnog fonda i Evropske centralne banke, simbola ove ideologije.\nPolitičari poput Iglesijasa, Ciprasa i Džeremija Korbina u Velikoj Britaniji traže nove mehanizme i nove institucije koje će sprečiti da se nastavi dalja koncentracija kapitala i produbljivanje nejednakosti.\nNjihova pojava daje nadu da je alternativa moguća i da evropske elite nisu večne.


Crveno-beli juniori posetili Institut za majku i dete\nJuniori KK Crvena zvezda mts i KKŽ Crvena zvezda posetili su decu na Institutu za majku i dete i darovali im paketiće koje su spremili KK Crvena zvezda i njegov partner IDEA.\nKK Crvena zvezda mts nastavio je sa društveno odgovornim akcijama. U želji da se pokaže da Novogodišnji i Božićni praznici nisu jedini povod za posetu mališanima, koji nažalost ne žive prosečan život kao i njihovi vršnjaci, crveno-beli juniori i juniorke posetili su Institut za majku i dete.\nSa širokim osmesima i ruku punih paketića juniori KK Crvene zvezde mts i juniorke KKŽ Crvena zvezda proveli su popodne sa mališanima sa Instituta za majku i dete. Paketići su sadržali igračke, društvene igre, knjige i slatke paketiće koje je obezbedio partner Crvene zvezde kompanija IDEA, otišli su u prave ruke – malim herojima koji svakoga dana vode najvažnije životne bitke.\nCrveno-bela delegacija obišla je sve sobe, popričala sa mališanima i družila se sa decom sa odeljenja onkologije. Stekla su se nova prijateljstva i dogovorena nova i češća druženja, možda sledeći put i na košarkaškim terenima.\nKK Crvena zvezda mts koristi još jednom ovu priliku da apeluje na sve da ni u jednom trenutku ne zaborave na mališane sa Instituta za majku i dete. I ne samo njih, već i na decu sa dečije onkologije koju su prvotimci Crvene zvezde nedavno posetili u Kliničkom centru. Obaveza svih nas je da se malim herojima nađemo u nevolji i pomognemo im u najvažnijoj borbi, većoj od bilo koje utakmice i važnije od bilo kog trofeja.\nRadonjić: "Maksimalno ozbiljno na Igokeu"


Ministar Stefanović posetio Policijsku upravu u Ubu, Mionici i Lajkovcu - GEM info\nMinistar Stefanović posetio Policijsku upravu u Ubu, Mionici i Lajkovcu\n20. marta 2018. 24. marta 2018. Redakcija 0 Comments Lajkovac, mionica, policija, Stefanović, ub\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović posetio je policijske stanice u Ubu, Lajkovcu i Mionici gde je razgovarao sa policijskim službenicima o bezbednosnoj situaciji u ovim opštinama. Ministar je u okviru svoje posete ovim opštinama razgovarao i sa građanima.\nMi hoćemo da zajedno sa našim narodom radimo na stvarima koje su bitne i za Lajkovac, i za Kolubarski okrug i za Srbiju i to je zadatak koji smo dobili i od Vlade Srbije i od predsednik Aleksandra Vučića- istakao je Stefanović.\nStefanović je izrazio zadovoljstvo i naglasio da mu je drago što je ministarstvo uspelo da osavremeni i unapredi određene kapacitete policije u ovim opštinama, pre svega nabavkom novih vozila, i posebno naglasio da u Ubu od 2015. godine policijska uprava radi u novoj zgradi koja ispunjava sve neophodne standarde.\nDrago mi je da na teritoriji Policijske uprave Valjevo nema većih problema i izvršenja težih krivičnih dela i drago mi je da vidim da policajci razumeju da je potrebno da ulože dodatni napor kako bi građani osetili njihovu posvećenost, ali, takođe, želim i da građani shvate koliko je težak posao koji policajci svakodnevno obavljaju – naglasio je ministar Stefanović.\nShare the post "Ministar Stefanović posetio Policijsku upravu u Ubu, Mionici i Lajkovcu"\n← Crvena zvezda vodi 2:0 u polufinalnoj seriji plej-ofa Superlige Srbije\nOdržana 57. sednica Veća opštine Lajkovac →


Vreme 1548 - Tema broja – Izbori u Crnoj Gori: Prvi poraz Mila Djukanovica\nDAN ODLUKE: M. Đukanović\nKo je s malo više pažnje pratio događaje pred crnogorske parlamentarne izbore 30. avgusta, vest o zabrani ulaska Vladi Georgijevu u Crnu Goru mogao je da pročita na jedini mogući način – kao ogroman strah, nesigurnost i potpuni gubitak kompasa crnogorskog režima. Partijska mašinerija Mila Đukanovićeva već je tad, tri dana pred izbore, slomljena na notama jednog Novljanina, koji više i nema pravo glasa u Crnoj Gori. Ali ima 667.500 pratilaca na svom Tviter profilu, što je za 45.500 više od zvaničnog broja stanovnika Crne Gore, i 120 i kusur hiljada više od upisanih birača u biračke spiskove, jedno je od duhovitijih tumačenja na društvenim mrežama zašto je Georgijev bio vraćen s granice.\nDa li Tviter pratioci ili "razlozi nacionalne, odnosno unutrašnje bezbjednosti ili javnog zdravlja", prepadnutom crnogorskom režimu koji se spremao na borbu za svaki mandat i za svaki glas, Georgijev u Crnoj Gori u vreme izbora delovao je kao ozbiljna pretnja. U izborni dan ušlo se u dugim kolonama pred biračkim mestima i duhovitim sloganom "Neka padne, da osvježi".\nSAČUVAN MIR: Podgorica pre...\nIako su i lideri opozicije i sama vlast i mitropolit Amfilohije u ime SPC, pa i pevač Georgijev sve vreme molili ljude da ostanu kod kuće posle izbora i da ne nasedaju na bilo čije provokacije, u ponedeljak su počele ulične proslave po Budvi, Herceg Novom, Podgorici.... Poletele su i kamenice, flaše i pepeljare ispred jednog podgoričkog kafića, čuli su se i pucnji, privedeno je šest osoba u Nikšiću u ponedeljak kasno popodne. Sukobile su se u Podgorici pristalice opozicije sa pristalicama Demokratske partije socijalista. Kordon policije ih je razdvojio.\nPredsednik Đukanović je rekao da incidenti nisu nikog iznenadili, slavlje još manje. "Razloga za slavlje uvek ima, ali to slavlje podrazumeva i civilizovan odnos prema drugim građanima", rekao je Đukanović u intervjuu za NewsMax Adria. Istog dana, nekoliko crnogorskih organizacija pozvale su sve građane Crne Gore da se okupe u nedelju 6. septembra u 19 sati na Trgu nezavisnosti u Podgorici: "Nemaš izgovor, Crna Gora te zove!", piše u pozivu koji je rasturen po društvenim mrežama. DPS je, međutim, izdao zvanično saopštenje da takav skup oni ne organizuju, te da je reč o patriotskim organizacijama koje nemaju veze sa njihovom partijom. Neobično je to što se poziv na skup pojavio na sajtu DPS-a.\n...i posle izbornog dana\nJoš od početka prvih litija i protestnih skupova u Crnoj Gori pre godinu i po dana zbog Zakona o slobodi veroispovesti (koji je viđen kao glavni razlog za značajno odronjavanje rejtinga DPS a) bilo je jasno da mir na crnogorskim ulicama nema cenu. Kao što je bilo svima jasno da je važniji od bilo čije izborne pobede u nedelju. Međutim, teško je bilo objasniti građanima Crne Gore koji su nekoliko decenija unazad slušali pod svojim prozorima "E viva vero Montenegro", da nemaju svojih "15 minuta slave".\nPitanja ulice oduvek su delikatna. Tačan u objašnjenju bio je Dritan Abazović, lider koalicije "Crno na bijelo", rekavši da oni koji uprkos pozivima opozicije da odustanu od proslava uporno izlaze na ulice – rade za odlazeći režim i imaju interes da se ništa ne promeni. Još je kazao "bez želje da brani bilo koga" da su ljudi posle 30 godina osetili "da su prvi put pobedili" i da se isto desilo u Tuzima (opština pored Podgorice) kada su se vijorile albanske zastave (posle lokalnih izbora 2019). Perspektivni Albanac iz Ulcinja, koji je sa svoja četiri osvojena mandata u Skupštini Crne Gore i pozicijom "jezička na vagi" zanimljiv ne samo crnogorskim nego i regionalnim medijima, više puta je morao da se javno izjasni da će "odoleti pritiscima bilo koje vrste" i da "za DPS mesta u vladi neće biti". Ali i da Crna Gora neće biti ni srpska Sparta ni velika Albanija i da je njegov "najveći interes nacionalni interes Crne Gore".\nMOGU LI KONSOLIDOVATI POBEDU: Zdravko Krivokapić,...\nČini se da su upravo zbog konsenzusa o neophodnom miru i prvi rezultati izbora stigli tako ekspresno. I, što je još važnije, nisu odstupali od rezultata na sto odsto prebrojanih glasova koje je dan kasnije objavila Državna izborna komisija. Samo ta činjenica o brzom brojanju i skoro pa diplomatskom priznanju poraza pola sata posle ponoći, govori o jednoj važnoj stvari. Koliko god ga opozicija, ali i javnosti u regionu, gurale u odelo "poslednjeg komunističkog diktatora", o političkoj sudbini Mila Đukanovića je, ipak, odlučeno na izborima. Moglo se spekulisati o eventualnom kršenju predizbornog dogovora predstavnika triju opozicionih lista ("Za budućnost Crne Gore", "Mir je naša nacija" i "Crno na bijelo"), o izdaji, kupovini mandata itd, sve po onoj "još nije gotovo", ali to ne može promeniti činjenicu da je Đukanović prvi put u svojoj bogatoj političkoj karijeri, posle tri decenije vlasti izgubio izbore koje je lično organizovao. Đukanović je i sam toga potpuno svestan.\nOni koji danas imaju 30 godina u Crnoj Gori ne znaju za Crnu Goru koja nije Milova. Da apsurd bude veći, ni oni stariji Crnogorci nisu imali prilike dosad da razumeju šta u savremenom svetu znači smenjivost vlasti. Zato nema cinizma u komentarima da u Crnoj Gori nije promenjena vlast od 1945. Jer, Demokratska partija socijalista naslednica je Saveza komunista Crne Gore.\nZato, uprkos tome što se već povukao prvi talas iznenađenja novim crnogorskim političkim prilikama u četvrtak 3. septembra, kad je ovaj broj pred čitaocima "Vremena", nedeljni parlamentarni izbori u Crnoj Gori ne mogu izgubiti na svojoj epohalnosti. U Crnoj Gori se desio ozbiljan tektonski poremećaj.\nPredsednik Crne Gore u izbornoj noći je rekao da DPS s tradicionalnim partnerima ima 40 mandata u parlamentu i da borba još traje za onaj jedan – 41. mandat, koji znači parlamentarnu većinu u Skupštini Crne Gore sa ukupno 81 poslaničkim mandatom. Kao iskusnom političaru u svakom trenutku, a posebno u izbornoj noći, čaša je Đukanoviću uvek polupuna, nikad poluprazna. Em je na trenutak vratio malo samopouzdanja zabezeknutim članovima DPS-a, em je priznao izborni rezultat 41:40 i pobedu tri opozicione kolone. Skoro da je delovao razborito dok je zapravo priznavao poraz, istovremeno izgovarajući da treba sačekati konačne rezultate prebrojavanja Državne izborne komisije, koja je ubrzo potvrdila isto. Predsedniku Đukanoviću nije preostalo ništa drugo nego da prizna rezultate koje je objavio DIK. Uz komentar da neće učestvovati u razgovorima o novoj vladi. "Zašto bismo učestvovali? Ja sam tu gde jesam, vrlo čvrsto uvjeren u ispravnost svojih političkih stanovišta", rekao je.\nDržavna izborna komisija (DIK) objavila je rezultate parlamentarnih izbora na osnovu 100 odsto prebrojanih glasova u ponedeljak 31. avgusta.\n• Demokratska partija socijalista osvojila je 35,06 odsto (143.548 glasova),\n• Koalicija "Za budućnost Crne Gore" 32,55 odsto (133.267)\n• Koalicija "Mir je naša nacija" je osvojila 12,53 odsto (51.297),\n• "Crno na bijelo" 5,53 (22.649),\n• Socijaldemokrate 4,10 (16.769),\n• Bošnjačka stranka 3,98 (16.286),\n• SDP – Jaka Crna Gora 3,14 (12.839),\n• Albanska lista 1,58 (6488),\n• Albanska koalicija Jednoglasno 1,14 odsto (4675)\n• Hrvati su išli u dve kolone: Hrvatska građanska inicijativa je osvojila 0,27 (1115),\n• Hrvatska reformska stranka 0.13 odsto, odnosno 532 glasa i nisu prešli cenzus.\nDa jesu, sad je naknadna pamet da bi Đukanovićev DPS ipak imao 41 parlamentarca i većinu u Skupštini.\nDPS tako ima 30 mandata, koalicija "Za budućnost Crne Gore" 27, "Mir je naša nacija" 10 mandata, "Crno na bijelo" 4. Po 3 mandata imaju Socijaldemokrate i Bošnjačka stranka, 2 SDP, i po 1 Albanska lista i AK "Jednoglasno".\nKandidat za poslanika koalicije "Mir je naša nacija" Vladimir Pavićević u razgovoru za "Vreme" objašnjava da opozicione liste okupljene oko Alekse Bečića, Zdravka Krivokapića i Dritana Abazovića imaju 41 mesto od ukupno 81 mesta u Skupštini i da je to – garantovana većina: "To je minimalan broj mandata s kojim raspolažu ove tri opozicione liste. Razvlašćivanje DPS je definitivno, građani su glasali za to i ne postoji mogućnost da se to promeni."\nEventualnu kupovinu mandata posle njihove verifikacije u Skupštini Crne Gore pa tako i prekrajanje volje građana Pavićević naziva "zamišljanjem akrobacije" koja – nije moguća. I DIK i relevantne nevladine organizacije, napominje on, saopštile su da je minimalni broj mandata na koje opozicija može da računa 41, dakle minimalni, "a taj broj može samo da raste". "Prema tome, DPS prelazi u opoziciju i to je kraj priče. U Crnoj Gori je u praksi primenjen slobodni mandat, koji znači da osoba koja je izabrana za poslanika može da raspolaže svojim mandatom kako ona proceni da treba da radi. Moj je stav da od 41 poslanika, predstavnika opozicije koji će činiti novu skupštinsku većinu, neće postojati nijedan koji bi mogao da preleti i izda volju građana ovako saopštenu na izborima", kaže Pavićević za "Vreme".\n...i Dritan Abazović\nTako, Pavićević je uveren da opozicija ima 41 poslanika koji su "garantovani", i da je to nemoguće promeniti samo siledžijstvom. Videli smo, kaže on, kako siledžijstvo prolazi u Crnoj Gori, i na primeru Budve i na primeru Zakona o slobodi veroispovesti: "Ne može da prođe!"\nĐukanović je u intervjuu NewsMax Adria rekao da ćemo uskoro "prisustvovati raspletu" jer postoje najave da će tri opozicione koalicije imati ponudu za novu vladu, da su "njihovi programi udaljeni" i da ih zbližava samo želja da smene DPS. U Crnoj Gori se tumači da je predsednik DPS-a na ovaj način priznao poraz i da neće pokušati da prekraja izbornu volju građana.\nOvakvog zanimanja za crnogorske izbore u Srbiji nije bilo od referenduma 2006. godine kada se Đukanović svim sredstvima izborio ne samo za crnogorsku nego i za srpsku nezavisnost. To je drugi dragocen podatak za prikupljanje istorijske građe o "poslednjem komunističkom diktatoru".\nZanimanje javnosti u Srbiji, kao i u svemu drugom, teklo je na najmanje dva suprotstavljena koloseka. Bilo je tu i "patriota" koji su slavili pobedu crnogorske opozicije verovatno s idejom da će se 14 godina srpske nezavisnosti od Crne Gore obrisati gumicom te da ćemo opet postati Miloševićeva SR Jugoslavija, da će Crna Gora povući priznanje Kosova, izaći iz NATO-a i, naravno, poništiti Zakon o slobodi veroispovesti. Po logici stvari, tu je bilo i onih koji su "slavili pad diktatora" iz komšiluka iako su samo pre dva meseca glasali za domaću diktaturu.\nDrugi, pak, front u kojem su i najglasniji kritičari domaćeg autokratskog režima, zabrinuti zbog rezultata nedeljnih izbora tvrde da će nova crnogorska vlast vratiti Crnu Goru uz pomoć Beograda u ruske kandže nastavljajući i po Srbiji da šire Đukanovićevu potrošenu mantru o "velikosrpskoj hegemoniji" i imperijalnom Beogradu. Opet logično, tu ima i onih koji zarad Đukanovićevog recepta za evropski put Crne Gore ignorišu Đukanovićevu autokratiju, posebno njen deo u kojem je put u EU popločan kriminalom i korupcijom i nepoštovanjem osnovnih ljudskih i manjinskih prava u CG.\nUkratko, punih usta osmogodišnje "Vučićeve diktature" zabrinuti su za Crnu Goru u kojoj je tek počela da se urušava "trodecenijska Đukanovićeva diktatura". U delu srpske javnosti preovladavala je i iskrena radost i probuđena nada da je svaki autokratski režim moguće smeniti na izborima. Pa ako su mogli Crnogorci, hajde da prepišemo.\nAko je bilo dilema da li na predlogu o ekspertskoj vladi insistira samo Dritan Abazović ("Crno na bijelo"), sad bi trebalo da bude jasnije da je ekspertska vlada jedan od nekoliko principa oko kojih su se trojica lidera koalicija "Za budućnost Crne Gore", "Mir je naša nacija" i "Crno na bijelo" usaglasili na sastanku u ponedeljak 31. avgusta. Zdravko Krivokapić, Aleksa Bečić i Dritan Abazović dogovorili su se da će nova demokratska vlast "odgovorno sprovoditi sve međunarodno preuzete obaveze". Evropski put Crne Gore ne da neće biti doveden u pitanje, tvrdi pobednička koalicija, nego će nova demokratska vlast realizovati sve neophodne reforme kako bi Crna Gora u najkraćem mogućem roku pristupila EU. Treći je princip o ekspertskoj vladi, konstituisanoj od kadrova koji su stručnjaci iz konkretnih oblasti bez obzira na njihovu političku, versku, nacionalnu ili drugu pripadnost. I četvrto, nova vlast će u potpunosti biti posvećena poštovanju Ustava i primeni zakona, ali će svi diskriminatorski zakonski i podzakonski akti morati da prođu kroz izmene, dopune i reviziju, uključujući Zakon o slobodi veroispovesti, stoji u saopštenju trojice lidera koji su pozvali predstavnike manjinskih naroda, tradicionalne partnere DPS-a da "zajednički grade lepšu i prosperitetniju budućnost Crne Gore".\nZvezda ovih izbora je univerzitetski profesor Zdravko Krivokapić, Nikšićanin, otac petoro dece i doskora potpuno nepoznat u političkom životu Crne Gore. U politiku ga je gurnuo Zakon o crkvama, a biračima se očigledno dopala njegova biografija, kao i pomiriteljski ton kojim im se sve vreme obraćao.\nSa jednakom ubedljivošću saopštio je u izbornoj noći "da je režim u Crnoj Gori pao", sutradan pozvao pristalice da slave u kući i izbegnu sve provokacije i da je Crnogorac 100 posto. Vreme će pokazati koliko je ubedljivo njegovo vajkanje da ni sada nije siguran da sebe vidi u politici i budućoj Vladi Crne Gore.\nPredvodio je listu "Za budućnost Crne Gore" koja je osvojila 32,55 % glasova. Mnogi analitičari ocenjuju da je to dosta neočekivan rezultat za koaliciju koju čine Demokratski front, Socijalistička narodna partija, Narodni pokret, Prava Crna Gora i nestranačke ličnosti. Njihova taktika je bila da najvidljiviji ljudi koalicije budu nove i nestranačke ličnosti. Dugogodišnji opozicionari ostali su u drugom planu.\nOd manjinskih stranaka, naime, zavisiće i stabilnost buduće vlade. Trebalo bi ovde podsetiti da nije nikakav kuriozitet to što je tridesetogodišnja vlast DPS-a pala s razlikom od jednog jedinog mandata. Crnogorski izbori su uglavnom imali "tesan" rezultat, postoji taj tradicionalni faktor "pata karte" između prosrpskog i montenegrističkog bloka, Đukanović je dobijao na svojim nefer izborima sa svega nekoliko hiljada razlike, uz "tradicionalne DPS partnere" među manjinskim strankama.\nDPS se ovoga puta okrunio za skoro 6,5 odsto u poređenju sa rezultatom na izborima 2016. godine. Razloga je pun kofer. Na prvom mestu, kako je već rečeno, sukob sa SPC zbog Zakona o slobodi veroispovesti, koji je od DPS-a udaljio njegove tradicionalne glasače po onoj "i otac i đed i prađed su mi kršteni tu". Kad se tome dodaju ekonomska kriza kao posledica epidemije u zemlji koja je ionako ogrezla u korupciji, kriminalu i partokratiji, propala turistička sezona, 35 odsto na ovim izborima je odličan rezultat.\nLideri crnogorske opozicije vrlo su optimistični u procenama da će u kohabitaciji sa novom vladom, na koju će predsednik Crne Gore biti primoran, jer njegov predsednički mandat traje do 2022, podrška DPS-u sve više slabiti. Po Ustavu Crne Gore, Vlada ima značajnija ovlašćenja od predsednika države, to će po prirodi stvari voditi slabljenju autoriteta Đukanovića, saglasni su u opoziciji, a samim tim će se i DPS smanjivati jer integrisanost stranke upravo na tome počiva. Jedna od teza koje se ovih dana pojavljuju među poznavaocima prilika u Podgorici je da bi Đukanović mogao iskupiti svoja nepočinstva makar prema DPS-u tako što bi s partije skinuo teret svog imena i razvezao svoju sudbinu od njene.\nPO ANKETAMA, NAJUTICAJNIJI ČOVEK U CRNOJ GORI: Mitropolit Amfilohije Radović\nPoznavaoci prilika u Crnoj Gori nisu iznenađeni raspletom na nedeljnim izborima, uvereni da je Đukanović izgubio ove izbore mnogo pre 30. avgusta, da je izgubio osećaj za realnost ne samo u sukobu sa Amfilohijem Radovićem i SPC nego i sa Briselom zato što je na sve krupnije primedbe EU zvaničnika o crnogorskom pravosuđu, mafijaškoj hobotnici koja davi državu, pritiscima na medije, korupciji i partokratiji odgovarao da su pregovori o članstvu sa EU dvosmeran proces i da ako EU može da blokira Crnu Goru, i Crna Gora može da blokira EU. Ali i da je u politici ostao sve ovo vreme samo da bi zaštitio sebe, svoju porodicu i imovinu. I da je pred njim izbor ili da ode iz zemlje ili da mu se sudi.\nIpak, ne još. Đukanović kao predsednik države do 2022. godine može komotno da sačeka, kako reče, rasplet formiranja nove vladajuće koalicije i nove vlade. Ta vlada će imati težak zadatak. Treba da demontira tridesetogodišnji sistem DPS-ove vlasti i sve to u najtežim ekonomskim prilikama za zemlju.


Radenko Reljić isključen iz SNSD-a\nRadenko Reljić, načelnik opštine Kozarska Dubica isključen je iz SNSD-a, odluka je donesena jednoglasno na sastanku proširenog opštinskog odbora.\nPReljić je smijenjen na prijedlog Rodoljuba Topića odbornik SNSD-a.\nSNSD će u ovoj opštini zadržati većinu, jer su odbornici Senada Zlokapa i Suzana Babić koji su prethodno napustili stranku, ponovo uz SNSD,\n"Ovim odbornicima koji su napustili partiju dali smo mogućnost 48 sati da se vrate u partiju, ako to urade smatraće da nisu nikada ni otišli, ako to ne učine biće potvrđena odluka o njihovom isključenju", rekao je predsjednik SNSD-a Milorad Dodik.\nSNSD je prije nekoliko dana izgubio skupštinsku većinu nakon što je pet odbornika napustilo ovu stranku i formirali skupštinsku većinu čiju okosnicu čine SDS, DNS i PDP, zajedno sa nezavisnim odbornicima.\nRadenka Reljića, načelnika Kozarske Dubice, optuživao je upravo Rodoljub Topić da je želio nenamjenski da potroši sredstva koja je opština dobila od Republike Srbije, a ne da se planski zatvaraju dugovi opštine, investira u kapitalne projekte i izdvaja novac za socijalne grupe.\nOn kaže da je Reljić već potrošio dio sredstava od donacije u iznosu od od 5.150 evra, što je neviđen skandal i o tome postoje dokazi.\n- Rad Reljića je materijal za policiju. Cilj SNSD je da se usvoji odluka kako će se utrošiti sredstva Srbije i to je sve. Odbornici koji su nas napustili biće isključeni iz SNSD - rekao je Topić prije nekoliko dana.\nRankica Marelj je izabrana za predsjednika OO SNSD Kozarska Dubica.\nNačelnik Kozarske Dubice\nPodnesen izvještaj protiv Reljića zbog zloupotrebe službenog položaja\nReljić na saslušanju u policiji\nReljić: Situacija ozbiljna, preopterećen zdravstveni sistem\nNačelnik Reljić od sutra pomaže kolegama u Domu zdravlja: “Važnije je da radim kao ljekar”


MUP RS demantuje Vaskovića: Nismo donijeli Depešu niti bilo kakav drugi akt u vezi sa Inzkovim zakonom!\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Republike Srpske je rečeno da su netačni navodi da je ovo ministarstvo izdalo bilo kakvu naredbu o postupanju svojih pripadnika u skladu sa Zakonom o dopuni Krivičnog zakona BiH\nNakon što je jučer Slobodan Vasković, bloger i novinar, objavio Depešu koja je poslana MUP-u RS-a, a tiče se primjenjivanja Zakona o zabrani negiranja genocida, koji je nametnuo bivši visoki predstavnik Valentin Inzko.\nPovodom informacija i fotografija koje jučer objavio Vasković, oglasili su se iz MUP-a Republike Srpske. Oni su oštro demantovali takve informacije\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Republike Srpske je rečeno da su netačni navodi da je ovo ministarstvo izdalo bilo kakvu naredbu o postupanju svojih pripadnika u skladu sa Zakonom o dopuni Krivičnog zakona BiH, javlja Srna.\n– MUP Republike Srpske nije donio ni bilo kakvu depešu, niti bilo kakav akt u vezi s tim i demantujemo informacije koje su plasirali pojedinci i određeni mediji, navodi se u odgovoru iz MUP-a na pitanje da li su tačne informacije da je MUP izdao naredbu o postupanju u skladu sa zakonom koji je nametnuo Valentin Inzko.\nPodsjećamo, Slobodan Vasković je jučer na svom blogu objavio priču o Depeši koju je dobio MUP RS, a u prilog onome o čemu je pisao, objavio je i fotografije Depeše koja je stigla u policiju manjeg bh. entiteta.


Uzakrota Balkan Travel Summit u beogradskom hotelu Metropol\nUzakrota Balkan Travel Summit u beogradskom hotelu Metropol, 27. oktobra\nBy redakcija on\t Oct 23, 2017 DOGAĐANJA, SRBIJA, TURIZAM, VESTI\nPrvi međunarodni Uzakrota Balkan Travel Summit, na kome će se naći 30 govornika i 30 brendova, će biti održan u Hotelu Metropol u Beogradu 27. oktobra. Uzakrota Travel Samit će biti domaćin ne samo turistima i medijima, već i predstavnicima privrede i privrednih subjekata.\nNa Samitu će učestvovati 600 turističkih kompanija sa čitavog Balkana i Turske, a na programu će se naći teme poput “Digitalna transformacija turističke industrije”, “Globalizacija, strane investicije, Turska i turizam na Balkanu”, “SEO, digitalni marketing i marketing sadržaja” “PR i destinacijski marketing u turizmu”, “Obezbeđenje dodatnog prihoda u turizmu”.\nO svemu tome za TU! magazin, Ender Karača, menadžer za Srbiju i Bosnu firme AtlasGlobal koja je glavni sponzor manifestacije kaže: “Mi, kao AtlasGlobal, svesni smo važnosti ovakvih događaja i atmosfere koja se oko njih stvara, te zato smatramo da će Uzakrota imati isti efekat i na Balkanu. Najveći značaj za nas kao glavnog sponzora je dugoročna investicija. U okviru ove investicije, naš prioritet je prepoznavanje brenda na Balkanu i saradnja sa agencijama. Tako, na ovom Samitu, želimo da poboljšamo saradnju sa balkanskim agencijama i hotelima. AtlasGlobal, kao privatna avio kompanija, ima aktivnu ulogu u Evropi i Rusiji i ima za cilj da to postigne i na Balkanu.”\nNa listi govornika će biti Ambasador Republike Turske Tanju Bilgic, direktor TOB-a Miograd Popović, direktor Nacionalne asocijacije turističkih agencija JUTA (YUTA) Aleksandar Seničić, direktor Tursko-srpskog poslovnog saveta, Aleksandar Međedović, predsednik Udruženja turističkih agencija Crne Gore Orhan Hodžić i mnogi drugi.\nZa više informacija o Uzakrota Balkan Travel Summit 2017, o registraciji, programu i govornicima, možete koristiti #UTSBalkan 2017 ili posetite zvanični sajt manifestacije


Iako su Republika Srpska i BiH najsiromašniji dio Evrope i svijeta, nigdje na svijetu nije lakše „zaraditi“ milion, postati milioner i bogataš preko noći, jednim potezom pera. Naravno ključni preduslov je da ste „bliski“ političarima na vlasti i vrhu sistema, i da ste dio dogovorenih poslova i korupcionaške mreže.\nTo potvrđuje i školski primjer pljačke države preko preprodaje oronule omeđine, stare zgrade i objekta u Istočnom Novom Sarajevo i operacija koju je izveo i osmislio čestiti načelnik ove opštine Ljubiša Ćosić. Prije svoje godine Ćosić i njegova opština prodali su staru zgradu na odličnoj lokaciji za 520 000 maraka kompaniji PAVGORD iz Foče, koja je u vlasništvu dvorskog neimara Gordana Pavlovića, a istu zgradu Vlada Republike Srpske nedavno je kupila za 1,5 miliona maraka. Prosta matematika kaže da je Pavloviću jednim potpisom i posredovanjem između opštine Istočno Novo Sarajevo i Vlade zaradio milion maraka ali je sasvim izvjesno da će se pare dijeliti na više učesnika posla iza kulisa, a dio će sigurno otići i na finansiranje predstojeće predizborne kampanje Ljubiše Ćosića.\nRuinirana omeđina bi trebala da se pretvori u studentski dom, a tu će tek da se skine kajmak a neki dvorski neimar, možda upravo PAVGORD, dobro omrsi brkove i dobije unosne milionske poslove od Vlade na novom namještenom tenderu. Sve je ranije već viđeno kada je na Palama Vlada prodala Hidrogradnju tajkunu Slobodanu Stankoviću za 3,6 miliona maraka a onda on prodao samo hotel Panorama za 5 miliona da se prepravi u studentske dom, pri čemu mu je u džepu ostalo 1,4 miliona maraka i cijeli predratni gigant, a domovi su potom napravljeni preko Eleka na drugoj lokaciji za 10 miliona maraka pa je Vlada bacila milione u vjetar.\nbitanga Dom Ljubiša preprodaje Ćosić


Savez samostalnih sindikata Beograda: „Zašto NALED želi da od radnika u Srbiji napravi robove?!“ - Mašina\nMašina 08.02.2021. 01.02.2021.\nU diskusiju o izmenama i dopunama Zakona o pojednostavljenom radnom angažovanju na sezonskim poslovima uključio se i Savez samostalnih sindikata Beograda. Kako smo već pisali osnovna intencija vlasti i predstavnika poslodavaca, među kojima prednjači NALED, je proširivanje dejstva ovog zakona na više oblasti među kojima su i građevinstvo i turizam i ugostiteljstvo.\nIz NALED-a su za Mašinu rekli da je njihova osnovna namera sa proširivanjem dejstva zakona o sezonskom radu da se smanji rad na crno. Predstavnici sindikata s druge strane nisu sasvim ubeđeni u plemenite namere predstavnika poslodavaca o čemu svedoči i oštro saopštenje SSSB-a u kojem se pitaju „Zašto Naled želi da od radnika u Srbiji napravi robove?!“.\nBeogradski sindikalci kažu da su „neprijatno iznenađeni“ izjavama iz NALED-a.\nNa prvi pogled sve izgleda lepo, humano, bajkovito, ali na prvi pogled se i vidi da ovde nešto nedostaje. Ni Britanska ambasada a ni NALED, ma koliko nam bili simpatični, nisu Organi Države Srbije! Izgleda da se Vlada tu mnogo ne pita, ona je napravila međuresornu grupu koja će biti samo pokriće da ova ideja NALED-a i Britanske ambasade dobije zvaničnu formu., kaže se u saopštenju SSSB-a koje potpisuje predsednik Dragan Todorović.\nNasuprot NALED-u u kojem veruju da bi se proširenjem dejstva ovog zakona radnicima koji sada rade na crno obezbedila prava u skladu sa međunarodnim standardima, u sindikatu smatraju da iza definicije pojednostavljeno radno angažovanje „krije nečija namera ukidanja svih prava radnika iz Zakona o radu“.\nZa te radnike nema radnog vremena, nema slobodnih dana, nema godišnjeg odmora, nema prava na bolovanje, nema zaštite zdravlja i bezbednosti na radu ovih radnika, i još mnogo toga, a sve to za minimalac.\nJedan od osnovnih alata koje NALED koristi u cilju promovisanja proširenja dejstva zakona o sezonskom radu je analiza o dosadašnjim učincima ovog zakona u oblasti poljoprivrede gde se primenjuje od 2018. godine. Polazeći od analize koja je tu izneta sindikat daje kontraargumente.\nSSSB kaže da ukoliko je 26.600 radnika, koliko se pominje u NALED-ovoj analizi, bilo angažovano 820.000 sati, ispada da je svako od njih radio po 31 dan.\nTo znači, da bi neko ostvario penziju, za jednu godinu staža osiguranja, treba da radi 12 godina! Po sadašnjim kriterijumima, da biste stekli uslov za odlazak u penziju sa minimumom od 15 godina radnog staža, treba da radite „samo“ 180. godina, kaže računica SSSB-a.\nPrema analizi koju je uradio sindikat ovo znači da je „svakome od njih za svaki radni dan uplaćeno 303 dinara na ime zdravstvenog i penzionog osiguranja“. „Zamislite kakav je kvalitet zdravstvenog osiguranja i koja je visinu penzija sa takvim doprinosima“, pitaju se u sindikatu.\nGrađevinarstvo i ugostiteljstvo već dugo nisu sezonski poslovi\nNALED ovim projektom hoće da ozvaniči rad na crno, da sa doprinosima u visini cene kutije cigareta, legalizuje robovlasnički odnos!, saopštava SSSB.\nU sindikatu smatraju da će „kada NALED ozvaniči ovaj robovlasnički odnos“ među građevinskim preduzimačima nastati blagostanje.\nDržava će dobiti tih 303 dinara dnevno po radniku-robu, a građevinska mafija gde su ljudi radili na crno prelazi u legalne tokove po damping ceni za takvog radnika, manje novca radniku, manje novca državi u budžet, a svi koji radnike zapošljavaju po Zakonu o radu ispadoše budale!\nPodsećamo da su u NALED-u za Mašinu rekli da bi se u državni budžet slivalo više novca ukoliko bi ljudi koji rade na crno bili angažovani kao sezonci, ali nisu nam rekli koliko bi novca išlo u budžet ukoliko bi isti ti ljudi bili angažovani po ugovorima o radu.\nDragan Todorović, predsednik SSSB-a smatra da građevinarstvo i ugostiteljstvo već dugo nisu sezonski poslovi, „kako je to nekada bilo“.\nNije ovde cilj da se „pojednostavi radno angažovanje“, već da se onim poslodavcima koji rade u sivoj zoni da legalitet, tako što ćemo izmisliti novi oblik rada, da bi se omogućilo bogaćenje malog broja ljudi i poslala jasna poruka da u Srbiji dostojanstvenog rada neće biti!, smatra Todorović.\nStav sindikata je da država nema jasnu strategiju za borbu protiv rada na crno i to „ne zato što je teško napraviti strategiju, već zato što sprovesti strategiju znači zameriti se nekim ljudima iz sive zone, koji očigledno imaju zaštitu nekih moćnika!“.\nCilj NALED-a je da se ovom izmenom zakona „cementira“ poruka da je ovo zemlja jeftine radne snage, prekarnog rada i da je ovde legalizovana eksploatacija radnika, da se prema njemu poslodavci mogu ponašati kao prema robu, zaključuje Todorović saopštenje SSSB-a.\nTags NALEDprekarni radSavez samostalnih sindikata Beogradasezonski radSSSSZakon o sezonskom radu\nNALED: Usmeni dogovor dozvoljava angažovanje radnika na manje od mesec dana Mašina 01.02.2021.


Ana Brnabić je na otvaranju Digitalnog samita u Palati "Srbija" rekla da politički momenat svakako nije najbolji za regionalni samit, a još manje za potpisivanje novih regionalnih sporazuma.\n"Ali, budućnost regiona, najpre mladih ljudi na ovim prostorima, zavisi od toga da upravo u ovako teškim i kompleksnim situacijama, donesemo političku odluku da ćemo stabilnost regiona dalje graditi, a ne dalje urušavati", rekla je Brnabićeva.\nTakse, rekla je, predstavljaju mere koje ne odgovaraju vremenu u kome živimo i duhu saradnje koji pokušavamo da promovišemo, zajedno sa našim partnerima, pre svega iz EU.\nPrema njenim rečima, regionalni sporazum o romingu nije samo dokument koji definiše kako će se ponašati telekomunkacioni operateri u regionu, već mnogo više od toga. "Iz ugla Srbije, on pokazuje mapu puta koju treba da sledimo: a to je više saradnje i više dogovora, više međusobnog razumevanja u interesu svih građana koji žive u ovom regionu".\n"Idemo ka budućnosti o kojoj sanjamo"\n"Budućnosti u kojoj je nezaposlenost u regionu ispod pet odsto, u kojoj su plate veće jer je veća ponuda radnih mesta, u kojoj mladi imaju kvalitetno obrazovanje koje im pruža mogućnosti za ostvarenje svih njihovih snova, u kojoj investitori dolaze kod nas ne zato što smo jeftini, već zato što smo efikasni, inovativni i kreativni", navela je Brnabićeva.\nKako je istakla, misli da to nije utopija i da nas samit vodi jedan korak ka tom cilju. "Ekonomski, ovaj samit je važan da bi pokazao da naš region prati i vreme, i trendove, u kojima živimo", ističe predsednica Vlade.\nPrema njenim rečima, Digitalni samit važan je iz nekoliko razloga: političkih, društvenih i ekonomskih. "Danas iz Beograda šaljemo poruku svetu da, uprkos svim izazovima, uprkos nerazumevanjima, različitim prioritetima, shvatanjima stvari i događaja, nastavljamo da radimo na regionalnom povezivanju, regionalnoj saradnji, implementaciji ranije dogovorenih sporazuma i preuzetih obaveza, i otvaranju novih perspektiva", poručila je premijerka.\nBrnabićeva je naglasila da živimo u vremenu velikih promena.\n"Disruption (ili u prevodu "promene", "remećenje") je izraz koji najbolje oslikava četvrtu industrijsku revoluciju i digitalizaciju. A mi u regionu smo navikli na promene, na nered, na česte nestabilnosti. I sada je vreme da to, što je decenijama bila naša mana, iskoristimo kao našu najveću prednost: snalažljivost, kreativnost i sposobnost da se brzo prilagodimo novim situacijama i prilikama", poručila je premijerka.\nBrnabićeva podseća da radimo na reformi obrazovanja kako bi naši građani imali neophodna znanja i veštine da ravnopravno sa bilo kim u svetu učestvuju u digitalnoj ekonomiji.\n"Radimo na digitalizaciji privrede i stvaranju pozitivnog poslovnog okruženja u kome kompanije iz Srbije mogu ravnopravno da se takmiče sa bilo kim u svetu. Naša vizija je da Srbija, svojim znanjem i svojom kreativnošću, pobeđuje na svetskom tržištu", kaže Brnabićeva.\n"Poziv na pragmatizam"\nBrnabićeva dodaje da bi najsrećnija bila kada bi samit, pored razmene iskustva u oblasti digitalizacije i obrazovanja i pravljenja kontakata, od kojih ćemo sutra svi imati koristi, bio poziv na racionalnost i pragmatizam, u interesu svih naših građana.\nZbog naših građana i privrede, ali i zbog naših partnera iz inostranstva, Srbija je odlučila da, još jednom, bez obzira na političku težinu trenutka, da puni doprinos, i još jednu šansu, izgradnji integrisanog, povezanog i stabilnog regiona, zaključila je Brnabićeva.\nNavela je da je reč o dosta teškom i trnovitom putu, ali da on, ako smo pametni, može da nas odvede u boljem smeru".


Dan online - Politika: Za državni vrh tenderi ne važe - 2017-06-19\nPolitika PREDSJEDNICI DRŽAVE, SKUPŠTINE I VLADE MOĆI ĆE DA TROŠE NOVAC GRAĐANA BEZ KONTROLE JAVNOSTI\nZbog funkcionera se zaobilaze zakonske procedure Za državni vrh tenderi ne važe Ukoliko se u Skupštini usvoji novi predlog zakona o javnim nabavkama, nabavka robe i usluga u vezi sa vladinim avionom biće izuzeta iz tenderske procedure Iz Ministarstva finansija tvrde da je prilikom redovnih i vanrednih servisa ili kvara vazduhoplova, kao i u slučajevima poklapanja leta, za službene potrebe tri predsjednika neophodno iznajmljivanje drugog vazduhoplova, te da je zbog raznih okolnosti nemoguće sprovesti postupak javne nabavke\nkoliko se usvoje nova zakonska rješenja, predsjednici države, Skupštine i Vlade moći će da za svoje potrebe bez tendera angažuju letjelice i privatnih avio-prevoznika. To je predviđeno Predlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama, koji se nalazi u skupštinskoj proceduri.\nU slučaju da parlament usvoji nova zakonska rješenja, tenderi se neće raspisivati za „nabavku robe i usluga u vezi sa korišćenjem vazduhoplova Vlade”.\nOdgovarajući na pitanja „Dana”, u Ministarstvu finansija tvrde da su morali da mijenjaju propis, jer prethodna zakonska rješenja u slučaju usluga vezanih za korišćenje vazduhoplova Vlade nijesu bila primjenjiva. Vlada je vlasnik vazduhoplova „lir džet 45” čiji je proizvođač američka kompanija Bombardier iz Dalasa, i za čiju potrebu su prepoznali nabavke određenih usluga i robe.\n– Vladin vazduhoplov se koristi isključivo za službene potrebe predsjednika Crne Gore, predsjednika Skupštine i predsjednika Vlade, što zahtijeva najveći stepen bezbjednosti vazduhoplova, kao i visok nivo efikasnosti organizacije letjenja – navodi se u odgovoru Ministarstva finansija.\nDodaju da se vladin avion koristi i upotrebljava pod uslovima i na način propisan Uredbom o uslovima i načinu korišćenja prevoznih sredstava u svojini Crne Gore.\n– Prilikom redovnih i vanrednih servisa ili kvara, vazduhoplova, kao i u slučajevima poklapanja leta za službene potrebe tri predsjednika, neophodno je angažovanje/ iznajmljivanje drugog vazduhoplova licenciranih avio-prevoznika, koji garantuju najveći stepen bezbjednosti vazduhoplova, visok nivo efikasnosti organizacije letjenja i vrhunsku uslugu, u cilju nesmetanog sprovođenja i vršenja najvećih državnih politika – objašnjavaju u Ministarstvu finansija.\nDodaju i da je s obzirom na to da nije moguće predvidjeti vrijeme i okolnosti kada će se javiti potreba za korišćenjem usluga drugih avioprevoznika nemoguće definisati i tehničku specifikaciju usluge.\n– Ona je diktirana destinacijom na koju se vrši prevoz, brojem putnika, vremenom zadržavanja, da li se tom prilikom koriste usluge keteringa, VIP salona na aerodromu, usluge prevoza sa aerodroma, vrijeme najave leta, pa je za usluge drugih avio-prevoznika nemoguće sprovesti postupak javne nabavke – tvrde u Ministarstvu finansija.\nIstiču i da su prepoznali i druge usluge u vezi sa korišćenjem vazduhoplova Vlade, kao što su stručno usavršavanje na simulatoru vožnje, naknada preleta, navigacione mape – priručnici za vazduhoplov, usluge osiguranja djelova motora i čitavog vazduhoplova od strane proizvođača motora i aviona, održavanja vazduhoplova – redovni i vanredni servisi, nabavka goriva za vazduhoplov na aerodromima u Crnoj Gori i van države...\nIz Mreže za afirmaciju nevladinog sektora (MANS) ocijenili su u razgovoru za „Dan” da je neopravdano izuzimati vladin avion iz obavezne zakonske procedure sprovođenja tendera.\n– U obrazloženju predložene zakonske izmjene nemušto se navodi da se „za potrebe korišćenja vazduhoplova Vlade, koji koriste visoki državni f unkcioneri, često dešava da dođe do kvara na vazduhoplovu kako u zemlji, tako i u inostranstvu, koje je neophodno otkloniti odmah, pa je nemoguće sprovoditi postupak javne nabavke u ovim izuzetnim slučajevima”. Međutim, kada se zna da je čitav set različite robe i usluga koje se odnose na vladin avion, poput održavanja aviona, osiguranja dijelova motora ili dijelova aviona, zatim nabavke goriva, organizovanja leta, plaćanja naknada i slično, te da je formulacija „nabavke u vezi sa korišćenjem Vladinog aviona” veoma široka, onda je jasno da Generalni sekretarijat može maltene sve te poslove ugovarati direktno i bez tendera – istakla je koordinator Istraživačkog centra MANS-a Ines Mrdović.\nU toj nevladinoj organizaciji smatraju da je predloženo rješenje veoma indikativno, jer ono u praksi može otvoriti prostor za zloupotrebe i značajno povećati ionako ogromne godišnje iznose koje građani plaćaju za korišćenje vladinog aviona.\n– Prema podacima MANS-a, samo u poslednjih pet godina vladin avion je poreske obveznike koštao 3,4 miliona eura, odnosno svake godine je bilo izdvojeno nepunih 700 hiljada eura. Tako se recimo za gorivo godišnje izdvaja oko 100 hiljada eura, a kada je u pitanju održavanje aviona, Vlada još od 2011. ima ugovor sa ovlašćenim serviserom „Aero dienst”. Pored toga, u istoj godini je zaključila i ugovor o osiguranju dijelova aviona sa kompanijom „Bombardier smart part plus”, dok je godinu kasnije zaključen ugovor o osiguranju dijelova motora aviona sa kompanijom „Honeywell”. Za sve ove svrhe se godišnje izdvaja preko 300 hiljada eura – kaže Mrdovićeva.\nIstiče da je uprkos ogromnom novcu koji se izdvaja, korišćenje vladinog aviona godinama unazad obavijeno velom tajne i građani nikada nijesu dobili ni elementarnu informaciju koja bi pokazala da li se taj avion zaista koristi samo za stvarne potrebe državnih delegacija, ili su prisutne zloupotrebe.\n– Napominjemo da je predloženo rješenje korak unazad u odnosu na postojeći zakon i da ne postoji niti jedan opravdan razlog da se ove nabavke izuzmu iz primjene Zakona o javnim nabavkama, odnosno da se ugovaraju tajno i netransparentno. Na taj način bi istovremeno izostala i bilo kakva kontrola u odnosu na nabavke za vladin avion – zaključuje Mrdovićeva.Vl. O.\nIzuzetno ga koriste i u humanitarne svrhe\nIz Ministarstva finansija saopštili su da su uputstvom o uslovima i načinu korišćenja aviona kojim raspolaže Generalni sekretarijat Vlade uređeni uslovi i način korišćenja vazduhoplova Vlade.\n– U članu dva propisano je da u službene svrhe avion koriste: predsjednik Crne Gore, predsjednik Skupštine i predsjednik Vlade, dok je u stavu 2 istog člana propisano je da se izuzetno, kada to nalažu razlozi hitnosti zbog kojih se prevoz ne može obaviti drugim prevoznim sredstvom, avion bez naknade može koristiti u humanitarne svrhe – piše u odgovoru ministarstva. Istakli su i da se nikad dosad avion Vlade nije iznajmljivao pravnim i fizičkim licima na osnovu tendera.\nGorivo toče i u inostranstvu\nIz Ministarstva finansija su dodali da se vladin vazduhoplov koristi za službene potrebe van teritorije Crne Gore – Euro-Mediteran, Bliski istok, Istočna Evropa i Sjeverna Afrika...\n– Nije moguće predvidjeti gdje, u kojim količinama i po kojim cijenama će se na kom aerodromu, kada nalaže službena potreba, ukazati potreba točenja goriva u vazduhoplovu. Iz navedenih razloga nije moguće definisati tehničku specifikaciju za nabavku goriva na aerodromima van Crne Gore i sprovesti postupak javne nabavke goriva – piše u odgovoru Ministarstva finansija.\nIstakli su da su odredbe postojećeg Zakona o javnim nabavkama dosad bile primjenjive samo na teritoriji Crne Gore, a ne i van gdje se stvarno navedene usluge pružaju ili nabavlja roba.


Šta nam donosi sporazum sa Rusijom? - Bizlife.rs\nŠta nam donosi sporazum sa Rusijom?\n11:06 Beograd, 19/05/2013\nSporazum o strateškom partnerstvu, kakav će Srbija potpisati sledeće nedelje sa Rusijom, trebalo bi da unapredi ekonomske i političke odnose dveju zemalja, a hoće li se ova očekivanja ispuniti zavisiće od volje obeju strana da zasuču rukave.\nSagovornici Novosti kažu da su strateški sporazumi danas politička “moda”, a sam potpis nije dovoljan da građani od njega osete konkretnu ekonomsku korist. Po pitanju spoljne politike Srbije, moglo bi se reći da takav dokument uspostavlja balans, osim ako ne posluži kao “smokvin” list.\nRusija ima strateško partnerstvo sa većinom bivših sovjetskih republika, zatim sa Kinom, Indijom, Španijom, dok je Srbija u poslednje četiri godine, ovakve ugovore potpisla sa Italijom, Francuskom i Kinom. Dokument pripreman tri godine potpisaće predsednici Rusije i Srbije, Vladimir Putin i Tomislav Nikolić 24. maja u Sočiju. U srpskoj delegaciji biće i prvi potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić i ministar prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja Milan Bačević.\nEkonomista Milan Kovačević kaže da osim saradnje sa Fijatom ne vidi da se nešto bitnije desilo otkako su Srbija i Italija strateški partneri, dok Nenad Popović, potpredsednik Skupštine i predsednik poslaničke grupe prijateljstva sa Rusijom, kaže da odluka o potpisivanju sporazuma o strateškom partnerstvu sa Rusijom ukazuje na snažnu i dugoročnu opredeljenost Srbije ka razvoju najboljih političkih, ekonomskih i kulturnih veza između naše dve zemlje.


Sudski tumači i prevodioci - Ada Ciganlija\nSudski tumač Ada Ciganlija\nSudski tumači i prevodioci Ada Ciganlija - Audio verzija\nAda Ciganlija je nekadašnje rečno ostrvo na reci Savi, u Beogradu, na teritoriji opštine Čukarica. Izgradnjom zemljanih nasipa Ada je postala poluostrvo, a pregrađivanjem dela rečnog toka nastala su i dva jezera. Manje se koristi samo za preradu vode kojom Beogradski vodovod snabdeva stanovništvo, dok je veliko jezero, poznato pod imenom Savsko jezero, postalo kupalište sa plažom dugom 7 kilometara i sportski teren za treninge i međunarodna takmičenja veslača, kajakaša i kanuista, sa stazama dužine 4 kilometra. Na velikom jezeru čak postoji i staza za skijanje na vodi sa žičarom koja skijašima daje brzinu. Donji, nizvodni, kraj Ade je od kopna odvojen Čukaričkim rukavcem koji služi kao marina za čamce i manje privatne brodove. Na samom špicu je temelj stuba - pilona, visokog 200 metara, koji je glavni nosač novog visećeg Mosta na Adi. Površina sadašnjeg sportsko - rekreacionog kompleksa obuhvata poluostrvo Adu Ciganliju, ostrvo Adu Međicu, Savsko jezero i obalski pojas prema Makišu, dugačak 4 kilometra i širok stotinak metara. Na tom prostoru, od oko 800 hektara, u letnjim danima vikenda se smesti i 300 hiljada kupača i rekreativaca. Osim kupanja i vodenih sportova, Ada Ciganlija, na preko 50 terena, uz sve popularne sportove na betonu, travi i pesku, nudi i druge sportske, rekreativne i zabavne aktivnosti, kao što su bejzbol, ragbi, hokej na travi, bandži džamping, penjanje na veštačku stenu, golf, kuglanje, tenis, stoni tenis, pejntbol. Pored terena i uz plažu su mnogobrojni restorani, kafići i diskoteke koji rade i noću, tako da je Ada Ciganlija postala popularno mesto i za noćni provod.\nAda Ciganlija ima svoju mikroklimu i svoj ekosistem sa velikim brojem biljnih i životinjskih vrsta, naročito ptica. Veći deo poluostrva prekriva šuma, većinom vrbe, jasena, hrasta i topole. Od većih životinja najčešće su ptice, fazani i prepelice, zatim zečevi, a ponekad se pojave i srne. Na novobeogradskoj strani Ade se nalaze mnogobrojne vikendice na vodi, sojenice i splavovi, a u šumi istočnog kraja poluostrva, u blizini upravne zgrade Veslačkog kluba Partizan, je istoimeno vikend naselje sojenica i kućica na drveću. Pecarošima je na raspolaganju i malo jezero od 6 hektara, koje se nalazi u centru istočnog dela Ade i bogato je raznim vrstama ribe, naročito šaranima. Jezerce je nastalo 1994. godine uređenjem i poribljavanjem močvare i nazvano je Ada Safari.\nIstorija Ade Ciganlije bila je mračna jer je to mesto, od turskih dana, bilo određeno za pogubljenja osuđenika. Poslednje egzekucije izvršene su posle Drugog svetskog rata kada je, između ostalih, na Adi ubijen i pokopan komandant vojske Kraljevine Jugoslavije, general Draža Mihajlović. Desetak godina kasnije, vlasti su organizovale omladinske radne akcije i opsežne građevinske radove koji su trajali do 1978. kada su završeni nasipi, formirano savsko jezero i izgrađen sportski centar za svetsko prvenstvo u kajaku na mirnim vodama. Poreklo imena Ade Ciganlije je razjašnjeno kao tursko - keltsko, jer „ada“ na turskom znači „ostrvo“, a „singa - lia“ su keltske reči koje označavaju ostrvo na podvodnoj zemlji. Zanimljivo je da su nemački i italijanski crtači geografskih karata iz 18. veka u svoje karte pogrešno upisali ime ostrva kao - Zigeuner Insel ili Isola degli Zingari, što bi značilo - Cigansko ostrvo.\nStanovnici Beograda koji žive na opštini Čukarica, u blizini Ade Ciganlije, mogu, takođe, postati korisnici usluga prevodilačkog centra Akademije Oxford, koje obuhvataju prebacivanje sadržaja zvaničnih dokumenata i javnih isprava na novi jezik, kao i overu prevoda pečatom ovlašćenog stručnog lica. Kod nas, uz to, možete naučiti ili usavršiti neki strani jezik na kursevima koje vode visoko kvalifikovani i izuzetno iskusni predavači i nakon kojih dobijate međunarodno priznate sertifikate o stečenom znanju. Svima koji ne mogu da pronađu odgovarajuće zaposlenje u struci, omogućujemo profesionalno osposobljavanje, tačnije rečeno, prekvalifikaciju i dokvalifikaciju, za različite poslove koji podrazumevaju III ili IV stepen stručne spreme, a organizujemo i obuku za rad na računarima, osmišljenu u skladu sa svim savremenim standardima, kao i pripremnu nastavu za polaganje prijemnih ispita radi upisa u željene gimnazije, srednje i više škole, kao i na fakultete.\nKako tačno funkcionišu prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija?\nObrada zvaničnih spisa počinje prebacivanjem njihovih sadržaja na traženi jezik, što je jedan zahtevan i ni malo lak posao, budući da se mora obavljati koncentrisano i vrlo precizno, bez ikakvih improvizacija i subjektivnih tumačenja. Dakle, prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija sve što se nalazi u izvornom dokumentu moraju tačno da izraze na novom jeziku, a izuzetno pažljivo prevode stručne izraze i termine, koji, zapravo, čine osnovnu jednog zvaničnog materijala, te valja da budu sasvim jasni i nedvosmisleni. Tokom procesa rada, prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija rade u skladu sa duhom jezika na koji prevode i striktno slede sva gramatička, pravopisna i ostala propisana pravila. Novi dokument pišu takozvanim administrativnim stilom, zastupljenim u svim službenim spisima, koji se odlikuje šturim i hladnim izražavanjem, bez emocija i naracije i korišćenjem ustaljenih i jednoznačnih reči i izraza, kako bi se izbegao bilo kakav nesporazum ili dvojaka tumačenja onoga što je rečeno. Kada se prevod završi, pre čina legalizacije, proći će dve stručne kontrole. Prvu će da urade sami prevodioci, a drugu lektori, pa će se tako korigovati i najsitnije nepravilnosti, greške i odstupanja od izvornog spisa i prevod će, doteran do savršenstva, ući u postupak overe, kada će, u samom startu, biti vrlo detaljno i pažljivo upoređen sa originalnim dokumentom, koji se, iz tog razloga, takođe mora dostaviti na uvid našim stručnjacima. Radi se o tome da je uslov za overu prevedenog materijala njegovo potpuno poklapanje sa tekstom izvornika u pogledu sadržaja, stila izrade i korišćenih stručnih termina i izraza, te će, ako dokument na novom jeziku ispunjava sve predviđene kriterijume, prevodilac i sudski tumač Ada Ciganlija na njega staviti svoj pečat sa jedinstvenim registracionim brojem i svojeručan potpis i tako ga zvanično legalizovati. Posle toga, dotični materijal možete koristiti u pravnom prometu, s obzirom na to da, sa stanovišta prava i zakona, on ima sasvim istu vrednost kao i ma koji drugi original, jer ga je pregledala i odobrila stručna i licencirana osoba.\nPrevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija poseduju kvalifikacije za rad sa sledećim jezicima\nU stručnoj ekipi Akademije Oxford nalaze se vrhunski poznavaoci više od 40 stranih jezika, kao i izuzetni lektori i korektori. Svi oni su, sa najvišim ocenama, diplomirali na odgovarajućim odsecima Filoloških fakulteta i od nadležnih državnih organa dobili predviđenu licencu za rad. Mnogi prevode upravo u okviru svojih maternjih jezika, što nedvosmisleno utiče na kvalitet usluga koje pružeju, te klijenti mogu da budu sigurni da će u prevodilačkom centru Akademije Oxford dobiti profesionalno ispunjavanje svih svojih zahteva, precizne i tačne prevode, potpuno u skladu sa izvornim spisima. Prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija odlično znaju sva gramatička, pravopisna, sintaksička i druga pravila jezika za koji su specijalizovani, a takođe su izuzetno dobro upućeni u aktuelne zakone i propise, budući da u opis njihovog posla, osim prebacivanja sadržaja zvanične dokumentacije na traženi jezik, spada i overa prevoda prema utvrđenoj proceduri. Naši stručnjaci imaju bogato profesionalno iskustvo, izuzetne stručne kvalifikacje i neosporne prevodilačke veštine, te svojim klijentima omogućuju da na jednom mestu, bez odlazaka u više institucija, za kratko vreme i po povoljnoj ceni, dobiju komplatnu obradu zvaničnih dokumenata, što će reći, prevod i overu u skladu sa zakonom, tako da, nakon toga, odmah mogu da ih upotrebljavaju u praksi.\nKao što je već pomenuto, prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija rade u okviru više od 40 jezika, koji se govore ne samo u Evropi, već i u ostalim delovima sveta. Osim onih koji spadaju u red najtraženijih i najpopularnijih, kao što su engleski, nemački, ruski i francuski, u prevodilačkom centru Akademije Oxford koriste se i jezici koji nisu često u ponudi ostalih sličnih institucija, budući da su njihovi poznavaoci zaista retki na našim prostorima. To su, recimo, estonski, hebrejski, korejski, romski, pakistanski i persijski. Klijentima možemo da ponudimo i prevode koji na jednoj strani uključuju jezike nama teritorijalno bliskih zemalja ili onih naroda sa kojima smo u prošlosti delili državu, gde, na primer, spadaju makedonski, slovenački, hrvatski, bosanski, mađarski, rumunski, bugarski i albanski. Prevodilac i sudski tumač Ada Ciganlija kvalifikovan je i za rad sa španskim, portugalskim, italijanskim, grčkim, arapskim, turskim, kao i sa slovačkim, poljskim, češkim, holandskim, ukrajinskim, ali i sa jezicima koji se svrstavaju u skandinavsku grupu, poput, recimo, danskog, švedskog, norveškog i finskog. Radimo i prevode sa ili na kineski, japanski, pa čak i latinski jezik, koji se i u naše vreme može sresti u pisanim stručnim materijalima vezanim za sferu farmacije, medicine, pravnih nauka ili veterine, iako se već vekovima smatra mrtvim jezikom. Usluge prevoda i overe zvaničnih dokumenata i javnih isprava kod nas mogu dobiti i osobe sa oštećenim sluhom i smanjenim govornim sposbnostima, budući da se u našoj stručnoj ekipi nalazi i vrhunski poznavalac znakovnog jezika, koji će im pružiti svu potrebnu pomoć prilikom obavljanja konkretnog posla.\nPodrazumeva se da prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija najčešće rade prevode sa nekog stranog jezika na srpski ili, obrnuto, sa našeg na neki strani jezik, ali je usluga po kojoj je prevodilački centar Akademije Oxford poznat direktno prevođenje između dva strana jezika. To zapravo znači da su naši stručnjaci kadri da dokument originalno sačinjen na nekom jeziku koji nije srpski odmah, u jednom potezu prebace na ciljani strani jezik, a da pri tom ne koriste metodu postupnog prevođenja, koja se u ovakvim slučajevima praktikuje u većini ostalih prevodilačkih agencija na našim prostorima, gde se, naime, tekst konkretnog materijala najpre sa osnovnog jezika prebacuje na srpski, pa tek posle toga sa srpskog na traženi strani jezik. Sasvim je jasno da prevodilac i sudski tumač Ada Ciganlija radi u korist svojih klijenata, budući da je vrlo stručan, opšte obrazovan i informisan, iskusan, vešt u prevođenju, kao i da poseduje veliki broj raznovrsnih interesovanja i afiniteta, te može da odoli i najtežim profesionalnim izazovoma. S obzirom na to da klijenti kojima je potreban ovakav tip prevodilačkih usluga kod nas mogu najbrže, ali i po nižoj ceni nego na drugim mestima da obave sav posao, s obzirom na to da za opisani prevod ne moramo da angažujemo više stručnjaka različitih profila, prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija su vrlo često traženi za ovakvu vrstu usluga.\nPrevodilac i sudski tumač Ada Ciganlija prevodi i overava sledeća dokumenta\nSve vrste zvaničnih dokumenata i javnih isprava čiji prevod i overa su vam potreni, biće u prevodilačkom centru Akademije Oxford profesionalno obrađeni i pripremljeni za korišćenje u pravnom prometu.\nPrevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija tako vrlo često imaju zadatak da prevedu i overe dokumenta koja se koriste u poslovnim transakcijama, vođenju firmi, kao i, uopšte, u biznisu koji ima internacionalni karakter. Ovde, između ostalog spadaju sve vrste izveštaja, poput, recimo, revizorskih, godišnjih, finansijskih i mnogih drugih, ali i raznovrsni poslovni ugovori, kao što su, na primer, kupoprodajni, ugovori o saradnji, o prodaji roba i usluga i slični. Prevodilac i sudski tumač Ada Ciganlija profesionalno obrađuje i bilanse stanja, poreski identifikacioni broj (PIB), potvrde o kvalitetu proizvoda, osnivački akt preduzeća, različite poslovne odluke, ali i izvode iz Agencije za privredne registre (APR-a), bilanse uspeha, rešenje o osnivanju privrednog lica, ulazne i izlazne fakture, statut preduzeća, kao i kompletnu tendersku dokumentaciju, što će reći, službene materijale koji su potrebni radi učešća na nekom javnom prikupljanju poslovnih ponuda, takozvanom tenderu. Tu, na primer, spadaju opšti uslovi, predmeri, uputstva za ponuđače, obrasci i grafička dokumentacija sa tehničkim specifikacijama.\nSvi koji se bave poslovima vezanim za građevinu, nauku ili tehniku imaju potrebu za overenim prevodima stručnih pisanih materijala iz ovih oblasti, te prevodilac i sudski tumač Ada Ciganlija obrađuje građevinske projekte sa propratnom tehničkom i građevinskom dokumentacijom, laboratorijska ispitivanja tehničkih uzoraka, deklaracije proizvoda, uputstva za rukovanje, naučne i tehničke patente i mnoge druge srodne spise.\nU sferi ličnih dokumenata od naših stručnjaka se najčešće traže overeni prevodi lične karte, pasoša, izvoda iz matične knjige rođenih venčanih ili umrlih, dokumenata poznatih kao krštenica, venčani list ili umrlica, ali i vozačke dozvole, uverenja o državljanstvu, saobraćajne dozvole, potvrde o prebivalištu i radne dozvole, mada su prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija kadri da profesionalno obrade i sva ostala lična dokumenta koja su potrebna klijentima.\nKako se u naše vreme mnogi ljudi odlučuju da medicinsku pomoć potraže van granica svoje države ili da u lečenju upotrebljavaju uvozne lekove i preparate, postoji i izražena potreba za prevodom i overom raznovrsne medicinske i farmaceutske dokumentacije koja se u tu svrhu koristi. Tako prevodilac i sudski tumač Ada Ciganlija obrađuje lekarske nalaze, specifikacije farmaceutskih proizvoda, uputstva za lekove i karakteristike proizvoda, kao i raznovrsnu dokumentaciju o medicinskim proizvodima.\nU slučaju da želite da u stranoj zemlji podnesete neki zahtev ili ostvarite željena lična prava, biće vam potrebni overeni prevodi različitih potvrda i uverenja, koja morate predati nadležnoj službi. Prevodioci i sudski tumači Ada Cigalija će, stoga, za vas u potpunosti obraditi potvrdu o redovnom zaposlenju ili o redovnim primanjima, uverenje o nekažnjavanju, ali i potvrdu o stanju na bankovnom računu, onu o neosuđivanosti, o mestu boravka, kao i potvrdu o slobodnom bračnom stanju, koja se veoma često traži i u svim državama je aktuelna, budući da bez nje nije moguće da se skopi brak sa osobom koja je prijavljena u nekoj stranoj zemlji.\nU slučaju da želite da konkurišete za posao van zemlje u kojoj živite ili se, pak, školujete i usavršavate u inostranstvu, morate imati overene prevode odgovarajućih zvaničnih dokumenata kojima možete potvrditi nivo svoje školske spreme ili način rada u obrazovnim ustanovama koje ste pohađali. Iz ove oblasti prevodilac i sudski tumač Ada Ciganlija najčešće radi sa nastavnim planovima i programima fakulteta, potvrdama o redovnom školovanju ili studiranju, uverenjima o položenim ispitima, prepisima ocena, svedočanstvima o završenim razredima osnovne i srednje škole i, podrazumeva se, sa diplomama i svim dodacima koji se na njih odnose.\nPored različitih vrsta sudskih odluka, rešenja i presuda, od kojih se, recimo, posebno često traži obrada presude o razvodu braka, prevodilac i sudski tumač Ada Ciganlija prevodi i overava i sve tipove pravilnika, izveštaja, licenci, sertifikata, punomoćja, ovlašćenja i zakonski utemeljenih sporazuma, kao što su, recimo, ugovori o doživotnom izdržavanju, o prometu nepokretnosti i slični. Kod nas možete dobiti i overene prevode svih vrsta zvaničnih izjava pojedinaca, zahteva za dobijanje vize, dozvole za boravak, saglasnosti o zastupanju, kao i vrlo kvalitetne prevode tekovina Evropske Unije, preciznije rečeno, pravnih akata ove zajednice evropskih država.\nBudite uvereni da će sva dokumenta koja nam dostavite na prevod i overu biti sasvim bezbedna i zaštićena od bilo kakve vrste zloupotreba, budući da su svi prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija, pre stupanja na dužnost koju obavljaju, prošli predviđene provere podobnosti i, pred nadležnim organima, položili profesionalnu zakletvu. Na taj način su i zvanično obavezani na rad u skladu sa aktuelnim zakonima i propisima, ali i na odgovarajući odnos prema svojim klijentima i dokumentima koja obrađuju. Oni će, u svakom slučaju, izuzetno poštovati vašu privatnost, a podatke do kojih, tokom rada, dolaze tretirati kao najveće poslovne tajne. Tako ćete, ukoliko se odlučite da nas angažujete za obradu svojih zvaničnih dokumenata i javnih isprava, uz vrlo precizan prevod i overu u skladu sa zakonom, dobiti i svu potrebnu sigurnost, kao i zagarantovanu diskreciju.\nŠta još za vas mogu da urade prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija?\nBudući da je klijentima najzgodnije i, u finansijskom pogledu, najisplativije, da na jednom mestu dobiju i prevod i overu svojih službenih materijala, prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija upravo najčešće i pružaju ovakvu vrstu profesionalne usluge. Ipak, kako Akademija Oxford uvek želi da ispuni zahteve i potrebe svojih korisnika, ako to od nas tražite, uradićemo i samo legalizaciju dokumenata koja na ciljani jezik nisu kod nas prevedena, već je za taj posao bio angažovan neki stručnjak, van naše profesionalne ekipe. Treba da znate da je procedura overe tada sasvim ista kao i kada se legalizuju prevodi koje su uradili prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija, što će reći da imate obavezu da nam dostavite na uvid originalna dokumenta, kako bi naši stručnjaci mogli da ih sravne sa dotičnim prevodima. Ukiliko se pokaže da se ovi materijali u potpunosti poklapaju u pogledu sadržaja, korišćenih stručnih izraza i termina, ali i stila kojim su pisani, prevodilac i sudski tumač Ada Ciganlija će overiti prevode svojim jedinsvenim pečatom i svojeručnim potpisom i tako svojim kredibilitetom zagarantovati njihovu podobnost za upotrebu u pravnim, administrativnim i svim ostalim legalnim poslovima.\nU slučaju da prevodilac i sudski tumač Ada Ciganlija ustanovi da u prevodu koji ste dostavili postoje određene greške, nepravilnosti ili nepoklapanja sa tekstom izvornika, neće moći da sprovede zvaničnu overu. U toj situaciji ćemo vam predložiti da naši izuzetno stručni i iskusni lektori i korektori urade redakturu spornog teksta, kako ne biste morali da snosite veće troškove i gubite vreme usled ponovnog prevođenja istog materijala. Postupak redakture započinje detaljnim jezičkim pregledom i prevoda i originala, nakon čega naši stručnjaci u svim predviđenim pojedinostima izjednačavaju ova dva spisa, ali i ispravljaju eventualne stilske, slovne, pravopisne, gramatičke i ostale jezičke greške i kontrolišu prevod stručnih izraza i termina, koji mora biti vrlo jasan i precizan, s obzirom na to da od ovih reči zavisi i tumačenje samog zvaničnog spisa. Kada se redaktura završi, imaćete dokument na jeziku koji vam je potreban, urađen u skladu sa svim strogim pravilima obrade zvaničnih materijala, koji će, bez ikakvih problema, proći kontrolu od strane ovlašćenog stručnjaka i biti zvanično overen.\nPrevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija će svaki vaš zahtev ispuniti u najkraćem mogućem roku, ali su spremni da urade i takozvani „hitan prevod“ dokumenata, ukoliko vam ne pogoduju termini koje mogu da ponude u datoj situaciji. Ova usluga je posebna ne samo po brzini izrade, već i po tome što tada dobijate mogućnost da sami odredite rok koji vam najviše odgovara za završetak prevoda, a naši stručnjaci će posao obaviti kvalitetno i precizno, poštujući sve vaše želje i potrebe, iako tada rade u znatno težim okolnostima i pod većim pritiskom nego inače. Cena ove prevodilačke usluge biće, međutim, različita od regularne, budući da tada, pored bazičnih troškova, plaćate i takozvanu „taksu za hitnost“. Visina ovog dodatka zavisi kako od broja prevedenih strana, tako i od dužine vremenskog perioda u okviru koga se očekuje da prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija završe dati prevod. Što je, zapravo, taj rok kraći, iznos pomenute takse će biti viši.\nKako bi prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija mogli da ispune sve vaše zahteve, te da, posle prebacivanja sadržaja traženog dokumenta na nov jezik, sprovedu i zakonski definisanu proceduru overe, morate nam na uvid dostaviti originalne materijale ili, makar, njihove fotokopije koje ste, pre toga, overili u za to nadležnoj instituciji. Dokumenta koja želite da prevedemo i legalizujemo možete lično doneti u neku od poslovnica Akademije Oxford u Beogradu, gde će ih preuzeti ovlašćeni koordinator i ujedno vam objasniti i druge pojedinosti naše dalje sardanje. Ukoliko vam tako više odgovara, spise možete na našu adresu i da pošaljete preporučenom poštanskom pošiljkom ili preko kurirske službe koju odaberete. Dostava dokumentacije elektronskim putem moguća je jedino u slučaju da vam je potreban „hitan prevod“, s obzirom na to da će materijali tako najbrže stići do naših stručnjaka, te će posao moći da se započne na vreme i tako vaši zahtevi ostvare u traženom roku. Dakle, samo tada možete dokumenta da skenirate i pošaljete na naš mejl, ali ćete svakako imati obavezu da nam naknadno, što pre budete u mogućnosti, na neki od gore pomenutih načina, donesete ili pošaljete i originalne spise, kako bi prevodilac i sudski tumač Ada Ciganlija mogao da ih, u postupku overe, uporedi sa prevodima.\nKada se materijali prebačeni na traženi jezik zvanično overe, spajaju se sa originalima i vraćaju klijentima. Mi nudimo mogućnost da ih lično podignete u nekoj od naših beogradskih filijala ili da u posebnom zahtevu navedete sdresu na koju ćemo vam ih mi poslati preporučeno, preko Pošte Srbije, ili posredstvom kurirske službe sa kojom već duže vreme uspešno sarađujemo. Troškovi ove usluge biće obračunati prema važećem cenovniku angažovane dostavne službe, potpuno nezavisno od cene prevoda, overe, redakture i drugih poslove koje su, na vaš zahtev, u konkretnoj prilici obavili naši stručnjaci i izmirićete ih najverovatnije prilikom preuzimanja materijala, plaćajući direktno kuriru na ruke.\nSve cene usluga koje prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija mogu da obave za svoje klijente navedene su u cenovniku na zvaničnom sajtu Akademije Oxford, a informacije u vezi sa tim možete potražiti i od ovlašćenih koordinatora u našim predstavništvima u glavnom gradu. Valjalo bi da napomenemo i da se cena prevoda određuje prema broju obrađenih strana, ali je uobičajeno da se na veće količine materijala koji se prevodi odobrava i neki popust. U skladu sa opšteprihvaćenim prevodilačkim standardom, koga se i sami pridržavamo, jedna strana prevedenog materijala sadrži tekst od 1800 slovnih mesta, sa sve uračunatim razmaciam između reči. Ovo pravilo važi za sve pisame materijale, te tako i za zvanične spise, iako jedna njihova strana gotovo nikada ne sadrži tekst navedene dužine, već obično znatno kraći.\nDodatne informacije u vezi sa overom zvaničnih dokumenata i javnih isprava\nOsim overe za koju je zadužen ovlašćeni sudski tumač, postoji i takozvana Apostille overa, koja se sprovodi prema odredbama međunarodne Konvencije o ukidanju potrebe legalizacije stranih javnih isprava, potpisane u Hagu 1961. godine od strane stotinak država. Ovim dokumentom se, zapravo, predviđa da službeni materijali izdati u jednoj od zemalja potpisnica i overeni Apostille pečatom mogu slobodno da se koriste i u pravnim sistemima ostalih država koje su se saglasile sa pomenutom Konvencijom, bez potrebe da se naknadno kontrolišu ili na neki drugi način overavaju.\nPostupak apostiliranja nikada, međutim, ne isključuje legalizaciju za koju su zaduženi licencirani sudski tumači, ali ovaj postupak nije ni namenjen svim zvaničnim dokumentima, pa se tako, na primer, nikada ne vrši kod isprava koje su izdali diplomatsko - konzularni predstavnici, kao ni kod administrativnih isprava direktno povezanih sa nekim carinskim ili trgovinskim poslom. Takođe, overa Apostille-om se ne sprovodi na isti način kod svih službenih materijala, te tako ima onih gde je potrebno da prvo ovlašćeni prevodilac i sudski tumač prebaci dati sadržaj na novi jezik i uradi overu svojim jedinstvenim pečatom, a tek onda se radi apostiliranje, dok je u drugim situacijama postupak obrnut, to jest, prvo se radi overa Apostille-om, a zatim jezički stručnjaci nastavljaju obradu. Apostille pečat je urađen u obliku štambilja i u njega se, na tačno određen način, unose odgovarajući podaci, te je tako ponekad potrebno, osim teksta konkretnog dokumenta, i sadržaj Apostille-a prevesti na ciljani jezik. U najvećem broju slučajeva dovoljno je Apostille-om overiti samo prevedeni spis, no dešava se da je neophodno da ovaj pečat bude i na prevodu i na originalu, kako bi se dotični materijal tretirao kao pravno važeći.\nU Republici Srbiji overu Apostill-e pečatom vrše predsednici ili ovlašćene sudije teritorijalno nadležnih osnovnih sudova, čija su predstavništva, prema novoj organizaciji sudstva, smeštena u gotovo svakom većem mestu. Budući da prevodioci i sudski tumači Ada Ciganlija ne obavljaju ovaj tip legalizacije, nemaju ni obavezu da poznaju sve njegove pojedinosti koje se odnose na konkretna dokumenta. Stoga će vam u vezi sa apostiliranjem dati samo osnovne informacije i uputiti vas na nadležnu pravosudnu ustanovu u kojoj ćete se sami o svemu detaljno raspitati. Veoma je bitno da tada ovlašćenom sudskom službeniku tačno kažete koji dokument želite da apostilirate, kao i za šta su vam potrebni dotični overeni prevodi, pošto ćete tako obezbediti dobijanje relevantnih i upotrebljivih obaveštenja. Ukoliko saznate da se za vaš materijal traži Apostille overa, nadležnoj službi osnovnog suda predaćete odgovarajući zahtev i podneti original dokumenta koji se overava, njegovu fotokopiju, koja će ostati u sudu, kao i fotokopiju vaše lične karte.\nKako dobiti informacije u vezi sa Apostille overom?\nSva obaveštenja koja se tiču apostiliranja dokumenata namenjenih upotrebi u inostranstvu možete dobiti u odgovarajućoj službi nekog od 3 osnovna suda, koliko ih se nalazi na području glavnog grada. Ipak, ako stanujete u blizini Ade Ciganlije, koja pripada opštini Čukarica, preporučljivo je da se za pomenute informacije obratite nadležnom odeljenju Drugog osnovnog suda, nadležnog za ovaj deo Beograda. Pomenuti sud nalazi se na Vračaru, u Katanićevoj ulici broj 15, a u istom delu grada, tačnije, u Timočkoj ulici broj 15, smešten je i Viši sud, u kome takođe možete saznati sve što je potrebno o Apostille overi. U ovoj pravosudnoj ustanovi, osim službe overe, nalazi se i Prvostepeno parnično odeljenje i Drugostepeno građansko odeljenje Višeg suda.\nOvlašćeni koordinatori u poslovnicama Akademije Oxford na području Beograda rado će odgovoriti na sva vaša pitanja vezana za postupak obrade zvanične dokumentacije ili način rada naših stručnjaka, ukoliko nas kontaktirate mejlom ili telefonom ili, pak, lično dođete u neko od naših beogradskih predstavništava. Trudićemo se da vam pružimo što potpunija objašnjenja, a ako bude i za tim bilo potrebe, zakazaćemo vam termin za besplatnu konsultaciju sa nekim od članova naše profesionalne ekipe.\nKategorije prevoda za Ada Ciganlija\nIzračunajte okvirnu cenu prevoda za Adu Ciganliju\nSpisak sudskih tumača za grad Ada Ciganlija\nCenovnik prevodilačkih usluga sudskih tumača za grad Ada Ciganlija\nSudski tumači i prevodioci na Adi Ciganliji\nAkademija Oxford Ada Ciganlija


eurobanka - Blic Online\nU prisustvu predstavnika Eurobanke, Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, kao i direktora, nastavnika i učenika, u Ekonomskoj školi „Stana Milanović“ u Šapcu 19. novembra otvorena je nova elektronsko-jezička laboratorija, dok je školska biblioteka opremljena lap topovima koji omogućavaju đacima da knjige čitaju i u elektronskom formatu. Najsavremenija oprema za učenje stranih jezika, ukupne vrednosti više od 1 milion dinara, obezbeđena je sredstvima prikupljenim humanitarnom Mastercard kreditnom karticom "Eurobank Veliko srce", u okviru projekta "Škola kao nacrtana za Vas".\nHumanitarni projekat "Veliko srce" kroz najbolje fotografije\nIzložbom fotografija obnovljenih vrtića i škola, jedan od humanitarnih projekata sa najdužim trajanjem kod nas, "Veliko srce" obeležio je još jednu uspešnu godinu.\nVeća sredstva EBRD "Eurobanci" za podsticanje trgovine\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) je, u okviru svog programa trgovinskih olakšica (TPF), povećala kreditnu liniju "Eurobanci" a. d. Beograd za podsticanje trgovine u Srbiji sa 20 na 50 miliona evra.\nEfektiva: Eurobanka nije ispoštovala odluku NBS o kamati\n“Veliko srce” obnovilo poplavljeni vrtić u Ubu\nU Ubu je svečano otvoren obnovljeni vrtić, oštećen u majskim poplavama. Rekonstrukcija jedinog vrtića u centru Tamnave koji je skoro potpuno uništen u poplavi, završena je za dva meseca zahvaljujući projektu “Veliko srce” Fondacije „Ana i Vlade Divac“ i “Eurobanke”.\nUjedinile se Nacionalna banka Grčke i Eurobanka\nNacionalna banka Grčke (NBG) je juče saopštila da je kompletirala kupovinu rivalske Eurobanke, čime je formirana najveća bankarska grupacija u Grčkoj.\nUpravni odbor Nacionalne banke Grčke (NBG) je saopštio da će se ujediniti sa "Eurobank Ergasias" radi stvaranja dominantne snage na lokalnom tržištu koja će biti u stanju da preživi sve izazove produžene recesije.\nČovek u banci se suprotstavio pljačkašu, zadobio lakše povrede\nU Beogradu je danas u popodnevnim satima opljačkana poslovnica Euro banke u Ustaničkoj ulici broj 180, a u incidentu je lakše povređen klijent koji se suprotstavio pljačkašu, rečeno je u MUP-u.\nGrčka: Ujedinjuju se Alfa banka i Eurobanka\nATINA - Dve grčke banke - Alfa banka i Eurobanka - nalaze se pred spajanjem, javile su danas grčke televizije.


Pesma: Bijelo dugme - Pjesma za malu pticu\nTime - Makedonija\nEva Braun objavila Put za Lisabon\nPosle višegodišnje pauze, sastav Eva Braun objavio je novi singl Put za Lisabon i istoimeni video spot, a pesmu je snimio u saradnji sa frontmenom sastava Električni orgazam, Srđanom Gojkovićem - Giletom.\nEros Ramacoti: Fudbal je muzika\nJoš kao detetu, dve stvari su u njegovom životu igrale veliku ulogu – muzika i fudbal. Iako je muzika prevagnula i ceo svet ga prepoznaje kao jednog od najpoznatijih italijanskih pevača, lopta se i dalje „vrti“ u svakodnevici Erosa Ramazzottija.\nAmira Medunjanin na jesen u Beogradu\nSvetski čuvena pevačica sevdalinki i tradicionala Amira Medunjanin vraća se pred beogradsku publiku koncertom 25. oktobra (20:30) u Sava centru. Amiri će ovo biti peti nastup u regionalno prestižnoj dvorani koju redovno puni u poslednjih nekoliko godina.\nOdlazak velikog pesnika: Sahranjen Dobrica Erić\nDobrica Erić srpski književnik, pesnik, prozni i dramski pisac preminuo je 29. marta, a sahranjen je u rodnoj Donjoj Crnući u prisustvu porodice, prijatelja, poštovalaca i meštana, prenosi RTS.\nNagrade za Šavove u Španiji: Bogdanovićeva najbolja glumica\nNa 19. Međunarodnom filmskom festvalu Las Palmas de Gran Canaria održanom na Kanarskim ostrvima u periodu od 22. do 31. marta srpski film "Šavovi" reditelja Miroslava Terzića, u produkciji Uliksa Fehmiu i Milene Trobozić Garfild nagrađen je sa četiri značajne nagrade.\nPredstavljene poštanske marke sa velikanima glumišta\nPošta Srbije predstavila je na Svetski dan pozorišta novu seriju poštanskih marki, na kojoj su se našle legende srpskog glumišta koje su nas tokom proteklih godina napustile.\nPesma posvećena srpskoj glumici\nSvaka pesma ima svoj poseban razlog nastajanja, a pozadinska priča najnovije pesme mladog hrvatskog pevača Marka Vukesa vezuje ga za njegovu ženu, srpsku glumicu Nevenu Vukes, kojoj je posveto pesmu.\nĆuran za Milana Vasića\nPredstava Zvezdara teatra Ljubav u Savamali , po tekstu Ivana Lalića u režiji Darijana Mihajlovića, je osvojila dve nagrade na prestižnom pozorišnom festivalu Dani komedije u Jagodini, koji se ove godine održava 48. put od 20. do 27. marta.\nAlanis Moriset čeka treće dete\nPevačica Alanis Moriset u drugom je stanju i očekuje treće dete, a ovu radosnu vest podelila je sa svojom publikom putem društvenih mreža.\nNakon dvadeset godina od prvobitnog izlaska albuma, izdavačka kuća Mascom objavljuje albume iz londonske faze rada grupe Disciplin A Kitschme na pločama. Svaki od albuma objavljen je kao dupli LP, sa posebnim inserterima koji su ilustrovani pripadajućim vizualima sa originalnih CD izdanja kao I fotografijama iz tog vremena, a ploče su pakovane u crne folije. Albumi su objavljeni na Svetski dan prodavnice ploča kao globalno, jedinstveno Record Store Day izdanje. Albumi će buti distribuirani širom sveta zahvaljujuči saradnji koju Mascom ima sa višegodišnjim partnerom iz Velike Britanije, izdavačkom kućom State51.\nJedan od najvećih bendova u istoriji roka i najvoljenijih bendova u Srbiji, legendarni Deep Purple, održaće koncert u Beogradu, 6. decembra u Štark Areni.\nBred Pit i Leonardo Dikaprio u filmu Bilo jednom u Holivudu\nOvog leta holivudska zlatna prašina vraća nas u kasne šestdesete godine, u zlatno doba Holivuda u filmu nostalgičnog naziva Bilo jednom…u Holivudu, najnovijem ostvarenju reditelja i scenariste, dobitnika Oskara, Kventina Tarantina. U filmu se okupila impozantna glumačka ekipa, predvođena Bred Pitom, Leonardom Di Kaprijem i Margot Robi a koliko dobro ove zvezde izgledaju u filmu pogledajte u prvoj bioskopskoj najavi.


DPK neće podržati izbor Vjose Osmani za predsednika Kosova - Kosovo Online\nDPK neće podržati izbor Vjose Osmani za predsednika Kosova\n17. Mart 2021. • 23:27 > 18. Mart 2021. • 07:16\nGlavni odbor DPK doneo je zaključak da poslanici ove partije neće glasati da Vjosa Osmani postane predsednik Kosova, ali vršilac dužnosti predsednika stranke Enver Hodžaj nije dao jasan odgovor na pitanje da li će tokom izjašnjavanja ostati u skupštinskoj prenosi Koha.\nHodžaj je nakon sednice saopštio da je Upravni odbor posle duge rasprave odlučio da poslanici DPK neće glasati za Osmani prilikom izbora predsednika Kosova.\nIstovremeno, pitanje njegove smene nije bilo na dnevnom redu, jer su to predložila samo dva člana Glavnog odbora.\n"Važna odluka je da jednoglasno ne podržavamo kandidaturu Osmani za predsednicu Kosova. Imali smo izuzetno dobar sastanak. Doneli smo važne odluke koje su vitalne za budućnost DPK. Odbor je naložio da se izradi strateški dokument o načinu reforme. DPK treba da se otvori, da dovede nove kadrove. Odlučili smo da razradimo detaljnu strategiju delovanja kao opozicija", rekao je Hodžaj.\nDPK Enver Hodžaj predsednik Kosova izbori opozicija Kosovo\n17. Mart 2021. • 23:27\nHodžaj: Predsedništvo DPK nije podržalo izbor Vjose Osmani za predsednika Kosova\nMoramo pred građane izneti novu platformu, pripremiti se za lokalne izbore, a predsedništvo DPK nije podržalo izbor Vjose Osmani za predsednika, i o tome ćemo razgovarati na sednici Upravnog odbora, rekao je vršilac dužnosti predsednika Demokratske partije Kosova, Enver Hodžaj.\nHaljiti: DPK još nije odlučio da li će podržati Osmani za predsednika Kosova\nGlavni odbor DPK o izbornim rezultatima i aktivnostima u opoziciji


Dubai Mall, najveći tržni centar na svetu\nAutor Tema: Dubai Mall, najveći tržni centar na svetu (Pročitano 1759 puta)\n« poslato: 29-01-2015, 02:41:17 »\nDubai Mall je najveći i najposećeniji tržni centar na svetu – pravi raj za sve one koji prate svetske trendove. Smešten je unutar Burdž Kalife, najviše zgrade na svetu, a da biste ga obišli potrebno vam je čak nekoliko dana.\nSkijanje u sred Dubaija\nVožnja žičarom, klizanje, skijanje i sankanje na veštačkom snegu, kao i uživanje u alpskom ambijentu, doprinose vernosti doživljaja. "Ski Dubai" je najveće zatvoreno skijalište na svetu, koje se prostire na površini od 22.500 kvadratnih metara. Skijaši svoje veštine mogu da iskažu na jednoj od pet ski staza, među kojima je najduža 400 metara. Unutar skijališta se održava dnevna temperatura od minus jedan stepen Celzijusovih, dok je noćna na nivou od minus šest stepeni.


Obilježavanje Evropskog dana borbe protiv trgovine ljudima - Crveni krst Crne Gore\nCrveni krst Crne Gore će ove godine, pod sloganom „Pozvoni za slobodu”, obilježiti 18. oktobar, Evropski dan borbe protiv trgovine ljudima, organizovanjem konferencije na temu zajedničkog djelovanja svih relevantnih subjekata u ovoj oblasti.\nTako je cilj ovog događaja skretanja pažnje i poziv donosiocima odluka, kao i relevantnim subjektima, da se uključe u borbu protiv trgovine ljudima. Na konferenciji će organizacije i institucije koje već aktivno djeluju na ovom polju predstaviti svoja dosadašnja iskustva i rad i skrenuti pažnju na najveće probleme i izazove sa kojima se suočavaju. Kao rezultat rada konferencije se očekuje uspostavljen dogovor među učesnicima o daljoj efikasnijoj borbi protiv trgovine ljudima. Na konferenciji će učestvovati i predstavnici Tužilaštva, Višeg suda, Vrhovnog suda, resornih ministarstava, ambasada i ostalih subjekata koji imaju značajnu ulogu u borbi protiv trgovine ljudima.\nKonferencije će se održati u kongresnoj sali hotela Podgorica, 17. oktobra, sa početkom u 11 sati.\nI opštinske organizacije Crvenog krsta će obilježiti 18. oktobar, Evropski dan borbe protiv trgovine ljudima, pod sloganom Pozvoni za slobodu. Volonteri Crvenog krsta će svojim sugrađanima na ulicama i u sredstvima javnog prevoza dijeliti flajere i kartice koji sadrže ključne poruke vezane za mjere opreza, kojima se preventivno djeluje na trgovinu ljudima. Biće organizovana predavanja i radionice na ovu temu za različite ciljne grupe. Cilj ovih aktivnosti je da se javnosti skrene pažnja na rizike koje trgovina ljudskim bićima nosi sa sobom, kao i to da žrtva i trafikant može biti bilo ko.\nBorba protiv trgovine ljudim – flajer\nMjere opreza – letak


NUNS :: Vesti :: NKSS i ULUS: Saopštenje Ministarstva o upadu na izložbu - najsramotnije ikada\nAsocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije i Udruženje likovnih umetnika Srbije - ULUS ocenili su danas da je Ministarstvo kulture i informisanja Srbije 15. oktobra objavilo "najsramotnije saopštenje u istoriji te institucije" i da nijedan ministar od Minhena 1937. godine nije se usudio da govori o "degenerisanoj umetnosti".\n"Prikazivanje i afirmisanje skarednih i nemoralnih sadržaja, zaogrnuto plaštom navodne stvaralačke kreativnosti, s punim pravom izaziva negativne reakcije najvećeg dela javnosti", ili "izložba sa ovako užasavajućim pojedinim radovima nije smela da bude otvorena", citirala su ova dva udruženja delove iz saopštenja Ministarstva kulture i informisanja.\nTakvim saopštenjem, umesto da zaštiti slobodu umetničkog stvaralaštva, Ministarstvo kulture je ohrabrilo huligane da nadalje oni određuju šta je prava, a šta nije prava umetnost i da batinama dele pravdu u pozorištima, u galerijama i na koncertima, navodi se u reagovanju dve organizacije.\nNije da crtež "Kenjkavac" nije smeo da se desi, nije smelo da se desi da u Beogradu skinhedsi ubiju dečaka Dušana Jovanovića, samo zato sto je bio Rom. Nije da izložba "Kapija - i kad boli, istina je lijek" nije smela da se desi, bombardovanje Tuzle nije smelo da se desi, poručuju ANKSS i ULUS.\nNije da predstava "Srebrenica. Kad mi mrtvi ustanemo" nije smela da se desi, Srebrenica nije smela da se desi. Sram vas bilo, poručuje se u zajedničkom saopštenju.\nMinistarstvo kulture juče je osudilo nasilje, ali i "skaredne sadržaje" izložbe u Zemunu. Ministarstvo je saopštilo da osuđuje svaki vid nasilja nad umetničkim slobodama i ugrožavanje fizičkog integriteta autora, ali i ocenilo da prikazivanje "skarednih i nemoralnih sadržaja zaogrnuto plaštom navodne stvaralačke kreativnosti s punim pravom izaziva negativne reakcije".\nU saopštenju se navodi da napad nije smeo da se dogodi, ali da ni izložba "sa onako užasavajućim pojedinim radovima nije smela da bude otvorena".\nBeogradska policija uhapsila je šest osoba, za koje se sumnja da su pre nekoliko dana upale na izložbu u Staroj Kapetaniji u Zemunu i uništile izložene radove.


Krkobabić potpisao 68 ugovora sa lokalnim samoupravama za manifestaciju 'Miholjski susreti sela' - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Krkobabić potpisao 68 ugovora sa lokalnim samoupravama za manifestaciju ‘Miholjski susreti sela’\nKrkobabić potpisao 68 ugovora sa lokalnim samoupravama za manifestaciju ‘Miholjski susreti sela’\nfoto BETAPHOTO Miloš Miškov\nMinistar za brigu o selu Milan Krkobabić potpisao je danas 68 ugovora sa predstavnicima lokalnih samouprava, za dodelu bespovratnih sredstava po javnom konkursu za organizovanje manifestacije „Miholjski susreti sela“.\nCilj programa je obogaćivanje društvenog i sportskog života stanovništva na selu, negovanje tradicionalnog načina života i kulturno-istorijskog nasledja, a ukupan iznos danas dodeljenih sredstava je više od 31 milion dinara.\nBespovratna sredstva u iznosu do 500.000 dinara se dodeljuju za manifestacije koje će se održavati od 1. oktobra do kraja 2021. a u njima će učestvovati ukupno 961 selo iz cele Srbije.\nKrkobabić je ovom prilikom izjavio da se na manifestacijama očekuje poseta i do 100.000 ljudi.\n„Poruku koju ćemo da uputimo građanima Srbije je da su bez ikakve sumnje sela Srbije danas najvitalniji deo zemlje. Mi smo danas ovde pokrenuli nešto što u idućim godinama treba da postane tradicionalno, a ovim pokretanjem smo podsetili i osvežili na nešto što je već radjeno u ovoj zemlji“, rekao je ministar.\nIstakao je da „ne počinje sve nas i da se na ovaj način nastavlja ono dobro i vredno što su neki ljudi ranije činili kada su ovakvi događaji u pitanju“.\nMesto održavanja „Miholjskih susreta sela“ može biti u svim naseljenim mestima – selima na teritoriji Srbije, izvan gradskih i prigradskih naselja.\nGradonačelnica Sremske Mitrovice Svetlana Milovanović se u ime svih potpisnika zahvalila ministarstvu ne samo za ovaj ugovor, već i za prethodne konkurse na kojima su učestvovali.\n„Svi imamo zajednički cilj, da osnažimo naša sela, da vratimo i zainteresujemo mlade ljude da žive tamo. To ćemo uspeti kroz ovakav vid manifestacija gde ćemo pokazati šta je to što imamo da ponudimo“, navela je ona.\nMilovanović je dodala da je pri pisanju projekata fokus stavljen na to što ljudi na selu žele da prikažu, istakavši da je za njih najvažnije da imaju osnovnu školu, crkvu, dom zdravlja, dom kulture i zadruge.\nPredstavnik Komisije za dodelu sredstava Ljubivoje Ršumović kazao je da u Srbiji ima seljana kao i šansi da, ukoliko država pomogne da se infrastruktura u svakom selu popravi, pesnici i glumci ta sela posete.\n„Domovi kulture treba da budu mesto gde se mladi, penzioneri i svi ostali okupljaju“, naglasio je Ršumović.\nljubivoje rsumovicMiholjski susreti selaMilan KrkobabićBeograd


Naime, sada nastupa 11-mesečni period tranzicije, tokom kojeg će Kraljevstvo nastaviti da se pridržava pravila EU, pa će se "prave" promene zapravo osetiti od januara sledeće godine.\nDa Evropsku uniju čeka dug period dogovora sa Britanijom, jer postoji više stotina hiljada, pa i miliona komercijalnih ugovora, tvrdi za "Blic Biznis" ekonomista i konsultant za strana ulaganja Mahmud Bušatlija. On smatra da je moguće da se to neposredno odrazi i na srpska preduzeća i to ukoliko sarađuju sa evropskim.\n"Recimo, dosta naših firmi radi za nemačke firme, a koje sarađuju sa britanskim. Sada će te kompanije međusobno, možda i godinama, da se 'razilaze', što se indirektno može odraziti na naša preduzeća koja posluju sa nemačkim", objašnjava Bušatlija.\nKako kaže, postoji mogućnost i da se Britanija sada, nakon izlaska iz EU, okrene nekim drugim područjima i pospeši saradnju i ulaganja, pa tako može biti zainteresovana i za veće investicije u našoj državi.\nMeđutim, Bušatlija ističe da robna razmena Srbije i Britanije nije naročito značajna, pa se na tom polju ne mogu očekivati neke veće direktne posledice.\nSa njim je saglasan i Milojko Arsić, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu, koji takođe ne očekuje značajan uticaj Bregzita na Srbiju.\n"Kada je u pitanju trgovina, mi nemamo naročito snažne ekonomske odnose sa Britanijom, tako da ne očekujem da će tu biti nekog značajnijeg uticaja. Biće sigurno nekih promena, jer će deo finansijskih institucija da se izmesti iz Britanije u neku drugu evropsku zemlju, ali neće biti mnogo značajno po nas", kaže Arsić.\nKako dodaje, možda dođe do indirektnog uticaja tako što će se na neki način preurediti EU, pa da recimo ovaj događaj utiče na reforme Unije, uključujući i one koje se odnose na primanje novih članica.\n"Možda taj uticaj bude negativan u smislu da će Evropska unija podići i zaoštriti kriterijume za prihvatanje novih članica", ocenjuje Arsić.\nBritanska ambasadorka u Srbiji, Šan Makleod nedavno je ministru finansija Srbije rekla da je za kompanije iz Velike Britanije najvažnije da se "radi na boljem poslovnom okruženju u Srbiji", kao i da ima potencijala da više investitora iz Velike Britanije dođe u Srbiju.\nČeka se odluka o trgovinskom sporazumu\nOno što je sada prioritet jeste dogovaranje trgovinskog sporazuma između Velike Britanije i EU. Sporazum je neophodan kako dodatni troškovi za robu i druga trgovinska ograničenja ne bi bili potrebni kada se završi period tranzicije.\nKako su izjavili u Privrednoj komori Srbije, za srpske kompanije koje posluju sa Velikom Britanijom, do kraja ove godine neće se menjati uslovi o međusobnoj trgovini. Pitanje na koji način će Velika Britanija urediti svoj odnos sa EU, u nekoj meri će odrediti i način na koji Srbija, kao bilateralni partner Velike Britanije, može preformulisati svoje odnose sa tom zemljom,\nPristalice Bregzita tvrde da će sloboda postavljanja sopstvene trgovinske politike podstaći ekonomiju Velike Britanije. S obzirom na to da dok su bili članica EU, nije im bilo dozvoljeno da održavaju formalne trgovinske pregovore sa zemljama poput SAD i Australije.


Korona napada nervni sistem i druge organe: Šta je otkrila studija UKC RS - Srpskainfo\nBolovi u grudima, kratak dah, umor: Nakon preležane infekcije, ljudi sa POSTKOVID SINDROMOM imaju ozbiljne tegobe\nSindrom hroničnog umora je bolest koja, prije svega, napada autonomni nervni sistem, te srce i mozak, i nije nimalo bezazlena, jer može dovesti i do invalidnosti. Glavni dokaz za ovaj sindom upravo su promjene na autonomnom nervnom sistemu, a one se otkrivaju takozvanim TILT testom, koji je sofisticirana dijagnostika i oprema koju koristi i NASA.\nTest treba uraditi kod svih pacijenata koji su ugroženi i koji imaju simptome. Dakle, ne samo kod onih koji imaju kovid 19, nego i kod onih koji imaju umor koji traje duže od šest mjeseci, kod pacijenta koji primjete da više nemaju energije kao što su ranije imali. Naime, postoje kriterijumi koji su tačno određeni, a to su umor i najmanje četiri simptoma koji prate te poremećaje.\nS obzirom na to da sindom hroničnog umora karakteriše slom svih sistema, i liječenje mora da bude multidisciplinarno, odnosno mora da se liječi cijeli organizam.\nDruštvo Branislav MilovanovićKorona virusnervni sistemposljedicepostkovid sindromSimptomistudijaUKC RS\n“Ne dam mužu da mi priđe” Žena se zarazila korona virusom u novembru prošle godine, jedna posljedica I DALJE POSTOJI\nVirus ostavlja značajne posljedice: Naučnici kod muškaraca koji su preležali koronu primijetili ZABRINJAVAJUĆU karakteristiku