Atanasković uručena nagrada za menadžera godine – Balkanekspresrb.rs\nMinistarstvo privrede Vlade Republike Srbije saopštilo je da je ministarki Anđelki Atanasković juče uručena nagrada za menadžera godine koju, tradicionalno, za ostvarene rezultate u prethodnoj godini dodeljuje Privredna komora Srbije – Regionalna privredna komora Kruševac.\nAtanasković je istakla da joj je ovo priznanje utoliko draže zbog toga što dolazi od Regionalne privredne komore, odnosno od privrednika koji dobro poznaju lokalni privredni ambijent i poslovanje privrednih subjekata.\nMinistarka je, govoreći aktuelnoj situaciji izazvanoj pandemijom koronavirusa, podsetila na to da je država prošle godine uložila izuzetne napore da, pre svega, sačuva zdravlje ljudi, ali i da pruži podršku privredi, u čemu je i uspela.\nZahvaljujući pravovremenom i adekvatnom reagovanju države, dobro osmišljenom paketu mera podrške, sačuvali smo vitalnost privrede, likvidnost kompanija, istakla je ministarka, napomenuvši da nije bilo zatvaranja fabrika niti otpuštanja radnika.\nOna je naglasila da Ministarstvo privrede i u ovoj godini nastavlja sa podrškom privredi, preciziravši da je u budžetu za podsticaj privredi izdvojeno 17,6 milijardi dinara, od čega za direktne investicije nešto više od 15 milijardi dinara.\nPrema njenim rečima, približno 1,6 milijardi dinara opredeljeno je za infrastrukturne projekte u cilju lokalnog i regionalnog privrednog razvoja, kao i dve milijarde dinara za podršku razvoju preduzetništva.\nKada je reč o podršci malim i srednjim preduzećima, Ministarstvo od ove godine pokreće Program podsticanja razvoja preduzetništva kroz finansijsku podršku za žene i mlade, navela je Atanasković.\nMinistarka je objasnila da je cilj da se iskoriste potencijali ženskog preduzetništva, kao i da se stimulišu mladi da ostanu u zemlji i doprinesu razvoju Srbije.\nTokom božićnog privrednog doručka uručene su godišnje nagrade PKS za poslovnog lidera, poslovni rezultat i jubilarna nagrada, kao i povelje za doprinos razvoju lokalne zajednice, izvoznika godine, za doprinos razvoju privatnog preduzetništva, kvalitet proizvoda i doprinos razvoju turizma, koje tradicionalno dodeljuje Regionalna privredna komora Kruševca.


SSP: Tender za Moravski koridor namešten za konzorcijum Behtel-Enka\n► SSP: Tender za Moravski koridor namešten za konzorcijum Behtel-Enka\nStranka slobode i pravde ocenila je danas da objava tendera za izgradnju Moravskog koridora predstavlja kršenje Zakona o javnim nabavkama i privilegovanje jednog izvođača - američko-turskog konzorcijuma Behtel-Enka.\nTa stranka je istakla da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić još u februaru 2017. godine formirao radnu grupu za pripremu komercijalnog ugovora za izgradnju Moravskog koridora i to upravo s konzorcijumom Behtel-Enka.\nU oktobru 2018. godine ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović je s tim izvođačem potpisala memorandum o razumevanju, navodi se dalje.\n"Činjenica da su planirani troškovi izgradnje sa 500 miliona evra iz 2012. godine porasli na 800 miliona evra, najbolje govori o razmerama štete koju će realizacija ovog projekta imati za građane Srbije", piše u saopštenju.\nSSP je navela da umesto što se gradi "pun profil" auto-puta Pojate-Preljina, na toj deonici bi trebalo izgraditi put s dve "duple trake", a uštedu od, kako je ocenjeno, više stotina miliona evra, uložiti u razvoj tog regiona.\n"Zahtevamo da se ponište svi tajni dilovi u vezi s izgradnjom infrastrukturnih projekata, da se ponovo preispita opravdanost izgradnje auto-puta punog profila na deonici Pojate-Preljina i da se u konkurentskom postupku izabere najpovoljniji izvođač radova", navodi SSP.


Miško Plavi Trio u petak u Nišu | MediaPress\nMiško Plavi Trio u petak u Nišu\nRenomirani beogradski muzičar, multiinstrumentalista, kompozitor i aranžer Milivoje Petrović – Miško Plavi, nastupiće sa svojim triom u Nišu u petak, 11. maja u klubu Feedback, sa početkom u 22 sata.\nKroz svoju bogatu muzičku karijeru Miško Plavi je stvorio autentičan muzički izraz, sublimirajući više stilova u snažan i emotivan autorski rezultat, svirajući kombinaciju klasične, džez i mediteranske muzike, a istovremeno lucidno koristeći elemente soul, fank, rege i world music uticaja, sa naglašenim uplivom balkanskog folklora u pojedinim numerama. Zato i ne čudi što je Miško Plavi postao velika zvezda u dalekom Japanu, gde je do sada održao 14 turneja i preko 200 koncerata. Od 2000. godine izvodi program Music Around the World i autor je muzike za nekoliko srpskih, francuskih i američkih filmova.\nUlaznice su u pretprodaji po ceni od 700 dinara do petka, 11. maja do 16 sati u muzičkim radnjama Energy music shop (TPC Kalča – prizemlje) i CD Sound (na kraju novog podzemnog prolaza). Na ulazu u klub Feedback, od 21h cena ulaznice iznosiće 800 dinara.\nTag:Klub Feedbackkoncert u NisuMiško Plavi TrioUlaznice\n‘Dva mirisa ruže’ na sceni niškog pozorišta


OSNOVE UPRAVLJANJA INFORMACIJSKOM SIGURNOŠĆU\nInformacijska sigurnost je stara koliko i bilo kakav oblik organizacije aktivnosti ljudi kao npr. čuvanje vojnih podataka, čuvanje specijalnih receptura, čuvanje tajni vezanih za religijska uvjeravanja podanika, metode gradnje grandioznih objekata, itd. No, informacijska sigurnost u smislu kakva se danas pod tim pojmom podrazumijeva počela se intenzivno razvijati 90-tih godina prošlog stoljeća, kada su informacijski sistemi temeljeni na IT postali svakodnevna pojava te nezamjenljiva nužnost i potreba, ne samo u poslovnom, već i u kućnom – privatnom okruženju. Zbog toga, razvoj i primjena metoda zaštite informacija koji se ogleda u primjeni sistema upravljanja informacijske sigurnosti (ISMS – Information Security System Management) je objektivno obavezan za sve organizacije. Ne primjenjivanje cjelokupnog ISMS ili barem njegovih dijelova je slika nepostojanja svijesti i odgovornosti od strane uprava organizacija u prvom redu prema svojim egistencijalnim i poslovnim ciljevima.\nGlavni cilj seminara je ukazati na glavne značajke sistema upravljanja informacijskom sigurnošću, uspostava odnosa tog sistema upravljanja i drugih u organizaciji (kao npr. QMS – Quality System Management), razjašnjenje procesa implementacije, primjene i poboljšanja ISMS, kao i direktne i indirektne ciljeve i efekte primjene. Polaznici će školovanje napustiti sa:\n· Razumijevanjem odnosa ISMS i drugih sistema upravljanja implementiranih u organizaciju;\n· Pozicioniranje odgovornosti i organizacije upravljanja ISMS-om posebno u složenim poslovnim sistemima s više raznih sistema upravljanja prema ISO standardima;\n· Osnovni principi implementacije i poboljšanja ISMS temeljenih na zahtjevima standarda ISO 27001:2005, kao i ostalih standarda iz te serije.\nSvima koji žele ili imaju plan baviti se poslovima menadžmenta za upravljanje informacijskom sigurnošću kao profesionalci u organizaciji, kao i onima koji su zainteresirani da ovladaju osnovama problematike ISMS-a.\nGlavne teme koje se obrađuju na seminaru su: pojam i definicije informacijske sigurnosti, aspekti informacijske sigurnosti, ključni zahtjevi ISO 27001, veza ISMS s ostalim sistemima upravljanja, model napada i zaštite informacijskog sistema, mehanizam djelovanja prijetnji i ranjivosti na procjenu informacijskog rizika, vrste i identifikacija informacijske imovine, postupak implementacije ISMS i njegovo poboljšanje, dokumentacija ISMS.


Erste Grupa: U 2018. manje bruto potrebe za finansiranjem u centralno-istočnoj Evropi – Bankar.me\nJanuary 19, 2018 BANKE, Članci, CRNA GORA, PLANETA, REGION, SVE VIJESTI, SVIJET Leave a comment\nČeška Republika se suočava sa intenzivnim otkupom hartija od vrijednosti (HoV) u prvih nekoliko mjeseci, dok je Mađarska takođe vjerovatno potrošila značajan deo svojih gotovinskih rezervi prošle godine, što znači da bi emisija mogla da bude dinamična u ovim zemljama. U Rumuniji, uprkos intenzivnom otkupu HoV u 1. kvartalu 2018. i odbijanja ponuda na aukcijama u posljednjim mjesecima 2017. godine, država još uvjek raspolaže velikom količinom gotovine, zbog čega je njen trenutni položaj povoljan. U drugim zemljama je situacija opuštenija, jer Hrvatska, Slovačka i Slovenija imaju niže nivoe otkupa HoV u 2018. u odnosu na godinu za nama, a Slovenija takođe ima gotovinske rezerve čiji nivo prevazilazi bruto potrebe za finansiranjem ove godine.\nŠto se tiče javnog duga u stranoj valuti, Poljska i Rumunija se suočavaju sa relativno visokim nivoom otkupa HoV. Međutim, iako smatramo da Poljska možda neće želeti da ih u potpunosti zanovi, emisije evroobveznica u Rumuniji bi mogle da premaše dospijeća HoV u stranoj valuti. Sve zemlje koje odluče da koriste mogućnosti međunarodnih tržišta to bi mogle da učine u prvom dijelu godine kako bi izbjegle moguće povećanje tržišnih prinosa u drugom delu ove godine. Češka Republika, Poljska i Mađarska će intenzivno nuditi na prodaju emisije HoV početkom ove godine, dok će drugi takođe možda pokušati da iskoriste povoljan tržišni sentiment i emitovati HoV prije nego što nastupi očekivano povećanje tržišnih prinosa.\nEmisija obveznica u prvom kvartalu i ostatku 2018. godine\nProšle godine je hrvatsko Ministarstvo finansija bilo veoma aktivno tokom prvog kvartala godine, s obzirom na to da je zahtevniji profil dospijeća, u kombinaciji sa povoljnim tržišnim uslovima, uticao na to da se ponude na prodaju dvije domaće emisije u februaru, a nakon toga jedna eksterna u martu. Što se tiče ove godine, očekujemo jedan plasman evroobveznica i najvjerovatnije dve lokalne emisije. Međutim, s obzirom na to da se sva dospijeća očekuju u drugoj polovini 2018. (u septembru i oktobru), Ministarstvo finansija bi imalo dovoljno manevarskog prostora u pogledu vremena, pri čemu bi u prvom kvartalu 2018. najvjerovatnije došlo samo do zanavljanja državnih zapisa. Međutim, ne bismo isključili mogućnost da Ministarstvo pokuša da smanji rizike finansiranja i iskoristi mogućnosti tržišta evroobveznica u ranoj fazi 2018. godine, s obzirom na povoljno tržišno okruženje.\nS obzirom na to da je Slovenija već koristila mogućnosti koje pruža tržište obveznica početkom 2018. godine, što, u kombinaciji sa refinansiranjem od strane Ministarstva finansija u 2017. godini, znači da su potrebe za finansiranjem za ovu godinu pokrivene na nivou od oko 75% (slična situacija kao i prošle godine, u kojoj je emisija u prvom kvartalu zatvorila oko 80% finansijskog jaza u 2017. godini). Iako se većina dospijeća obveznica za 2018. očekuje u prvom kvartalu 2018. (ostatak početkom drugom kvartala), ne očekujemo da će se Ministarstvo finansija suočiti sa pritiscima u vezi sa vremenom, pošto je već pokrilo veliki deo potreba za 2018. i u povoljnom je položaju da može da se trudi da iskoristi najpovoljnije tržišne uslove kako bi sasvim pokrilo potrebe za finansiranjem, uz istovremeni rad na strateškim ciljevima produžavanja opšte ročnosti duga.\nU Mađarskoj, Agencija za upravljanje javnim dugom (ÁKK) planira bruto emisije u vrijednosti od 7.684 milijardi HUF (oko 20,2% BDP-a) u 2018. godini (izuzimajući državne zapise), prema zvaničnom planu emisija. Godišnja emisija bi trebalo da bude prvenstveno pokrivena u lokalnoj valuti, dok bi procenat u stranoj valuti mogao da bude oko 5%, od kojih bi utržive devizne obveznice REPHUN mogle da iznose samo oko jedne milijarde EUR. Očekujemo da će ÁKK ponuditi državne obveznice u vrijednosti od najmanje 525 milijardi HUF u prvom kvartalu 2018, na sedam aukcija. Smatramo da će potražnja na tržištu biti veoma velika ne samo u prvom kvartalu ove godine, već i tokom cijele 2018.\nMinistarstvo finansija Rumunije zvanično planira emisiju obveznica u lokalnoj valuti u vrijednosti od 12-14 milijardi RON u prvom kvartalu 2018. Planovi Ministarstva za cijelu 2018. podrazumijevaju emisiju obveznica u lokalnoj valuti u vrijednosti od 48-50 milijardi RON i evroobveznica u protivvrednosti 4,5-5 milijardi EUR. Od 48-50 milijardi RON emitovanih na lokalnom tržištu, oko četiri milijarde će biti direktno ponuđeno stanovništvu preko filijala Trezora. Planove emisije evroobveznica smatramo ambicioznim, ali smatramo i da Ministarstvo ima više mogućnosti za povećanje rezervi u stranoj valuti koje zahtijeva Evropska komisija, kao što su bolja apsorpcija fondova EU i uzimanje običnih kredita od međunarodnih finansijskih institucija.\nOčekujemo prilično dinamičnu aktivnost u prvom kvartalu 2018. u Češkoj Republici. Prva emisija obveznica u iznosu od 60 milijardi CZK će dospjeti 22. januara, a još 50 milijardi CZK 17. marta. Stoga će samo u prvom kvartalu Ministarstvo finansija morati da emituje više od 100 milijardi CZK kako bi održalo ravnotežu. Već su počeli da rade na tome; na prvoj aukciji 5. januara, Ministarstvo je emitovalo prvih 5,7 milijardi CZK. Ministarstvo finansija takođe može da polako nastavi sa emisijom državnih zapisa.\nMinistarstvo finansija Poljske planira da ponudi obveznice u vrijednosti od 20-35 milijardi PLN u prvom kvartalu 2018. godine, od čega je šest milijardi PLN već emitovano na prvoj aukciji godine u januaru. Najveći dio emisija bi trebalo da se dogodi u prvoj polovini godine, a oko 30% potreba za zaduživanjem za ovu godinu je pokriveno predfinansiranjem u 2017. godini.\nU Slovačkoj, Uprava za javni dug ARDAL planira tri kruga aukcija u prvom kvartalu ove godine. ARDAL procjenjuje da potrebe za finansiranjem u 2018. iznose 4,5 milijardi EUR, bližu naše procjene od 4,7 milijardi, a manje nego prošle godine, kada su aukcije donijele 6,9 milijardi EUR. Opšte uzev, obveznice u vrijednosti od 3,3 milijardi EUR dospijevaju u 2018. godini, te se u aprilu očekuje prva tura u vrijednosti od 0,28 milijardi EUR.\nPOJMOVIcentralna i istočna Evropa erste analiza Erste Bank erste prognoza Istočna Evropa\nPrevious Tvorac legendarnih crvenih YU kioska dobio nagradu za životno djelo\nSljedeći Trgovanje na berzi struje do kraja godine\nKoliko će koronakriza pogoditi zemlje srednje i istočne Evrope


Sukob protekcionizma i globalizma: Uzvišeni ciljevi i loši ishodi | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Sukob protekcionizma i globalizma: Uzvišeni ciljevi i loši ishodi\nProtekcionizam je ponovo tema dana, s tim što ga sada najvatrenije zastupa novi predsednik SAD, dok njegov komunistički „kolega“ na čelu Kine, brani principe slobodnog tržišta. Mada se čini da je aktuelna prepirka u javnosti između „protekcionista“ i „globalista“ došla do tačke u kojoj će se prelomiti budućnost globalnog tržišta, dugogodišnja praksa pokazuje da su se „sveti principi globalizacije“ praktikovali prema potrebi, mnogo više u tuđem nego u sopstvenom dvorištu. Utoliko je zanimljivija top lista zemalja koje prednjače u sprovođenju protekcionističkih mera: prva je Indija, druga SAD, slede Rusija, Argentina, Brazil i Kina, da bi na desetom mestu bila EU.\nOkoreli kapitalisti i multimilijarderi koji se zalažu za protekcionističku politiku u SAD i Komunistička partija Kine koja brani globalizam i slobodno tržište. Da, dotle je došlo u najnovijoj rundi globalne debate na temu sprovođenja „fer trgovinskih politika“ na nivou pojedinih država, odnosno, ukoliko pripadate suprotnom taboru, „očuvanja slobode protoka robe, ljudi i kapitala“. Ipak, iako se za povratak protekcionizma među omiljene teme za raspravu širom planete okrivljuje američki predsednik Donald Tramp, izveštaj Svetske trgovinske organizacije kaže da je od 2008. na globalnom nivou uvedeno čak 2557 protekcionističkih mera, koje se odnose samo na globalnu trgovinu robom. Protekcionizam se, dakle, godinama tiho praktikuje, uporedo sa pregovorima o sklapanju bilateralnih, regionalnih, pa i globalnih sporazuma o slobodnoj trgovini.\nŠvedska državna Agencija za trgovinu naručila je istraživanje predstavljeno krajem prošle godine, u kome se navodi da je upravo 2008. godina, kada je izbila velika svetska ekonomska kriza, bila ključna za dva važna događaja: na samitu G20 članice su „naglasile da će odbaciti primenu protekcionističkih mera, i obećale da u narednih godinu dana neće postavljati nove barijere investicijama, izvozu i uvozu ili u trgovini robom i uslugama“. Ipak, pomenuti broj od 2557 protekcionističkih mera obuhvata i članice G20. Članovi švedske komisije su izračunali i da čak 75% restriktivnih mera u domenu trgovine robom među najrazvijenijim državama, uvedenih od 2008. nije ukinuto do kraja 2015. godine, te zaključuju da se malo ko držao obećanja datog sedam godina ranije.\nDaleko jasniji uvid, međutim, u to kako na poslovni ambijent deluje strah (ili nada) da će protekcionizam zavladati tržištem daje skorašnji, propali pokušaj da kompanija „Kraft Heinz“ preuzme „Unilever“. Ponuda vredna 143 milijarde dolara povučena je pošto je „Unilever“ neuobičajeno oštro odbio bilo kakvu vrstu pregovora o preuzimanju. Razlog je, kako veruje kolumnista Njujork Tajmsa Stiven Davidof Solomon, u tome da se multinacionalna kompanija „Kraft Heinz“ i u Britaniji i u Holandiji (pošto je „Univeler“ domaći na oba tržišta) doživljava kao multinacionalni uljez koji će preuzeti voljeni brend, otpustiti radnike a fabrike prebaciti tamo gde je proizvodnja jeftinija. „Kraft Heinz“ je upravo to uradio kada je pre sedam godina preuzeo britanskog proizvođača čokolade „Cadbury“ – zadržao je brend, a fabriku zatvorio i radnike ostavio na ulici.\nKoliko košta zaštita\nNasuprot tome, gromoglasne poruke Trampove administracije o budućoj „fer i razumnoj“, odnosno protekcionističkoj ekonomskoj politici u SAD, zasnivaju se na tvrdnji da će „briga o američkim fabrikama i američkim radnicima“ sprečiti dalje iseljavanje proizvodnih pogona i radnih mesta u zemlje koje su konkurentnije zbog niske cene rada, dostupnosti sirovina, dobavljača ili nerazvijene regulative. „Kupujmo američko, zapošljavajmo Amerikance“, rekao je Tramp na inauguraciji, i ubrzo izdao naređenja o ponovnom otvaranju pregovora o članstvu u Sporazumu o slobodnoj trgovini između SAD, Meksika i Kanade (NAFTA), kao i o stopiranju pregovora o Sporazumu o trans-Pacifičkom partnerstvu (TPP), uz objašnjenje da druge zemlje „iskorišćavaju politiku otvorenog, slobodnog tržišta kakvu SAD sprovode“. U prilog takvoj politici ide i njegova odluka da za sektor trgovine u svojoj administraciji zaduži multimilijardera Vilbura Rosa, koji podržava uvođenje zaštitnih carina radi pomoći „razorenoj domaćoj industriji“.\nTrampova ideja je da kazni sve one koji isele proizvodne pogone i radna mesta iz SAD carinom od 35% na njihovu robu. Takvu pretnju je uputio i nemačkim proizvođačima automobila BMW, Dajmler i Folksvagen, poručivši im da neće graditi fabrike u Meksiku da bi snabdevali američko tržište, a onda još i da iskoriste preferencijalni tretman kakav propisuje NAFTA sporazum (odatle potreba da se ponovo pregovara o sporazumu). Kina je prošla još gore – Tramp obećava uvođenje carine od 45% na uvoz bilo kakve robe iz države koja je u isto vreme prvi po veličini spoljnotrgovinski partner SAD prema vrednosti uvoza.\nOdgovori iz Nemačke i Kine stigli su relativno brzo. Kompanija BMW je poručila da ulaže jednako u pogone u Meksiku i SAD, i da pri tom ionako izvozi 70% vozila koja sklopi u američkoj fabrici. Kineski eksperti su, s druge strane, iskoristili istraživanje američkog Instituta za međunarodnu ekonomiju „Pitersen“, kako bi Trampa podsetili na posledice „carinske zaštite“. Obamina administracija je 2009. pokušala da sačuva 1500 radnih mesta u američkim fabrikama za proizvodnju automobilskih i kamionskih guma, tako što je uvela carinu od 25% do 35% na uvoz kineskih guma. Kineski uvoz guma u SAD dramatično je pao, ali se zato povećao uvoz tajlandskih, indonežanskih i južnokorejskih guma. Stručnjaci „Pitersona“ su izračunali da je uvoz skupljih guma iz drugih zemalja američke potrošače koštao 1,1 milijardu dolara više, a da je u isto vreme „sačuvano“ 1200 radnih mesta u SAD, po ceni od 900.000 dolara po zaposlenom.\nDalje od mog dvorišta\n„Globalizacija je mač sa dve oštrice“, rekao je kineski predsednik Si Đinping na ovogodišnjem samitu u Davosu. On je tada podsetio da je i Kina bila u dilemi da li da se učlani u Svetsku trgovinsku organizaciju (WTO), ali da je prevladalo mišljenje da je integracija u globalnu ekonomiju istorijski trend, i da, ukoliko Kina želi da ostvari privredni rast, mora da ima hrabrosti da zapliva u okeanu globalnog tržišta. Ipak, najjača privreda sveta još nema status „tržišne ekonomije“ u WTO, niti će ga uskoro dobiti, ako se pitaju najglasniji protivnici odobravanja takvog statusa – SAD i EU.\nNi Indiju, veliku privredu u usponu, ne zaobilaze protekcionističke dileme. Nedavno je indijska kompanija „Ola“, pandan „Ubera“, zatražila da se obezbede jednaki uslovi poslovanja za sve i da se spreči „damping kapitala“ – u prevodu, da se spreči da „Uber“ svojim kapitalom iz inostranstva finansira sopstvene gubitke u Indiji i tako uništi lokalnu konkurenciju. Novinarka Forbsa Suparna Gosvani, upitala je predstavnika „Ole“ zašto nisu primenili tu logiku kada su svojim kapitalom ugušili konkurenciju samostalnih taksista, i dobila odgovor da je „tada situacija na tržištu bila drugačija, a da su danas taksisti zadovoljni saradnjom sa njihovom kompanijom“.\nKako se u praksi sprovode u delo vrednosti slobodnog tržišta, najbolje se vidi na svojevrsnoj top listi koju je napravila organizacija za analizu trgovinskih politika Global Trade Alert (GTA). Sastavili su spisak od deset zemalja koje najviše koriste protekcionističke mere. Na prvom mestu je Indija, na drugom SAD, slede Rusija, Argentina, Brazil i Kina, da bi na desetom mestu bila EU.\nglobalizam kina milica rilak protekcionizam tramp


Domaćinstva i industrija u BiH ne plaćaju najjeftiniju struju u Evropi – Glas Regije\nSve javne elektroenergetske kompanije u Bosni i Hercegovini hvale se sa prošlogodišnjim rezultatima, a Državna regulatorna komisija za električnu energiju potvrdila je da je proizvedena rekordna količina struje.\nRezultat od 18.873 gigavat časova proizvedene električne energije ili za čak 18 odsto više nego u godini ranije ostvaren je, prije svega, zbog izuzetno povoljnih hidroloških uslova. Istovremeno je ostvaren i rekordan rezultat u izvozu struje – gotovo 6.500 gigavata.\nTo je sve uticalo da sve tri javne kompanije ostvare pozitivne finansijske rezultate.\nIzvještaj Državne regulatorne komisije za električnu energiju oktrio je i da smo na šestom mjestu po visini cijene električne energije za donaćinstva. Pozivajući se na izvještaj Evrostata, DERK navodi da domaćinstva u Ukrajini, Kosovo, Grusiji, Srbiji i Makedoniji plaćaju jefitinu električnu energiju od nas.\nŠto se tiče industrije, sedam zemalja ima jeftiniju električnu energiju od BiH, a to su Gruzija, Turska, Danska, Ukrajina, Finska, Holandija i Makedonija.\n« Napravio 17 prekršaja odjednom: Kamiondžija iz BiH žestoko kažnjen u Austriji\nMiličević najozbiljniji kandidat za preuzimanje najveće opozicione stranke »\n22. Januara 2020., 6:08


Godinu dana korona virusa, izbori, protesti: Od prvog slučaja do prvih vakcina | A1-Net Novi Pazar\n„Ne ponovilo se, a još bitnije – da samo što pre prestane”, kaže Tamara.\nBranislav Tiodorović, epidemiolog i član Kriznog štaba Srbije za odbranu od korona virusa, kaže da je „početak bio težak, ali da su i mnogo jači sistemi u svetu su imali veliki sudar sa virusom”.\n„Srbija se ipak izborila i napravila pomak koji možemo pozitivno da ocenimo”, dodaje on za BBC na srpskom.\nBila je to „posledica opuštanja, ne samo političkih odluka”.\n„Imali smo udar koji nas je koštao dosta života, to je bila ozbiljna greška”, kaže on.\n„Za ekonomsku borbu i pomoć privredi dao bih jaku trojku”, kaže Ljubodrag Savić, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu.\n„Političko ponašanje vlasti tokom pandemije može da dobije najviše slabu dvojku”, misli profesor Fakulteta političkih nauka Dušan Spasojević.\n„Bilo je grešaka, pogotovo na početku koje mogu da se tumače kao stručne”, kaže Tiodorović.\n„Kada ne uspete privredi da nametnete da je bitnije zdravlje – samo zdrav čovek može da stvara i proizvodi”, zaključuje Tiodorović.\n„U početku smo bili prestravljeni i samo smo se trudili da se zatvorimo u kuću i što više pazimo”, kaže Tamara.\n„Da se nisu pojavljivali mutanti, virus bi ugušio sam sebe, ali on je pokazao neviđenu sposobnost da parazitira”, kaže Gligić koja se 1970-tih borila protiv epidemije variole vere u bivšoj Jugoslaviji.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar odgovorio je da te informacije nisu tačne, a Kon je kasnije objasnio da su podaci koje je izneo „njegova procena”.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar za BBC ipak najavljuje da će država po okončanju epidemije „uraditi kompletnu analizu” i proveriti svaki neželjeni ishod.\n„Obezbediti toliko vakcina, da je tako dobro organizovano, to sam retko doživeo u karijeri da su i obični ljudi rekli da je sve dobro funkcionisalo”, dodaje on.\n„Srbija ima tako veliki broj vakcinisanih zbog svojevrsnog koktela zdravstvenih i geopolitičkih okolnosti”, rekao je ranije za BBC na srpskom Milan Mišić, novinar koji je godinama radio u Americi i Indiji kao dopisnik lista Politika.\n„Bez obzira da li [vakcine] dolaze iz Kine, SAD ili EU – nas ne zanima sve dok su bezbedne i dobijemo ih što je pre moguće”, rekla je predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić za BBC.\n„Ako se virus lakše prenosi, onda treba da bude više vakcinisanih (za ostvarivanje kolektivnog imuniteta)”, ukazao je za RTS Marjan Ivanuša, direktor SZO u Srbiji.\n“Znamo da su mere koje sprečavaju prenos virusa: fizička distanca, nošenje maske, higijena ruku i higijena kašlja i naravno, ako je neko bolestan treba da bude u striktnoj izolaciji i njegovi kontakti treba da budu u karantinu.\n„Dakle naše ponašanje je od velikog značaja za to kakav će biti trend i kakve će biti brojke”, rekao je Ivanuša.\nI Tiodorović kaže da je Srbija „na klackalici”.\n„Do juna bismo mogli da postignemo kolektivni imunitet i da razmišljamo o popuštanju mera i usklađivanju sa Evropskom unijom, jer je Evropa i medicinski naše opredeljenje”, misli on.\n„Ipak, za to nam je presudna disciplina, zajedno sa imunizacijom”.\n„Tokom leta je opalo sprovođenje mera i posledice su bile užasne”, kaže Tiodorović.\n„A tek Kopaonik i Zlatibor i puštanje tog silnog naroda na jedno mesto tamo”, dodaje, aludirajući na gužve na srpskim skijalištima ove zime.\n„Vlast je iskoristila epidemiju da pojača sve autokratske mogućnosti koji već nisu bili iskorišćeni”, ocenjuje politikolog Dušan Spasojević.\n„Urušen je demokratski potencijal pandemije, imali smo grubo zatvaranje i nedozvoljeno proglašavanje vanrednog stanja bez dozvole Narodne skupštine i uredbu Vlade kojom se ograničava okupljanje, što nije u duhu ustava, zatim hapšenje novinarke Ane Lalić“, privedene zbog izveštavanja o nedostatku zaštitne opreme u Kliničkom centru Vojvodine.\nSpasojević kaže da je „propuštena šansa da se napravi politički zajednički imenitelj cele države”.\n„Za razliku od poplava 2014, kada je civilno društvo pomoglo tamo gde država nema kapaciteta, i korona je bila velika šansa da se pomogne starijima, obolelima, onima koji čekaju u redovima”, zaključuje.\n„Sa distance od godinu dana nam je jasno da je politička prevaga bila glavna – održavanje izbora”, smatra Spasojević.\n„To je bio izliv besa ljudi jer su videli da je naprednjacima prioritet tokom izbora bila vlast i njihovi interesi, a ne bezbednost naroda”, kaže Spasojević.\n„Sa izborima se sve promenilo”, dodaje Spasojević.\nProtesti u Beogradu: „Nije ovo zbog novih mera – to je kap koja je prelila čašu, ali ne može da se živi ovako”\n„Samo su odlučili da im se ne isplati da rade više u Srbiji i odjednom se spakovali i otišli”, kaže Tamara.\n„Iako je plata skoro duplo manja, svi mu govore da je srećnik što je uopšte nešto našao u vreme korone”.\n„Ako bismo ocenjivali sve pakete mera pomoći države ja moram da priznam da nije tako loše”, kaže profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu Ljubodrag Savić.\n„Neki nisu bili zadovoljni, smatrali su da može i više”.\n„Toliko nas je koštala pandemija, sigurno do sada četvrtina BDP-a”, kaže Savić.\n„Postojeća garantna šema koju je realizovala naša država spasila je stotine hiljada radnih mesta, 23.000 preduzeća je iskoristilo tu šemu u kojoj država garantuje za kredite poslovnih banaka, zbog čega je i odobreno toliko kredita za privredu”, naveo je Mali.\nŠto se 100 evra pomoći tiče, Savić misli da je „država tu ušla na klizav teren deleći svima novac”.\n„Nekima ne treba ništa, a nekome znači baš puno”, kaže on.\n„Ali kako nemamo socijalne karte, Vlada nije htela da pravi procenu kome treba, a kome novac”.\n„Treba da znamo da ne daje Vučić novac nego građani dobijaju od svih nas, a to je veliki trošak”, kaže on.\n„Efekat tog novca bi onda bio mnogo veći, jer da su ga dobili samo oni kojima je stvarno potreban, onda se on ne bi nepotrebno bacao na bogate firme koje nisu u problemu”, misli on.\n„Pomoć privredi je manja nego u drugim zemljama, poput Evropske unije, ali oni imaju zajednički fond. Nemačka je mnogo više pomogla privredu, ali to je valjda prirodno”.\n„Država jeste usvojila paket pomoći privredi, ali ništa od toga ne pomaže direktno radnicima koji rade u toj privredi”, rekao je za BBC na srpskom Mario Reljanović sa Instituta za privredno pravo.\n„Taj novac neće vraćati oni koji su ga uzeli, već neke buduće generacije”, kaže on.\nSavić kaže da Srbija nema „zlatan ćup, niti ušteđevinu”, te mora da se zaduži.\n„A to će neko drugi morati da vrati”, zaključio je Savić.\nSledeći članakKorona virus: U Srbiji preminulo još 17 ljudi – tokom vikenda strože mere, Italija prva zemlja koja je blokirala izvoz vakcina van granica EU\nPrethodni članakKorona virus i posledice: Zašto je ljudski dodir tako teško zameniti


Veliki hakerski napad kompromitovao 773 miliona email-ova i 21 milion lozinki\nPočetnaVestiSoftware/WebVestiVeliki hakerski napad kompromitovao 773 miliona email-ova i 21 milion lozinki\n18.01.2019 20:31 | 3 Software/Web\nSajt "Have I Been Pwned" je popularni onlajn servis na kojem je moguće proveriti da li su vaši korisnički podaci kompromitovani u nekom hakerskom napadu. Troy Hunt, koji upravlja ovim servisom, objavio je vest o velikom probijanju sigurnosti u kojem je kompromitovano preko 773 miliona email-ova i 21 milion lozinki.\nHunt ističe da su se ove ukradene informacije pojavile prošle nedelje na servisu za deljenje fajlova - Mega. Podaci su se nalazili u okviru foldera od 87GB, pod nazivom Collection 1, sa preko 12000 fajlova. On je uspeo da obradi ove podatke kako bi nam dao ideju o tome kolikog je raspona ovo kompromitovanje podataka.\nPogledajte još: Kada se pojavio prvi kompjuterski virus?\nOno što najviše zabrinjava kod pomenutih 21 milion lozinki, jeste da su one dehashovane, tako da svako može da ih koristi za nasilne napade i upoređuje lozinke sa njihovim odgovarajućim email adresama. Ova lista predstavlja kolekciju manjih od ranijih probijanja sigurnosti.\nZa sada ne deluje kao da podaci stižu iz jednog servisa, a neko je praktično kreirao listu više procurelih podataka, koja će pomoći hakerima da iskoriste podatke na više sajtova (s obzirom na to da veliki broj ljudi ima običaj da koristi iste lozinke za veliki broj sajtova).\nSvi podaci, koji su procureli u pomenutom velikom proboju, uneti su u Have I Been Pwned bazu a korisnici ovde mogu proveriti scoje podatke i to da li su oni kompromitovani.\nDusan Neregistrovan korisnik\nI sta mi da radimo sada kada sazanmo da su nam informacije kompromitovane, da menjamo sifre svuda. Pa ja jos jedan zivot da imam necu moci svuda da izmenjam.\nHashovanje je jednosmerna funkcija, nije moguce dehesovati ili sta ste vec napisali... Ako su dosli do lozinki one ili nisu cuvane u hashovanom obliku ili su nekom brut force metodom + pogadjanjem hashing algoritma uspeli da dodju hashovane lozinke. Znaci, pojam dehesovati ne postoji i nije tacan jer su hash funkcije jednosmerne.\nPojavile se evropske cene za Moto G7 liniju\nXiaomi u Parizu otvorio svoj najveći evropski Mi Store\nChrome ranjivost koristi lažni adress bar za phishing napade 29.04.2019 17:20 0\nAcronis developerima omogućio rani pristup Acronis Cyber Platformi 25.04.2019 19:18 0\nIstraživači otkrili 36 sigurnosnih propusta u LTE standardu 28.03.2019 15:02 0


Sančes: Možemo pronaći rešenje za katalonsku političku krizu u okviru Ustava\nIzvor: Vostok.rs, 24.Dec.2018, 11:17 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nSamo rešenje koje podržava velika većina Katalonaca i koje je u skladu sa španskim ustavom može da reši krizu oko toga da li Katalonija treba da se odvoji od Španije ili ostane njen deo, izjavio je danas španski premijer Pedro Sančes.\nOn je za list „Vangardija“ iz Barselone rekao da je potreban široki konsenzus koji, međutim, sada ne postoji u Kataloniji. „Uvek smo tvrdili da možemo da pronađemo rešenje za katalonsku političku krizu u okviru Ustava. Ali problem nije nezavisnost, već harmonična koegzistencija“, rekao je Sančes. Španski premijer je u četvrtak boravio u Barseloni, gde se sastao s predsednikom katalonske vlade Kvimom Torom. U zajedničkom saopštenju rečeno je tada da oni ostaju privrženi dijalogu koji bi vodio do „političkog predloga koji će imati podršku velikog dela katalonskog društva“. Sančes je u intervjuu priznao da će trebati godine da se dođe do predloga koji bi podržale obe strane. Tanjug\nVesti-online.com: "Rešićemo katalonsku krizu na samo jedan način"\nBlic: Španski premijer: Konsenzus jedini put za rešenje katalonske krize


OPREZ: Počinje pojačana kontrola vozila na putevima u 31 državi - Pluton Logistics\nOPREZ: Počinje pojačana kontrola vozila na putevima u 31 državi\n21/08/2016 22/04/2017 marko alkotest, kontrola brzine, ministarstvo unutrašnjih poslova, MUP, presretač, radar, saobraćajna policija\nU ponedeljak, 22. avgusta, počinje akcija pojačane kontrole brzine kretanja na svim evropskim putevima. Akcija će se do kraja meseca sprovestu u ukupno 31 državi – 28 država članica Evropske unije, kao i u Švajcarskoj, Norveškj i Srbiji, koje sarađuju u okviru međunarodne organizacije TISPOL (mreža saobraćajnih policija Evrope), navodi se u saopštenju MUP.\nU okviru ove akcije i pripadnici saobraćajne policije sprovešće pojačanu kontrolu učesnika u saobraćaju na putevima Srbije. Saobraćajna policija će koristiti uređaje za merenje brzine kretanja – ručne radare, radare u sistemima video nadzora, kao i uređaje za merenje brzine u vozilima bez obeležja policije, takozvanim „presretačima“.\n– Pored toga što će svaki kontrolisani vozač biti alkotestiran, saobraćajna policija će prilikom zaustavljanja motornog vozila koje prekorači dozvoljenu brzinu kretanja, kontrolisati i upotrebu sigurnosnih pojaseva na način koji je predvideo proizvođač vozila. Prema svim učiniocima prekršaja biće preduzete zakonom propisane mere – poručuju u MUP.\n← Gubitak kompanije „Maersk Line“ 151 mil USD\n„Gebruder Weiss“ postao logistički i transportni partner „Tehnomanije“ →


Ruske službe "zakuhale" nemire u Beogradu\nDošla sam ovdje da protestujem zbog pravde, ispričala je mlada Ruskinja\nTEORIJA ZAVJERE Ruske službe "zakuhale" nemire u Beogradu\nSa sinoćnjih demonstracija u Beogradu\nNa nasilnim demonstracijama sinoć u centru Beograda našla se i jedna mlađa Ruskinja koja se požalila da je dobila udarac u glavu, prenosi „Kurir“. Ona je srbijanskim medijima rekla da je na proteste "došla zbog pravde".\nPostavlja se pitanje odakle ruska državljanka na navodno spontanom protestu, a njeno prisustvo je naročito upadljivo s obzirom na razlog koji je navela, piše „Kurir“.\n- Ja sam iz Rusije, znam šta je diktatura. Došla sam ovdje da protestujem zbog pravde. Isto se dešava što se dešavalo u Rusiji. To je diktatura – ispričala je mlada Ruskinja, a na pitanje koju diktaturu je iskusila, ona je istakla da se svi sećaju Borisa Jeljcina i devedesetih godina.\nRuska državljanka na demonstracijama\nRusiju u kontekstu beogradskih protesta pominje i Jelena Milić, direktorka Centra za evroatlantske studije.\nOna smatra da su „glavne vođe nasilnih demonstracija koje je javnost imala priliku da vidi izrazito proruski nastrojeni akteri javnog života koji ne biraju sredstva da delegitimišu pokušaje Srbije da pod okriljem političkog Zapada postignu kompromis o novom statusu Kosova“, navodi „Kurir“.\nVučić odustaje od policijskog sata, za haos u Beogradu krivi i strane službe\n08.07.2020 u 15:01\n08.07.2020 u 17:44\nSrbija: Demonstrantima je dosta toga da šute i trpe dok ih kolektivno prave ludima\n08.07.2020 u 16:28\nBeograd Demonstracije Rusija


POSLEDNJE PRIBEŽISTE ZDRAVOG RAZUMA - Danilo Kiš | Knjižare Vulkan\nPOSLEDNJE PRIBEŽISTE ZDRAVOG RAZUMA\nŠifra artikla: 248912\nAutor : Danilo Kiš\nIzabrani eseji Danila Kiša obuhvataju vremenski raspon od njegovih ranih tekstova do tekstova iz njegove književne zaostavštine.\nPoslednje pribežište zdravog razuma donosi reprezentativan izbor tekstova iz Kišovih knjiga od Po-etike i Homo Poeticus-a do knjiga Život, literatura, Skladište i Varia.\nPredstavljajući vrhove Kišovog eseja, knjiga Poslednje pribežište zdravog razuma pokazuje nesvakidašnju snagu Kišove esejistike u kojoj ovaj pisac postavlja osnovna pitanja književnosti svog vremena: od smisla i uloge književnosti, preko pitanja njene verodostojnosti, do pitanja oblikovanja temeljnih pitanja konkretnog ljudskog vremena u književnom tekstu.\nKnjiga u kojoj Kiš odgovara na pitanje: „Zašto pišem?“ i u kojoj Kiš kaže koja su dva ključna pitanja na kojima polažu ispit svi pisci XX veka.\nCena na sajtu: 910,80 RSD\nUšteda: 101,20 RSD\nAutor Danilo Kiš\nESEJISTIKA I PUBLICISTIKA 364833\nZa Stojana Bogdanovića čitanje nije samo stvar uživanja i zadovoljstva već i podsticaj...


Kurs i obuka za ÖSD - austrijska jezička diploma\nKurs i obuka za ÖSD - austrijska jezička diploma - Audio verzija\nSvi kandidati koji žele da steknu sertifikat o poznavanju nemačkog jezika, stim da im on nije maternji jezik mogu polagati ÖSD (Österreichisches Sprachdiplom) ispit, kojim stiču Austrijsku jezičku diplomu. Ovaj ispit je počeo da se koristi 1994. godine, a na inicijativu dve vrlo važne državne institucije u ovoj zemlji i to Ministarstva spoljnih poslova Austrije i Ministarstva za obrazovanje, nauku i kulturu Austrije. Od tada do danas ovaj test godišnje polažu milioni ljudi širom sveta koji žele da steknu međunarodno priznat sertifikat o poznavanju nemačkog jezika u opštem ili poslovnom domenu.\nU osnovi, princip polaganja ovih ispita je okrenut ka opštem poznavanju nemačkog govornog jezika, uz poznavanje njegovih varijacija koje se koriste na području Nemačke, Austrije i Švajcarske, koje spadaju u nemačko govorno područje. Svi kandidati koji uspešno polože neki od ÖSD ispita pokazuju nivo znanja najpre u čitanju i pisanju jezika, ali i u razumevanju odslušanog, kao i u konverzaciji sa svim osobama, a prvenstveno sa onima kojima je nemački jezik maternji.\nMeđunarodno priznat ÖSD sertifikat o poznavanju nemačkog jezika se može koristiti kao validan dokument za dobijanje boravišne dozvole za članove porodice na teritoriji Nemačke i Austrije, kada je u pitanju takozvano spajanje porodica, ali i za dobijanje nemačkog, odnosno austrijskog državljanstva. Takođe, ovaj sertifikat koristi i studentima koji žele da nastave školovanje na nekom od austrijskih, nemačkih ili švajcarskih univerziteta, te za zaposlenje na teritoriji zemalja koje spadaju u nemačko govorno područje.\nKoji sve ÖSD ispiti postoje\nUkupno je 9 ÖSD ispita, a svi oni su usklađeni sa nivoima po CERF - u (The Common European Framework of Reference for Languages), odnosno Zajedničkom evropskom referentnom okviru za jezike, što podrazumeva nivoe od A 1 do C 2. Pored ovih 6 ispita, postoje i A 1 i A 2 nivo za decu i B 1 ispit koji je namenjen tinejdžerima.\nU osnovi, 6 osnovnih ÖSD ispita je podeljeno na sledeće nivoe : Standardni ( od nivoa A 1 do nivoa B 2), Srednji (C 1) i Poslovni nivo (C 2).\n1. Nivo A 1 (Grundstufe Deutsch 1 GD 1)\nPočetni nivo poznavanja jezika podrazumeva da kandidati poseduju samo osnovna znanja nemačkog jezika u opštem smislu.\n2. Nivo A 2 (Grundstufe Deutsch 2 GD 2)\nUz osnovni nivo poznavanja jezika u opštem smislu, ovaj nivo podrazumeva i niži nivo poznavanja poslovnog nemačkog jezika, dok je pisanje na naprednijem nivou.\n3. Nivo B 1 (Zertifikat Deutsch ZD)\nDa bi kandidat mogao da polaže ispit za ovaj nivo, neophodno je da već poseduje adekvatna znanja nemačkog jezika, te da zna da piše i čita ovaj jezik bez ikakvih poteškoća, kao i da vodi konverzaciju na njemu. Uspešno savladanim B 1 nivoom kandidat pokazuje i osnovno snalaženje u poslovnoj komunikaciji na nemačkom jeziku.\n4. Nivo B 2 (Mittelstufe Deutsch MD)\nNapredniji nivo poznavanja jezika zamišljen kao nadogradnja prethodnog, što podrazumeva da kandidat poseduje naprednija znanja o korišćenju jezika u poslovnom okruženju.\n5. Nivo C 1 (Oberstufe Deutsch OD)\nSrednji nivo poznavanja jezika koji podrazumeva da kandidat uz osnovna znanja nemačkog jezika, dobro poznaje poslovnu terminologiju i da zna da dobro komunicira u poslovnom okruženju.\n6. Nivo C 2 (Wirtschaftssprache Deutsch WD)\nÖSD ispit za ovaj nivo podrazumeva da kandidati poseduju visoka znanja poslovnog nemačkog jezika, te da se njime mogu služiti u svim prilikama i u svim segmentima : pisanje, čitanje, slušanje i komunikacija.\nŠta još treba da znate o ÖSD ispitima\nIako nije obavezno, preporučuje se da zainteresovani kandidati pohađaju pripremnu obuku, a u skladu sa nivoom znanja nemačkog jezika koje poseduju, odnosno u zavisnosti od toga za koji nivo žele da polažu.\nIspiti se održavaju u određeno vreme svake godine, pa je u većini slučajeva neophodno prijaviti se barem 4 nedelje pre zakazanog termina.\nRezultati ispita su dostupni kandidatima najkasnije nakon 6 radnih dana po polaganju, dok su za nivoe B 1, B 2, C 1 i C 2 rezultati dostupni najkasnije 12 dana nakon polaganja. Svi kandidati po uspešno završenom ÖSD ispitu dobijaju međunarodno priznat sertifikat koji se štampa u Beču, a kandidatima biva dostavljen najkasnije 45 dana po polaganju.\nUkoliko kandidat ne položi ispit, može ga polagati već u sledećem zakazanom terminu.\nSpisak gradova za kurs i obuku za ÖSD - austrijska jezička diploma


Naučna studija sa Exita pokazala – uz ograničenja ulaska, festivali nisu mesta masovnog širenja virusa! - MediaSfera\nIstraživanje s Exita dokazuje da se i tokom pandemije može naći način i model po kojem se i najmasovniji događaji mogu odvijati potpuno bezbedno. Ovo istraživanje je naš doprinos borbi celokupne muzičke industrije za daleko bolji tretman u evropskim i svetskim državama nego što je to do sada bio slučaj. Dokazali smo da smo bili skrajnuti nepravedno, i da više ne postoje nikakvi argumenti i opravdanja koja mogu da dozvole okupljanja na sportskim događajima, u kafićima ili tržnim centrima, a ne i na koncertima i festivalima. Pozivam našu celokupnu industriju da, kao što smo se mi izborili u Srbiji, udružimo snage i izborimo se za fer tretman naše scene na svetskom nivou”, izjavio je osnivač i direktor EXIT festivala Dušan Kovačević.\nTagoviExit Festival Kovid-19 studija


Hamović dobio koncesiju za još jednu elektranu u RS - Na području Bileće gradiće se solarna elektrana - Moja Hercegovina\nPočetna / Hamović dobio koncesiju za još jednu elektranu u RS – Na području Bileće gradiće se solarna elektrana\nbileća • Hercegovina\nHamović dobio koncesiju za još jednu elektranu u RS – Na području Bileće gradiće se solarna elektrana\n13. Maja 2020. 15:24\nVlada je nedavno donijela Rješenje kojim firmi “EFT International Investments Holding Limited”, sa sjedištem u Londonu, dodjeljuje koncesiju za izgradnju i korišćenje solarne elektrane sa fotonaponskim ćelijama, instalisane snage 60 MW i procijenjene godišnje proizvodnje 84 GWh, na području opštine Bileća.\nVlasnik pomenute firme je Vuk Hamović, koji na resursima Srpske u Stanarima kod Doboja već crpi električnu energiju.\n„Koncesija se dodjeljuje na period od 50 godina. Koncesionar je dužan uplatiti u korist budžeta Republike Srpske jednokratnu koncesionu naknadu za ustupljeno pravo u iznosu od 700.000 KM. Visina koncesione naknade za pravo korišćenja predmeta koncesije iznosi 0,0055 KM po proizvedenom kilovat satu električne energije“, navedeno je u Rješenju koje će stupiti na snagu sutra.\nMinistarstvo energetike i rudarstva ovlašćeno je da sa koncesionarom zaključi ugovor o koncesiji.\nPodsjećamo, CAPITAL je objavio u martu da je Hamoviću namještena koncesija za solarnu elektranu u Bileći jer je Ministarstvo energetike i rudarstva raspisalo Javni poziv za dodjelu koncesije, a u definisanim uslovima prednost je data upravo kompaniji “EFT International Investments Holdings Limited”.\nVuk Hamović u Republici Srpskoj ima dva preduzeća koja svake godine obrću stotine miliona maraka kroz proizvodnju i izvoz struje.\nJedno je “Rudnik i termoelektrana Stanari” kod Doboja koje je u 2018. godini imalo prihode od 196 miliona maraka.\nDrugi poslovni subjekat je “EFT Bileća” koja je od međunarodne trgovine strujom u 2018. godini sa samo tri zaposlena prihodovala 91,2 miliona KM.\nVlast u Srpskoj je više puta do sada izlazila Hamoviću u susret donoseći odluke koje su išle direktno u njegovu korist.\nTako se Petar Đokić 2016. godine u ime RS izmjenama pravilnika odrekao minimalno 100 miliona KM koncesionih naknada, koje su joj trebale pripasti samo od kompanije EFT, a što je otkrio portal CAPITAL.\nZbog takvog djelovanja Đokića istražuje MUP Republike Srpske koji je 2017. godine izuzeo određenu dokumentaciju iz Komisije za koncesije RS.\nOznakeizgradnja elektrane koncesija Vuk Hamović


Kalanovićeva: Postignuta saglasnost za izgradnju mosta | Glas javnosti\nPočetna > Beograd > Kalanovićeva: Postignuta saglasnost za izgradnju mosta\nBEOGRAD - Ministarka za Nacionalni investicioni plan (NIP) Verica Kalanović izjavila je juče, posle sastanka u Beogradu sa visokom delegacijom Narodne Republike Kine, da je postignuta saglasnost za izgradnju mosta od Zemuna do Borče i da će taj projekat biti realizovan u skladu sa predviđenim rokovima.\n- Idejni projekat koji je dostavila kineska strana mora da bude dopunjen sa predmerom i predračunom i danas smo dobili uveravanja da će 15. novembar biti rok kada će dosta precizan predmer i predračun biti dostavljen Državnoj revizionoj komisiji- rekla je Kalanovićeva.\nOna je kazala da je sastanak sa visokom delegacijom Kine, koju je predvodio zamenik ministra za saobraćaj i transport Kine Feng Ženglin i predstavnicima kompanije "Čajna roud end bridž korporejšn", protekao u srdačnoj i konstruktivnoj atmosferi.\n- Razgovarali smo o onome o čemu je srpska javnost prethodnih dana slušala - polemikama različitih analitičara koji su postavili pitanje da li će na proleće realizacija projekta konačno da krene - navela je ministarka.\nOna je rekla da će na osnovu predmera i predračuna, kojima će biti dopunjen idejni projekat biti utvrđena dinamika plaćanja u skladu sa dogovorom da prvo plaćanje bude avansno, kao što je uobičajeno i da avans nikako ne pređe 15 odsto.\n- Mi danas nismo razgovarali o visini avansa, ali to je stav Srbije sa kojom je kineska strana upoznata - naglasila je Kalanovićeva dodajući da će ostala plaćanja biti u skladu sa onim što je urađeno na terenu.\nMost preko Dunava, koji će spojiti obale Zemuna i Borče, biće dugačak 1.507 metara, a planirana je i izgradnja još osam manjih mostova i pristupne saobraćajnice u dužini od 21,5 kilometara autoputa.\nRadovi na izgradnji, kako je ranije najavljeno, trebalo bi da počnu sredinom aprila 2011, a rok za izgradnju mosta je tri godine.


Omogućiti korisnicima računarskog sistema rad sa bilo koje lokacije, bilo je uvek korisno i zgodno. Ali protekli period je pokazao da mogućnost rada od kuće deli kompanije odnosno njihove IT sektore na zastarele ili savremene.\nMnogo je rešenja koja omogućavaju rad sa udaljene lokacije, ali da bi moglo da se kaže da je takvo rešenje i profesionalno, udaljeni rad mora biti komforan i bezbedan. Upravo to su glavne karakteristike tehnologije virtuelizacije aplikacija i desktopa koje se zapravo kriju iza koncepta FlexWork.\nOd 2005. godine pa do danas, projekti virtuelizacije aplikacija i desktopa su bili među našim najdražim. Kroz njih se realizuju najvažniji ciljevi kojima svaki IT treba da teži: jednostavnije uvođenje i održavanje aplikacija i sistema, centralizacija podataka, bolje iskorišćenje opreme, odlično korisničko iskustvo. Korisnički sistemi koje smo na ovaj način unapredili pripadaju raznim industrijama i raznih su veličina, od banaka i korporacija do malih proizvodnih preduzeća i škola.\nZavisno od potreba, ove projekte realizujemo pomoću rešenja kompanija Parallels, Citrix, Awingu ili vCloudPoint.


Zimski raspust iz dva dela - Grad Prokuplje\nUčenici osnovnih i srednjih škola sutra se vraćaju u školske klupe nakon prvog dela zimskog raspusta, koji je obuhvatio novogodišnje i božićne praznike.\nŠkolskim kalendarom Ministarstva prosvete je planirano da đaci imaju zimski raspust iz dva dela. Prvi deo–desetodnevni predah imali su za novogodišnje i božićne praznike, a drugi će imati nakon završetka prvog polugodišta 31. januara.\nU prokupačkim osnovnim i srednjim školama, prema rečima člana Gradskog veća za prosvetu i omladinu, Maje Ranđelović, sve je spremno za nastavu posle raspusta.\nDo kraja prvog polugodišta, školarce očekuje još jedan praznik, a to je njihova školska slava Sveti Sava 27. januara. Tog dana sve škole imaju radni, ali nenastavni dan, a običaj je i da se slavi, pa se povodom Savindana u školama organizuju i svečane akademije i priredbe.


MAPA INTELIGENCIJE : U regionu ispred Srba samo Slovenci! – Uvek Lud Nikad Zbunjen\nČeški matematičar i lingvista Jakob Marian objavio je na svom sajtu kartu Evrope napravljenu na osnovu prosečnog koeficijenta inteligencije građana pojedinih država.\nMapa je nastala prema statističkim podacima iz 2007. godine, objavljenim u radu nemačkog psihologa Hejnera Ridermana, koji je koristio podatke o testovima inteligencije u državama Evrope.\nUz grafički prikaz Jakub Marian navodi da na koeficijent inteligencije u velikoj meri utiče kvalitet obrazovnog sistema, odnosno niži koeficijent prvenstveno ukazuje na slabiju pristupačnost kvalitetnog obrazovanja, a ne na urođenost manje inteligencije.\nPrema ovoj mapi u našem regionu najveći prosečni koeficijent inteligencije imaju Slovenci a odmah iza njih je Srbija. Najlošiiji rezultat u regionu, ali i celoj Evropi ima Albanija sa prosečnim kofeicijentom 83.\nKada su u pitanju ostali narodi bivše Jugoslavije, nisko su pozicionirani i Bosna i Hercegovina (84) i Makedonija (88). U Hrvatskoj je prosečni koeficijent 90, u Srbiji 91, a u Sloveniji 99.\nNajviši prosečni koeficijent izmeren je u Finskoj (103).\nOn je istakao da je na mapi Kosovo deo Srbije, a Krim Ukrajine “zbog svrhe ispitivanja”, a da nažalost, podaci za Crnu Goru nisu dostupni.\n15 znakova koji otkrivaju da ste već jednom živeli...\nŠampioni ljubavi: Slavka i Miodrag slave 70 godina...\nSTARO VEROVANJE Uradite ovo i uvek ćete imati nova...\nIndonežanin proslavio 146. rođendan


Glasači u Nju Hempširu biraju predsedničkog kandidata Demokratske stranke - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Glasači u Nju Hempširu biraju predsedničkog kandidata Demokratske stranke\nBirači u Nju Hempširu, saveznoj državi na severoistoku SAD, glasaju danas na stranačkim izborima za predsedničkog kandidata Demokratske stranke.\n0Piše: Beta 11. februara 2020. 19.35 Izmenjeno: 19.36\nAn election worker holds a roll of "I Voted" stickers during the New Hampshire primary at Parker-Varney Elementary School, Tuesday, Feb. 11, 2020, in Manchester, N.H. (AP Photo/Andrew Harnik)\nRezultati se očekuju večeras po lokalnom vremenu.\nIzbori u Nju Hempširu su posebno značajni nakon tesnog ishoda kokusa u Ajovi, koji će biti zapamćeni po sporom objavljivanju konačnih rezultata zbog problema sa aplikacijom koja se koristi za prikupljanje glasova, piše Glas Amerike.\nPrema predizbornim anketama, prednost u Nju Hempširu ima senator Berni Sanders.\nPobednik izbora u Nju Hempširu, iako je reč o maloj državi, mogao bi da ima prednost na narednim unutarstranačkim izborima u Nevadi i Južnoj Karolini, koji se održavaju poslednje dve subote u februaru, nakon čega se glasa u 14 država 3. marta.\nPredsednik Donald Tramp je u Nju Hempširu sinoć po lokalnom vremenu održao miting na kojem je kritikovao demokratske kandidate koje je optužio da se bore „jedni protiv drugih“ i da „ne znaju šta rade“.\nDemokrate se nadaju da će izabrati kandidata koji bi imao najveće šanse da porazi Trampa na izborima u novembru. Prema anketama, svi pretendenti na demokratsku predsedničku nominaciju vode u odnosu na Trampa, ali se ta prednost smanjila poslednjih meseci, piše Glas Amerike.\nAmerički izbori, demokrate, Izbori\nKoliko košta demokratski socijalizam Bernija Sandersa


Rusija: Moldavija mora da se oslobodi kriminalnog režima - Sputnjik Srbija\n07:23 09.06.2019 (osveženo 10:39 09.06.2019) Preuzmite kraći link\nKako je naglasio Kozak, usvajanje deklaracije parlamenta o „Okupiranoj državi“ još jedna je potvrda stava Moskve da treba poboljšati političku situaciju u Moldaviji.\n„Postaju sve jasniji zahtevi ljudi koji su često suprotni sa političkim ubeđenjima, da je potrebna deokupacija Moldavije od kriminalnog režima“, rekao je potpredsednik vlade Rusije novinarima.\nPrema njegovim rečima, „akcije vladajuće, takozvane Demokratske partije Moldavije da predstavi politički proces poslednje nedelje kao želju Rusije da zaključi poseban sporazum sa Demokratskom partijom, predstavljaju pokušaj da se predstave želje za stvarnost“.\n„Lider Demokratske partije Vladimir Plahotnjuk zaista je predlagao da se zaključi tajni sporazum Socijalističke partije sa Demokratskom partijom, uz obavezu poslednje da potpuno promeni spoljnopolitički kurs Moldavije sa zapada na istok. Kako nam je poznato, ti predlozi su bili kategorično odbijeni“, naglasio je Kozak.\nKako je naveo potpredsednik vlade, istorijska praksa pokazuje da svaki tajni sporazum neizbežno vodi ka katastrofi.\nIstog dana su proruska Socijalistička partija Moldavije Igora Dodona i proevropski blok AKUM formirali parlamentarnu koaliciju. Predstavnici Rusije, SAD i EU podržali su formiranje koalicije. Dodon je predložio za premijera jednu od predsednika bloka AKUM Maju Sandu, što je jednoglasno bilo prihvaćeno. Ipak, Ustavni sud je objavio ovu odluku nezakonitom, pošto je trebalo da poslanici formiraju vladu do ponoći 7. juna. Parlament je ovo nazvao pokušajem do sada vladajuće Demokratske partije da preko sudija uzurpira vlast. Bila je usvojena i deklaracija o „Uzurpaciji države“.


Zajednički odgovor na krizu – Nadlanu.com\nZajednički odgovor na krizu\nObjavljeno 23. sep 2011. / 10:27:26\nDvadeset ekonomski najjačih zemalja sveta obećalo je u noći između četvrtka i petka u Vašingtonu "jak i koordiniran" odgovor na krizu i nastavak podrške privrednom rastu, izmedju ostalog i podrškom svojih centralnih banaka, navodi se u saopštenju posle radne večere.\nMinistri finansija i funkcioneri centralnih banaka najbogatijih zemalja i zemalja u brzom razvoju – G20 obavezali su se da će imati “jak i koordinisan međunarodni odgovor” u prevazilaženju nove krize svetske privrede.\nObećali su da će banke obezbediti dovoljno kapitala, dok poslednjih dana opada vrednost akcija evropskih banaka zbog strahovanja od krize u zoni evra. Centralne banke obećale su da će nastaviti da podržavaju privredni oporavak.\nVAŠINGTON, 22. septembra 2011. (Beta-AFP)\nNajku skočio profit\nFilharmonijo dođi u Niš b’e! (VIDEO)\nGrčka ipak ne izlazi iz evrozone\nRadulović: Od početka krize izgubljeno 600 hiljada radnih mesta\nKriza, kriza: Meso je u Srbiji postalo luksuz


Vikend za nama u srpskoj zajednici Sidneja obeležili su fudbalski događaji. Posle subotnjeg druženja veterana i bivših trenera i funkcionera Avale, u nedelju popodne je u Bonirigu odigran Prvi...\nVeče sećanja na Avalu\nProtekli vikend u Sidneju obeležio je veliki svečani skup u domu Srpske narodne odbrane u Kenli Vejlu, gde su se okupile legende srpskog fudbala u Australiji i nekadašnjeg kluba Avala koji od...\nGradonačelnica Sidneja Klaver Mur obećala je da će doček Nove 2019. godine, biti "najspektakularniji ikad". Objavljujući početak priprema za proslavu, ona je najavila da će željno...\nZbog nevremena poplavljene ulice Sidneja (VIDEO)\nZlatni opanak za Teodoru\nOvog vikenda se u Srpskom kulturnom klubu "Sveti Sava" u sidnejskom Hokston parku, s početkom u 12 sati, održava manifestacija pod nazivom "Koloton". Ovaj folklorni festival, usko vezan za srpsku...\nAranđelovdan i u Lazarici\nU sredu, 21. novembra, Srpska pravoslavna crkva i njeni vernici u Srbiji i svetu, svečano su obeležili Sabor svetog arhangela Mihaila. Slava u narodu poznata kao Aranđelovdan, po broju vernika...\nDo pre mesec dana usamljene, bolesne i siromašne starice Stana Minić iz zabitog Dragočeva na Rogozni, Miljojka Aksentijević iz Žunjevića na ovoj planini i Kata Bašić iz Svilanova na Goliji...


Dodik: Srpska će preduzeti sve neophodne mjere u vezi sa migrantima\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik poručio je da će Srpska preduzeti sve neophodne mjere da zaštiti svoje građane, njihov način života i imovinu, te institucije od migrantskog talasa.\nDodik je ponovio da će Srpska naći način kako da se odbrani od migrantskog talasa, jer ne želi u budućnosti promjenu strukture stanovništva.\n"Ukoliko BiH nije sposobna da štiti interese Srpske, onda nam takva BiH ne treba", poručio je Dodik nakon sjednice Vlade Srpske o migrantima.\nOn je naglasio da je BiH "na probi", te podržao zaključke Vlade Srpske koje je ocijenio kao opsežne mjere koje nisu usmjerene samo na zaštitu Republike Srpske, nego i cijele teritorije BiH.\n"Ako sa druge strane imamo dobronamjerne, onda će oni preduzeti mjere zatvaranja granice za migrante, vraćanja migranata iz BiH, mjere dogovora u vezi novih procedura za dobijanje azila i državljanstva", rekao je Dodik.\nPredsjednik Srpske rekao je da mu je žao svakog migranta koji ima problem, ali da Srpska te probleme nije produkovala i da nema sredstva kakva ima Zapad da ih rješava.\nOn je poručio da oni koji su izazvali migrantsku krizu, odnosno zapadna alijansa koja je napravila probleme na Bliskom istoku, prije svega u Siriji, treba da snose najveću odgovornost za to.\n"Nismo naivni da ne mislimo da će oni koji dolaze ovdje ostati kada su Hrvatska, Mađarska, odnosno Evropa zatvorili svoje granice. Nismo to tražili, nije to naša politika, nisu naši planovi i u tom pogledu preduzećemo sve mjere zaštite naše imovine, prava, institucija i Republike", ponovio je Dodik, koji je i lider SNSD-a.\nOn je izrazio zadovoljstvo potpunim jedinstvom Vlade Srpske o ovom pitanju, te zahvalio premijeru Srpske na pozivu da sa predsjednikom Narodne skupštine Nedeljkom Čubrilovićem prisustvuje sjednici.\nKomentarišući izjavu lidera SDS-a Vukote Govedarice da problem migranata nije u najznačajnijoj mjeri zatekao BiH, Dodik je rekao da je očekivao da će ih ovaj ozbiljan problem okupiti "računajući da pametni ljudi idu u susret problemima, a ne da ih problemi zatiču".\n"Ako se cijeli svijet bavio pitanjem migranata, ako je to osnovni problem raskola u EU, a čujemo neke naše ljude da kažu da to nije problem, to je nevjerovatno", ocijenio je Dodik.\nOn je pozvao SDS da zajedno rade na ovom pitanju, jer je riječ o pitanju načina života građana u Srpskoj, a ne lično pitanje bilo koga.\n"Nećemo da ispadnemo naivni. Sa takvim tvrdnjama Govedarica je u najmanju ruku naivan", zaključio je Dodik.\nNA PROSTORU SRPSKE NEMA USLOVA ZA ZBRINJAVANJE MIGRANATA\nVlada Republike Srpske zaključila je danas da na prostoru Republike Srpske nema uslova za zbrinjavanje migranata.\nPredsjednik Vlade Željka Cvijanović rekla je nakon sjednice Vlade da Republika Srpska neće prihvatiti nijednu samostalnu odluku Savjeta ministara BiH koja bude donesena bez saglasnosti Srpske, a koja se odnosi na određene mjere na teritoriji Srpske.\nOna je navela da je jedan od zaključaka da se obezbijedi pojačano prisustvo pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske u rubnim područjima.\nVlada Republike Srpske traži od Granične policije BiH da pojača svoj rad na granicama, a od Predsjedništva BiH biće zatraženo da, uz angažman Oružanih snaga BiH, obezbijedi pojačanu kontrolu granice.\nJedan od zaključaka Vlade odnosi se i na nove razgovore o politici azila.\nVlada Srpske je zaključila da će obezbijediti potrebnu logistiku za transport i tranzit migranata.\nViše iz ove kategorije « Migranti dolaze, BiH bez rješenja /VIDEO/ Nezakonite migracije mogu postati ozbiljan problem /VIDEO/ »


Niška televizija » Ambasador Belorusije u Nišu\nObjavljeno 30.08.2013. 14:19\nMogućnosti za saradnju između Srbije i Belorusije su brojne, posebno u oblasti javnog gradskog prevoza, jer je Belorusija poznata po proizvodnji autobusa, trolejbusa, tramvaja i vozila uopšte, rečeno je na sastanku gradonačelnika Niša prof. dr Zorana Perišića i beloruskog ambasadora Vladimira Čuševa. Gradonačelnik Perišić je najavio i mogućnost da se na niškim ulicama ponovo nađu tramvaji.\nSrbija i Belorusija su dve bratske slovenske države, pa bi saradnja mogla da bude na mnogo višem nivou nego što je sada, istakao je Perišić. On je podsetio da delovi za autobuse koji se proizvode u kragujevačkoj fabrici “Vulović transport” dolaze iz Belorusije. Nekoliko tih modernih klimatizovanih autobusa odnedavno je i na niškim ulicama.\nS obzirom na to da je Belorusija poznata i po proizvodnji tramvaja, gradonačelnik Perišić nije isključio mogućnost da bi ova prevozna sredstva posle više od pola veka, mogla ponovo da se nađu na niškim ulicama.\nAmbasador Belorusije Vladimir Čušev je ovaj sastanak ocenio veoma konstruktivnim, a gradu Nišu je ponudio bratimljenje sa beloruskim Vitepskom, koji je glavni grad istoimene oblasti i jedan od najstarijih u toj zemlji. On je dodao da cilj Belorusije nije samo saradnja sa Beogradom, već sa svim regionima podjednako.\nPerišić i Čušev su istakli da kada je reč o sportu i kulturi, između Srbije i Belorusije već postoji odlična saradnja, pa se nadaju da će takav slučaj, u bliskoj budućnosti, biti i sa privredom.


Neizvesno je održavanje sledećeg okruglog stola u dijalogu vlasti i opozicije o izbornim uslovima zbog odluke opozicionog Saveza za Srbiju (SzS) da više ne učestvuje i zbog izjava pojedinih učesnika, kaže za RSE jedan od organizatora, Milan Antonijević, izvršni direktor Fondacije za otvoreno društvo.\n„Videli ste da se govori o onome o čemu je razgovarano, navode se i ljudi koji su određene stvari izgovarali. Ovde mislim na Gorana Vesića (predstavnik vladajuće Srpske napredne stranke) koji je govorio, ne samo o sadržini sastanka, već i o nečemu što se na tom sastanku nije desilo, o izjavi Zorana Živkovića (lider Nove stranke) koja nije bila takva“, rekao je Antonijević.\nOn je objasnio da na sastanku nije bilo nikakvih uvreda, pa ni uvreda novinara i da mu je žao da je na takav način prekršeno 'Chatham House' pravilo.\n„Sa jedne strane su iznošene informacije sa sastanka, sa druge strane izrečeno je nešto što ne odgovora onome što se desilo na sastanku“, rekao je Antonijević.\nNova stranka je saopštila da je Goran Vesić izneo „laži“ na račun predsednika Nove stranke Zorana Živkovića. U saopštenju Nove stranke je rečeno da je Vesić optužio lidera te stranke Zorana Živkovića da je rekao da "niko od novinara ne radi dobro svoj posao i da urednici treba da dobiju uputstva kako da se ponašaju".\nAntonijević: Nadam se da će Savez za Srbiju doći na okrugli sto vlasti i opozicije


Tomas-Grinfild: Svet za dlaku izbegao nuklearnu katastrofu\nTanjug 4. marta 2022. 18:57\nNJUJORK – Svet je za dlaku izbegao nuklearnu katastrofu, kada je izbio požar tokom ruskog napada na nuklearnu elektranu Zaporožje u Ukrajini, saopštila je danas američka ambasadorka pri Ujedinjenim nacijama Linda Tomas-Grinfild.\nOna je zatražila uveravanja Moskve da se takav napad više neće ponoviti.\nU obraćanju na hitnom sastanku Saveta bezbednosti UN, Tomas-Grinfild je rekla da je napad ukazuje na „opasnu novu eskalaciju” u agresiji Rusije na Ukrajinu i upozorila da „neposredna opasnost” i dalje postoji, i navela podatak podatak da su ruske trupe 32 kilometra udaljene od drugog najvećeg nuklearnog objekta u Ukrajini, prenosi Rojters.\nVojne operacije oko nuklearnih lokacija su neprihvatljive i neodgovorne, saopštila je zamenik generalnog sekretara Ujedinjenih nacija za politička i mirovna pitanja Rozmeri Dikarlo na sednici Saveta bezbednosti UN.\n„Napadi na nuklearna postrojenja su u suprotnosti sa međunarodnim humanitarnim pravom.Treba uložiti sve napore kako bi se izbegao katastrofalni nuklearni incident“, poručila je Dikarlo na hitnom sastanku Saveta bezbednosti UN, pošto su ruske snage u Ukrajini napale i zauzele nuklearnu elektranu u Zaporožju, preneo je Rojters.\nEntoni Blinken: Prigovori Turske mogu se rešiti do samita…\nBlinken: Prigovori Turske mogu se resiti do samita…


ČETIRI TRAKE DO LETA: Radi se u Crnotravskoj, putari trenutno skidaju zemljani sloj na Trošarini | Novosti.RS\nRADOVI na uređenju dela unutrašnje obilaznice, odnosno ulica Save Maškovića i Crnotravske i njihovog pretvaranja u budući bulevar uveliko su u toku.\nProširenje Save Maškovića\nPutari trenutno skidaju zemljani sloj na delu kod zgrade Gradske poreske službe na Trošarini, nakon čega bi trebalo da krenu radovi na podzemnim instalacijama i nasipanju terena, a kompletan završetak planiran je za jun 2021. godine.\nReporteri "Novosti" u sredu su obišli novootvoreno gradilište na Voždovcu i uverili se da radovi vredni 437 miliona dinara uveliko teku. Bageri polako privode kraju kompletne iskope i čišćenje dela ulice, kao i utvrđivanje buduće trase. Stari trotoar potpuno je uklonjen, pa je i pešacima sada znatno otežano kretanje duž ovog dela saobraćajnice. Posao na izvođačkom tenderu koji je održan sredinom 2020. godine dodeljen je preduzeću "Ras inženjering" iz Beograda. Dužina koja je obuhvaćena radovima jeste 850 metara, uključujući ulice Save Maškovića i Crnotravsku, a postojeća trasa biće proširena za još dve trake i razdelnim ostrvom u sredini. Rok za njihovo izvođenje je šest meseci, odnosno 180 kalendarskih dana.\n- Naruku nam idu odlični vremenski uslovi, tako da su ekipe puno radno vreme na terenu - kaže za naš list jedan od radnika koje smo zatekli na Trošarini. - Imajući u vidu da je ovaj deo grada saobraćajno preopterećen, a da će radovi još više uticati na zagušenje, potrebna je dobra organizacija svih nas na terenu kako bi se ispoštovali dati rokovi.\nUgovoreni posao obuhvata i zamenu celokupne podzemne infrastrukture, uključujući kanalizaciju, vodovod i elektrovodove, dok će u Crnotravskoj ulici neimari rekonstruisati trolejbusku kontaktnu mrežu. Pored šireg profila saobraćajnice, projektom je predviđeno da ukrštanje Bulevara oslobođenja sa Crnotravskom i Ulicom Save Maškovića bude rekonstruisano u kružni tok.\nPlanirano je i postavljanje optičke mreže i instalacija za video-nadzor i upravljanje saobraćajem, zajedno sa novim sistemom adaptivne signalizacije. Takođe, u toku je projektovanje dela saobraćajnice koji se spušta ka naselju Stepa Stepanović i petlji preko auto-puta.\nPROŠIRENJE trase u Crnotravskoj ulici takođe će biti izvođeno na potpuno neizgrađenoj strani saobraćajnice, ali će za potrebe rekonstrukcije raskrsnice sa Bulevarom oslobođenja biti porušeni prizemni objekti na uglu sa Ulicom Save Maškovića.\nUlica Save Maškovića Save Maškovića rekonstrukcija ulica Crnotravska ulica


Pakistanski premijer napustio zemlju nakon „Panamskih dokumenata“ - KRIK\nPakistanski premijer napustio zemlju nakon „Panamskih dokumenata“\nObjavio/la KRIK.rs april 16, 2016\nNavaz Šarif i Dejvid Kameron\nPakistanski premijer Navaz Šarif, součen sa pozivima za ostavkom jer njegova porodica poseduje ofšor kompanije, napustio je Pakistan i prijavio se u bolnicu u Londonu. Ovo je izazivalo spekulacije da se Šarif neće vratiti u Pakistan dok se ne smiri situacija nastala nakon objavljivanja „Panamskih dokumenata“.\nDo nezadovoljstva javnosti došlo je nakon što je u projektu „Panamska dokumenta“ otkriveno da njegova ćerka i dva sina kontrolišu ofšor kompanije posredstvom kojih poseduju skupe nekretnine u Londonu.\nPolitički oponenti pozvali su Šarifa da podnese ostavku. Oni takođe zahtevaju sudsku istragu poslovanja ofšor kompanija povezanih sa članovima njegove porodice.\nŠarifov odlazak u London bio je iznenadan, a kao razlog putovanja navodi se provera njegovog zdravstvenog stanja. Ubrzo su počele glasine da se možda neće vratiti u Pakistan dok se istraga protiv njegove porodice ne završi.\nVladini zvaničnici negirali su ove tvrdnje i istakli da će se Šarif vratiti do nedelje. Pakistanska vlada negirala je i da Šarif u Londonu traži podršku bivšeg predsednika Asifa Ali Zardarija, prenose mediji.\nJedan od najvećih Šarifovih političkih oponenata Imran Kan doputovao je u London isti dan kada se Šarif prijavio u bolnicu. Kan je rekao da traži agenciju koja bi mogla da istraži ofšor kompanije Šarifove porodice.


Turska i S. Arabija: Radna grupa radi slučaja Khashoggija\nNovinar i kolumnista lista "The Washington Post" Jamal Khashoggi nestao je 2. oktobra\nKalin je kazao da je na prijedlog Saudijske Arabije odlučeno da se formira zajednička radna grupa radi rasvjetljavanja slučaja Khashoggija.\n"U okviru saradnje Turske i Saudijske Arabije, a na prijedlog Saudijske Arabije, odlučeno je da se formira zajednička radna grupa radi rasvjetljavanja svih aspekata slučaja saudijskog novinara Jamala Khashoggija", rekao je Kalin.\nNovinar i kolumnista lista "The Washington Post" Jamal Khashoggi nestao je 2. oktobra nakon što je ušao u kompleks konzulata Saudijske Arabije u Istanbulu. Poznat je kao kritičar politike koju vodi aktuelna vlast Saudijske Arabije. U Turskoj je pokrenuta istraga o njegovom nestanku, a reporter agencije Reuters ranije je javio da je Khashoggi ubijen u konzulatu nakon što je nekoliko dana proveo kao zatočenik. Istu tvrdnju objavila je i Asocijacija turskih i arapskih medija, iz koje tvrde da imaju i dokaze. Konzulat Saudijske Arabije prije tri dana je na Twitteru objavio poruku u kojoj odbacuje navode o ubistvu novinara u konzularnom kompleksu, navodi TRT.


Кнежевић: Само регистроване фирме могу да приступе фондовима подршке пројектима\t| Ministarstvo privrede Republike Srbije\nKnežević: Samo registrovane firme mogu da pristupe fondovima podrške projektima\nMinistar privrede Goran Knežević je na konferenciji „Siva ekonomija – Izazovi i rešenja“, u organizaciji magazina „Njuzvik“, rekao da je siva ekonomija jedan od najvećih izazova sa kojima se suočava nasa privreda i najveća prepreka za snažnu privredu i podizanje konurenotnosti. “Kod nas je nivo sive ekonomije za pet odsto veći od proseka EU i oko 15 odsto u odnosu na zemlje centralne Evrope”, naveo je Knežević. Kako je rekao, u Srbiji zato svake godine gubimo nove škole, puteve i mostove.\n“Vlada je odlučna u borbi protiv sive ekonomije i to je jedan od prioriteta, doneli smo Nacionalni program za smanjivanje sive ekonomije i akcioni plan”, istakao je Knežević dodajući da će se u naredne dve godine intenzivno raditi na suzbijanju sive ekonomije. On je dodao da Nacionalni program za smanjivanje sive ekonomije predviđa efikasnije sankcionisanje onih koji se time bave, ali i podizanje svesti građana.\nSiva ekonomija je, prema njegovim rečima, trn u oku našim preduzetnicima koji posluju legalno i najveha prepreka za unapređenje poslovnog ambijenta i stoga naglasio da se posebna pažnja mora usmeriti ka onima koji posluju legalno. On je dodao da je u periodu od avgusta 2015. do juna ove godine zabeležen rast od 23 odsto novoregistrovanih firmi i smanjeno je ođavljivanje firmi u proseku za 15 odsto. Takođe, naveo je, smanjen je rad na crno za pet odsto.\nMinistar je poručio i da je odlučna borba protiv sive ekonomije jasan signal za sve investitore da dolaze u državu čiji se privredni ambijent poboljšava, a postojećima da država brine o njima i da ih motiviše da ostanu u legalnim tokovima.\n„Samo registrovane firme, koje svoje obaveze prema državi redovno namiruju, imaju i mogućnost podsticajima i programima finansijske i nefinansijske podrške, koju pružamo kroz Godinu preduzetništva“, rekao je on i dodao da je Srbija kroz vladin program Godine preduzetništva obezbedila 16 milijardi dinara, od kojih je 4.4 bespovratno.\nPočetna»Vesti»Knežević: Samo registrovane firme mogu da pristupe fondovima podrške projektima


Fond „Ana i Vlade Divac“ i NSHC organizovali su 27. 9. 2012. „Medijski karavan“ u okviru kojeg je dvadesetak novinara posetilo dve korisničke porodice RAISE projekta u okolini Obrenovca. Tokom posete, prisutnima su predstavljeni dosadašnji rezultati projekta „Ruralna i poljoprivredna integracija u podržavajućoj okolini'' (RAISE) koji finansijski podržava UniCredit fondacija i UniCredit banka.\n139 porodica, kojima je kroz inicijativu Fondacije „Ana i Vlade Divac“ rešeno stambeno pitanje, uključeno je u ovaj projekat. Oni su dobili grantove u vrednosti do 2.000 evra namenjene za započinjanje samostalne dohodovne aktivnosti, za koji je sredstva obezbedila UniCredit fondacija. Najviše je dodeljeno poljoprivrednih grantova (ukupno 90), i to 53 za uzgoj stoke i 37 za uzgoj povrća. Za otpočinjanje zanatskih i uslužnih delatnosti dodeljena su 42 granta, a još sedam iz poljoprivredno-uslužne oblasti. Pored finansijske pomoći, porodicama je pružena podrška ekonomskih stručnjaka, agronoma i psihologa, kroz pomoć u pisanju biznis planova, stručne savete, informisanje, praćenje razvoja posla i ohrabrivanje.\nRAISE projekat je jedan od retkih koji na sveobuhvatan način pomaže izbeglim i raseljenim licima da se uspešno integrišu u društvo, da reše probleme stanovanja, nezaposlenosti i socijalne isključenosti. Rezultati projekta su više nego zadovoljavajući: od porodica koje su nekada živele u kolektivnim centrima i koje je odlikovao pesimizam, apatija, beznadežnost - do porodica koje su zadovoljne, pune energije, sa vraćenim samopoštovanjem, porodice koje su preuzele život u svoje ruke i planiraju dalji razvoj


13. ISWiB - Međunarodna studentska nedelja u Beogradu - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Festivali » 13. ISWiB – Međunarodna studentska nedelja u Beogradu\nISWiB - MeÄ‘unarodna studentska nedelja u Beogradu\n13. ISWiB – Međunarodna studentska nedelja u Beogradu\nAh Neša 10. juli 2019. Festivali Postavite komentar\nOd 14. do 22. jula biće organizovana 13. Međunarodna studentska nedelja u Beogradu (International Student Week in Belgrade – ISWiB).\nISWiB je studentski festival kulturno-edukativnog karaktera, koji se tradicionalno održava u glavnom gradu Srbije od 2006. godine.\nSvake godine ISWiB okupi više od 300 mladih ljudi, iz oko 60 zemalja sveta, uključujući učesnike, moderatore, volontere i članove organizacionog tima.\nOrganizacija Svetski omladinski talas je do sada uspešno organizovala 12 ISWiB festivala, a tema ovogodišnja ISWiB-a je „Budućnost zove“.\nIdeja festivala je da približi mlade iz različitih sredina kroz jedanaest različitih radionica, organizovanih tako da svaka radionica pokriva aktuelne teme koje donosi 4.0 revolucija. Kroz radionice, blisku komunikaciju i saradnju, interaktivna predavanja i razne otvorene aktivnosti, studenti će biti u mogućnosti da steknu nova praktična saznanja.\n13. ISWiB: sajam, parada, umetničko veče\nPored radionica, studenti učestvuju u najvećim događajima festivala, kao što su sajam država, parada zastava i umetničko veče.\nNa sajmu država učesnici predstavljaju svoju kulturu kroz tradicionalnu hranu, piće ili nošnju. Parada zastava odigrava se u centru Beograda, kada učesnici šetaju sa zastavama svojih država.\nISWiB je platforma za upoznavanje mladih ljudi iz različitih kulturnih sredina. Cilj je da se uspostavi međunarodna saradnja i kontakti stvaranjem zdrave radne sredine i omogućavanje jačanja veze između domaćih i stranih studenata.\nPromovišući ideju „Građanin Evrope“ i „Građanin sveta“, studentska organizacija insistira na prihvatanju interkulturalnih i evropskih vrednosti i želi da ih uzdigne na nivo globalnog poštovanja i uzajamnog razumevanja.\nTagovifestivali iswib izlasci leto u beogradu međunarodna studentska nedelja u beogradu studenti za dž\nPrethodni Tresu se zidine Malog Kalemegdana: Da li će Miloš Teodosić u Zvezdu?\nSledeći Slatka pita od sutlijaša, leblebija i bundeve


Trenutno ste na stranici: Početna E-zine E-Zine broj 1 Članci Aktuelnosti u oblasti reciklaže, zbrinjavanja opasnog i neopasnog otpada\nPred vama se nalazi prvi broj E-zina, elektronskog magazina kompanije "Miteco-Kneževac", namenjenog partnerima, saradnicima, prijateljima i svima onima koji se nalaze u industriji reciklaže i očuvanja životne sredine. E-zin smo zamislili tako da bude informativnog karaktera, ali i da bude koristan i interesantan za sve one koji su zainteresovani za aktuelnosti u oblasti reciklaže, zbrinjavanja opasnog i neopasnog otpada, kao i za brojne novine i aktuelnosti u oblasti zaštite životne sredine.\nInovativnost i proaktivnost u zbrinjavanju otpada\nU svom poslovanju dugom čak tri decenije, trudili smo se da nam imperativi u radu i saradnji sa klijentima budu proaktivnost i inovativnost i da na tom putu zadržimo mesto lidera u Srbiji i regionu u oblasti upravljanja otpadom sa strateškim pristupom. Naša misija je korišćenje novog pristupa u industrijskoj proizvodnji, tako da otpad postane njen činilac i da se na taj način, produžavanjem tehnološkog lanca proizvodnje, povećava ukupna komparativna prednost srpske privrede. Kompanija „Miteco-Kneževac" i dalje će nastojati da otpad tretira kao sirovinu, jer onda on postaje resurs sa dvojakim benefitom: sirovinu ne plaćamo, a otvaraju se mogućnosti za nova radna mesta.\nAktivnosti kompanije „Miteco-Kneževac" i u budućnosti će se bazirati na modernom pristupu upravljanja projektima i svetskim dometima u novim tehnologijama. Cilj naše kompanije je da se korišćenjem otpada dobije nov materijal (reciklaža) ili alternativno gorivo (otpad ka energiji). Na taj način, tretman donosi prihod i postaje deo ukupne srpske industrije. Razvojem sopstvene infrastrukture za reciklažu i proizvodnju alternativnih goriva i izvozom ostatka kroz transfer stanicu, doprinosimo sa Srbija postane deo balkanske i evropske infrastrukture.\nŽelja nam je da putem E-zina približimo vama, našim saradnicima, klijentima i partnerima, značaj i rezultate svih aktivnosti kojima se bavimo, i da sa vama podelimo razne zanimljivosti vezane za upravljanje otpadom i zaštitu životne sredine. Nadamo se da će prvi, ali i svaki naredni broj E-zina, opravdati vaša očekivanja i u još većoj meri ojačati našu saradnju.\nMiodrag Mitrović, vlasnik kompanije „Miteco-Kneževac"


» Prof. dr Tatjana Cvetkovksi\nProf. dr Tatjana Cvetkovksi\nTatjana Cvetkovski rođena je u Beogradu, gde je završila osnovnu i srednju školu. Diplomirala je i magistrirala na Fakultetu organizacionih nauka u Beogradu, a doktorirala na Fakultetu za poslovne studije Megatrend univerziteta u Beogradu.\nOd 1998. do 2000. godine radila je na Fakultetu organizacionih nauka kao stručni saradnik obdaren za naučnoistraživački rad. Od 2000. godine radi na Megatrend univerzitetu, a od 2011. u zvanju redovnog profesora na Fakultetu za poslovne studije u Beogradu. Učestvovala je na više projekata među kojima su:\nUpravljanje transformacijom preduzeća,\nStrategijske opcije umrežavanja privrede Srbije u svetske privredne tokove – uticaj elektronskog poslovanja na restrukturiranje domaćeg tržišta,\nIzrada petogodišnjeg Strateškog poslovnog i godišnjeg poslovnog plana Republičkog geodetskog zavoda,\nNacionalna strategija priliva stranog kapitala u cilju reintegracije Srbije u svetske ekonomske tokove itd.\nViše godina bila je član organizacionog odbora Simpozijuma iz project managementa, koji se održavaju svake godine u organizaciji Udruženja za upravljanje projektima Srbije i Crne Gore (YUPMA). Član je Društva ekonomista Beograda od 1999. godine. Od 2010. godine član je redakcije Međunarodnog časopisa za primenjenu ekonomiju „Megatrend revija“.\nAutor je više udžbenika i monografija, među kojima su: Organizaciono ponašanje (Jovanović Božinov M., Živković M., Cvetkovski T., 2003), Menadžment ljudskih resursa (Jovanović Božinov M., Kulić Ž., Cvetkovski T., 2004), Benčmarking (Cvetkovski T., 2005), Poslovna komunikacija – u savremenim uslovima poslovanja (Cvetkovski T., Cvetkovska Ocokoljić V., 2007), Komunikacija: čovek i kultura (Cvetkovska Ocokoljić V., Cvetkovski T., 2009), kao i više od 100 radova objavljenih na skupovima i u časopisima nacionalnog i međunarodnog značaja, kao i u tematskim zbornicima.\nOd 2006. do 2013. godine bila je prodekan za nastavu na dodiplomskim studijama na Fakultetu za poslovne studije. Član je Komisije za kontrolu kvaliteta Megatrend univerziteta, Komisije za priznavanje stranih visokoškolskih diploma, kao i predsednik disciplinske komisije Fakulteta za poslovne studije. Recenzent je Komisije za akreditaciju i proveru kvaliteta i dekan Fakulteta za poslovne studije u Beogradu od marta 2016. godine.\nKao gostujući profesor boravila je 2009. i 2010. godine na Upper Austria University of Applied Sciences, School of Management, Steyr, gde je održala predavanja na temu: „Human Resources Menagement in Serbia“ (2009) i „Intercultural Communication Problems – Business Communication in Serbia“ (2010).\nNa Fakultetu za poslovne studije, na različitim nivoima studija, bavi se organizacionim ponašanjem, poslovnom komunikacijom i upravljanjem ljudskim resursima.


IZBORI U SAD Većina Srba će glasati za republikance\nSrbi koji imaju pravo glasa u SAD blagu naklonost gaje prema Republikanskoj partiji i kandidatu Donaldu Trampu.\nKada se bira predsednik u Americi, narod u principu glasa za partiju koja podržava njihove principe bilo domaće ili u sferi međunarodne politike, objašnjava za "Blic" Danijela Sremac, predsednica Srpskog instituta u Vašingtonu.\nIako se još ne zna ko će biti predsednički kandidat ispred Republikanske partije, da li Donald Tramp ili senator iz Teksasa Ted Kruz, Sremac veruje da će većina srpskog naroda u američkoj dijaspori glasati za republikance i to iz nekoliko razloga.\n- Srbi koji su se doseleli u Ameriku tokom poslednjih 50 godina generalno veruju u slobodno tržište i ograničenu moć vlade pošto su mnogi privrednici ili vlasnici nekretnina, a principi niske porezne stope i smanjene birokratije su nesto sto republikanci podržavaju i na taj način favorizuju privrednike - objašnjava Sremac.\nOna dalje navodi da su Srbi u SAD generalno tradicionalni i "ne podržavaju neke liberalne društvene stavove demokratske partije".\n- Takođe, tokom raspada Jugoslavije kada su demokrate sa Klintonom na vlasti dominirali Vašingtonom, Srbi u Americi su bili svedoci loše politike demokrata i nepravednih stavova zbog kojih je Amerika postala avijacija protiv Srba u svrsi podrške drugim etničkim grupama u oduzimanju srpskih teritorija. U tom periodu sam često gostovala na Si-En-Enu i drugim televizijama protiv Klintona, naš narod je to gledao i video da su republikanci na tim programima bili više uz mene i protiv bombardovanja Srbije - dodaje Sremac.\nPredsednica Srpskog instituta je naglasila za naš list i da danas u američkom Kongresu, Savet za odnose sa Srbijom vodi republikanac Ted Poe iz Teksasa.\nS njom se delimično slaže i doktor Neven Cvetićanin iz Instituta za društvene nauke koji kaže da ne postoji određeni šablon po kojem američki Srbi dele svoje glasove, ali napominje da bi se moglo reći da blagu prednost daju republikancima.\n- Srbi glasaju raznovrsno, u zavisnosti od uzrasta, stepena obrazovanja, kulture... Ipak, s obzirom na istorijat izbora, dešavanja, kao i uključenost kandidata u situacije na Balkanu, blage preferencije gaje prema republikancima. Razlog tome su i devedesete, koje su bile obeležene demokratskom administracijom - kaže Cvetićanin za „Blic“.\nA iz redova republikanaca, najpopularniji među Srbima je Donald Tramp.\n- Kod izbora Donalda Trampa ulogu igra nacionalni karakter, temperament, otvorenost... Takođe, za Trampa uglavnom glasaju stariji ljudi iz biznis krugova i konzervativci, dok bi se mladi koji žive pop-rok kulturom pre odlučili za moderniju i liberalniju varijantu poput demokrate Barnija Sandersa. Na kraju, i Hilari Klinton kao najiskusniji politički kandidat sigurno ima pristalica među Srbima - dodaje Cvetićanin.\nTrampa više vole Srbi u Srbiji\nCvetićanin smatra da je Tramp popularniji u samoj Srbiji nego među Srbima u SAD.\n- Većinska Srbija bila bi zadovoljna kada bi Tramp pobedio, ali Vlada ne treba da sugeriše našim ljudima u SAD kako da glasaju, mora biti racionalna i spremna na svaki ishod - kaže Cvetićanin.\n"NISAM VIDEO DOKAZE" Hejl: Ukrajina se nije mešala u izbore u SAD


Home / Lokalna samouprava / Pirot model za projekat održive urbane mobilnosti. Cilj – smanjenje broja automobila i zagađenja\nU Svečanoj sali Gradske uprave danas je prezentovan važan projekat koga realizuju Stalna konferencija gradova i opština uz pomoć nemačke organizacije za pomoć i saradnju GIZ. Pirot je među prvim gradovima u zemlji postao deo ovog važnog projekta koji za cilj ima smanjenje broja automobila u gradu, samim tim smanjenje zagađenosti i povećanje bezbednosti, smanjenje gužvi i bolje funkcionisanje saobraćaja generalno. Projekat ima naziv “Održiva urbana mobilnost u gradovima i opštinama u Srbiji” a Pirot će, kao grad koji je deo ovog projekta, dobiti stručnu podršku za izradu Plana održive urbane mobilnosti.\nGradonačelnik Pirota mr Vladan Vasić kazao je otvarajući skup da je veliko zadovoljstvo da se sa starim i pouzdanim partnerima Grada radi na novom važnom projektu a to je izrada Plana održive urbane mobilnosti.\n-Mi želimo da razvijemo alternativne vidove saobraćaja, da promovišemo i biciklistički i svaki drugi alternativni vid saobraćaja i da prilikom izrade Plana generalne regulacije bilo kog dela grada, izradom projektne dokumentacije za rekonstrukciju ulica, imamo u vidu kako se to odražava na urbanu održivu mobilnost. Konkretni rezultati su poboljšanje funkcionisanja saobraćaja, pozitivan uticaj na klimatske projekte i mnoge druge benefite. Mi imamo i projekat uspostavljanja sistema javnih bicikala, koga putem Programa prekogranične saradnje realizuje Sportski centar Pirot-kazao je Vasić.\nKlara Danilović, iz SKGO kazala je da će Grad Pirot i Grad Šabac biti prvi gradovi koji će dobiti ovaj važan strateški dokument koji će u praksi rezultirati unapređenjem kvaliteta života svih građana.\n-Mi ćemo sa predstavnicima gradskih javnih preduzeća napraviti radni tim koji će sagledati ukupnu situaciju u saobraćaju u gradu i predložiti mere za smanjenje saobraćajnih gužvi, smanjenje broja automobila, korišćenje alternativnih vidova saobraćaja poput bicikla, pešačenja, korišćenja javnog gradskog prevoza-kazala je Danilovićeva.\nPlan održive urbane mobilnosti u Pirotu - Održana…\nGrad Pirot na Porodičnom danu bezbednosti kompanije…\n← Previous Story “Pokreni se za posao”, prezentacija programa pomoći malim i srednjim preduzećima sutra u UOPK Pirot\nNext Story → Pirot deo evropske kampanje za ozbiljno smanjenje emisije štetnih gasova do 2030. godine


Zbrka.com - Ceca otkačila crnogorce - Zanimljivosti i Jet Set\nNajpopularnija srpska pevačica Svetlana Ražnatović iznenada je pre nekoliko dana otkazala nastup u popularnom budvanskom klubu „Mirakl laundž“, u kojem je tokom leta nastupalo mnogo muzičkih zvezda s Balkana, pa tako i Severina Vučković. Ceca je trebalo da peva početkom septembra, vlasnici su pristali da plate ugovoreni honorar, ali je ona, jednostavno, odlučila da ne putuje u Crnu Goru.\n- Cecini nastupi su vrlo traženi, pa je još nekoliko jakih klubova u Crnoj Gori želelo da gostuje kod njih, ali je ona redom odbijala sve pristigle pozive.\nDogovor o koncertu u Budvi već je bio finalizovan, ali je pevačica naprasno odlučila da tamo ne nastupi. Još uvek nije sasvim jasno zbog čega neće da peva u Crnoj Gori, a prema nekim pričama njeno zdravstveno stanje još uvek nije dobro, jer joj je posle teške upale pluća prilično oslabio imunitet, pa su joj lekari preporučili da miruje i da se ne zamara.\nDruga pretpostavka je da ima nerešene poslovne odnose sa izvesnim tamošnjim biznismenima i da zbog toga neće put Crne Gore - priča izvor Kurira.\nBilo kako bilo, Crnogorci ovog leta neće slušati hitove Cece Ražnatović, a kako bismo proverili naša saznanja, pozvali smo PR pomenutog budvanskog kluba Marinu Kotevski, koja nam je potvrdila da je još ljudi saznalo kako je Ceca otkazala svoj nastup.\n- Vi ste deseti od jutros koji zovete zbog iste stvari, ali ja ne mogu da dajem informacije o Ceci. Početkom septembra kod nas će nastupiti Nina Badrić, Momčilo Bajagić Bajaga i to je sve što mogu da vam kažem - rekla je PR kluba.\nTokom jučerašnjeg dana više puta smo pozivali i Cecu Ražnatović, koja se još uvek nalazi na Kipru, i poslali joj desetak poruka na mobilni telefon s pitanjem o razlozima otkazivanja nastupa u Crnoj Gori, ali nam ona do zaključenja ovog broja nije odgovorila.


Kako javlja ESPN, ova nesvakidašnja kazna čeka "milionere" jer su njihovi navijači vređali predsednika FK Hofenhajm, Ditmara Hopa, s kojim su u netrpeljivim odnosima još od 2008.\nTada je Hofenhajm ušao u Bundesligu predvođen pomenutim čelnikom, koga publika kojoj je Borusija najdraža smatra krivcem za kršenje bundesligaške fudbalske kulture poznate kao "Pravilo 50+1", a koja se odnosi na željeni cilj da više od 50% vlasništva klubova - bude u rukama njegovih članova.\nKako su navijači ekipe iz Dortmunda često isticali nezadovoljstvo Hopovim finansijskim ulaganjima, često su i bili kažnjavani. Poslednji put zbog toga što su u novembru 2018. podigli veliku zastavu sa likom Ditmara Hopa a ispod njega poruku upućenu ovom 79-godišnjaku na kojoj je pisalo "Hasta la vista, Hop!" (Vidimo se/zbogom, Hop).\nTada je Borusija morala da plati 50.000 evra i, uslovno, da bude na tri naredna gostovanja pomenutom rivalu bez svojih pristalica, ali sada je Hofenhajm izdejstvovao da se kazna značajno poveća, na tri godine, jer smatra da je taj transparent "poziv na ubistvo". Prvobitni zahtev uvređenog kluba bio je da se Borusiji oduzmu bodovi, što je prvi čovek "milionera", Hans-Joakim Vacke nazvao "neverovatnim".


(VIDEO) RUSIJA UZ SRBIJU NA DANAŠNJI DAN: Na američkoj ambasadi osvanuo natpis u znak podrške Srbiji zbog NATO agresije 1999. godine\nSrbija i Rusija oduvek su bile dve prijateljske zemlje koje su pružale podršku jedna drugoj. Danas kada se obeležava godišnjica od početka NATO bombardovanja 1999. godine nad Srbijom, osvanuo je natpis u Moskvi sa rečima podrške da se nikada ne zaboravi ovaj zločin.\nNa današnji dan pre 23 godine počelo je NATO bombardovanje SRJ u kojem je, za 11 nedelja, prema nezvaničnim izvorima poginulo oko 2.500 civila i oko 1.000 vojnika i policajaca. U bombardovanju, koje je trajalo 78 dana, teško su oštećeni infrastruktura, privredni objekti, zdravstvene ustanove, medijske kuće i vojni objekti. Danas se u mnogim mestima polažu venci, a u Kruševcu će na ceremoniji otkrivanja spomenika potpukovniku Veljku Radenoviću prisustvovati i predsednik Srbije Aleksandar Vučić i položiti venac na spomenik poginulim borcima 125. motorizovane brigade.\nRusija takođe ne zaboravlja i ne oprašta ovaj zločin počinjen nad Srbima. Zanimljivo je to, komentarišu na društvenim mrežama što se natpis podrške našao upravo na američkoj ambasadi u Moskvi.\nTagovi: američka ambasada - godišnjica - nato agresija - podrška srbiji - rusija


Od 1. novembra povećanje zarada u javnom sektoru - eVršac\nOd 1. novembra na snagu stupa odluka Vlade o povećanju zarada u javnom sektoru. Kako je najavljeno, 4. novembra penzionerima bi trebalo da bude isplaćena jednokratna pomoć od 5.000 dinara. Koje profesije mogu očekivati povišicu, a kada stiže ček sa uvećanom penzijom kao i šta nakon povećanja zarada?\nViše novca uskoro bi, kako javlja Radio-televizija Srbije, trebalo da se nađe u novčanicima zaposlenih u javnom sektoru. Kako je najavljeno, povećanje će najviše osetiti zaposleni u zdravstvu jer bi platu višu za 15 odsto trebalo da prime medicinske sestre, tehničari, lekari… Dodatak od nekoliko hiljada dinara leći će na račun i policajcima, nastavnicima, sudijama, zaposlenima u vojsci…\nPolovinom septembra ove godine, Vlada je usvojila odluku o povećanju plata zaposlenima u javnom sektoru i to u rasponu od osam do 15 odsto. Veće plate zaposleni bi trebalo da prime od 1. decembra.\nI sve to, navodi RTS, od 46 milijardi dinara viška u budžetu. Na pitanje šta nakon povećanja plata, ekonomista Ivan Nikolić kaže – nastaviti u istom ritmu.\nMakroekonomska slika je potpuno promenjena i sada naliči na jednu zdravu i ozbiljnu ekonomiju, treba da menjamo privrednu strukturu pre svega favorizovati ili podsticati one oblasti ili delatnosti koje značajno doprinose rastu bruto domaćeg proizvoda što se i radi. Ali to je proces i te strukturne reforme koje su dugoročne ne idu tako brzo, kaže Nikolić za RTS.\nU ekonomiji nema brzih ni jeftinih rešenja, ukazuju u Fiskalnom savetu. Dodaju da pogrešni koraci ne mogu uslediti jer je za njih prva greška povećanje plata umesto ulaganja u infrastrukturu.\nBiće još viškova u budžetu, i ovo bi stvarno trebalo da bude presedan koji se ne ponavlja. Dakle, u 2021. će se vrlo verovatno pojaviti neki efekat, budžetski višak, prostor tako da ga nazovemo koji i nastaje zato što se rashodi države za kamate smanjuju i onda bi ta sredstva stvarno trebalo potrošiti na nešto što pomaže svim ljudima u ovoj zemlji, a ne samo da bude usmereno na manju grupaciju zaposlenih u javnom sektoru jer taj višak pripada svim građanima Srbije, napominje za Radio-televiziju Srbije Danko Brčerević, glavni ekonomista Fiskalnog saveta.\nKako dodaje, uticaj plata na privredni rast je veoma mali i ako ga uopšte ima traje veoma kratko. Sa druge strane povećanje javnih investicija ima veliki efekat na privredni rast zato što se angažuje domaća radna snaga, domaća operativa, domaća preduzeća makar i kao podizvođači.\nIvan Nikolić kaže da razume skeptičnost, a možda i strah pojedinih ekonomista da bi brži rast plata od rasta BDP-a odnosno privredne aktivnosti mogao destabilizovati ekonomiju ili nas čak vratiti na neki prethodni period.\nAli uvažavajući ove nove okolnosti i potpuno rebalansiran makroekonomski okvir, uredne javne finansije, nisku inflaciju, relativno umeren deficit… U ovom trenutku nemam strah da bi išta loše moglo da se desi sa ovim povećanjem plata i penzija, ističe Nikolić.\nKako je za sada najavljeno penzije bi od 1. januara mogle da porastu za oko 5,5 odsto. Ekonomisti su saglasni da bi veće plate u 2020. mogli da dobiju i zaposleni u privatnom sektoru.


Oktobar je zvanično ovde i sve više se krećemo ka srcu jeseni. Kako dani odmiču, temperatura pada, a vreme postaje kišovito i sve hladnije. Ovo je, naravno, usko povezano sa našim dnevnim odevnim kombinacijama. Sada smo ostavili - i zvanično - sve naše letnje komade po strani i njihovo mesto zauzeli su potpuno obnovljeni i moderni jesenji predmeti.\nZa kreiranje modernog jesenjeg stajlinga postoji zaista mnogo predloga. Od kaputa i mantila, do farmerki, masivnih čizama i smelih modnih dodataka, ova sezona nam je dala jedinstvene dizajne i jedva čekamo da ih nosimo.\nPredlažemo da novi mesec u koji smo zakoračili ispunite stajlinzima koji su kreirani sa puno stila.\nU galeriji pogledajte najmodernije odevne komade sezone.


Rehn i Štajnberg: Odbijanje ponuđenog paketa rizično\nOlli Rehn, Foto: Midhat Poturović\nEvropski komesar za proširenje Oli Ren upozorio je u Sarajevu da BiH odbijanjem butmirskog paketa rizikuje da ostane samo u pridruženom, a ne punopravnom članstvu EU.\n"Političari u BiH treba da budu svjesni da je ovo važan trenutak za zemlju. Ako ne bude napretka u ispunjenju uslova za tranziciju OHR-a, te ustavnoj evoluciji, koja će zemlju učiniti kredibilnom prvo za kandidatski status, a potom i punopravno članstvo, onda zemlja rizikuje da ostane u nekoj vrsti pridruženog članstva, na šta se odnosi Sporazum o stabilizacaiji i pridruživanju, a koji ne implicira punopravno članstvo", rekao je Ren na brifingu za novinare četiri dnevna lista.\nEvropski komesar Oli Ren i zamjenik američkog državnog sekretara Džejms Štajnberg, uoči nastavaka pregovora političkih lidera iz BiH sa predstavnicima EU i SAD, poručili su da BiH mora provesti neophodne reforme ukoliko želi nastaviti proces pridruživanja EU i NATO-u.\n"Paket će obuhvatiti pitanja koja će omogućiti državi da ima nadležnosti da efikasno ispunjava uslove za članstvo u EU i NATO-u. Ovo je paket i nemoguće je uzeti jedan njegov dio, a drugi odbaciti. Riječ je o izbalansiranom prijedlogu", rekao je Štajnberg.\nRen je odbacio svaku mogućnost da dogovor obuhvati samo uslove za gašenje OHR-a bez ustavnih promjena i naglasio da je suština pregovora dogovor o paketu reformi neophodnih za napredak zemlje, a ne da svaka od stranaka uzme ono što joj odgovara.\n"BiH rizikuje da ostane iza svih zemalja u regionu, a to ne smijemo dopustiti. Ovo je ključni momenat za zemlju, jer teško će BiH u skorijoj budućnosti imati ovakvu priliku. Slijede izbori i svjesni smo da to nije period dobar za razgovore, a potom slijedi i formiranje vlasti", istakao je Ren.\nŠtajnberg je naglasio da ponuđeni paket donosi korist svima u BiH, zbog čega je vrijeme da se političari izdignu iznad pojedinačnih interesa.\n"Razgovaraćemo o problemu entitetskog glasanja, kao i svim ostalim segmentima koji blokiraju procese u zemlji", istakao je Štajnberg.


10.11.2017 21:10 | Srna\nMoskva - Rusija očekuje da Haški tribunal za bivšu Jugoslaviju završi svoje aktivnosti do kraja godine, rekla je portparol ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova, ukazujući na politizaciju i pristrasnost u njegovom radu.\n"Građanski rat u bivšoj Jugoslaviji devedesetih godina je tragična stranica svjetske istorije, ali Haški tribunal još pokušava da predstavi svoju jednostranu antisrpsku interpretaciju tih događaja", rekla je Zaharova na konferenciji za novinare, objavljeno je na sajtu ruskog Ministarstva spoljnih poslova.\nOna je dodala da pokušaji Tribunala da prikriveno okrivi narode, vlade i države za različite zločine izazivaju tenzije i uzajamno nepovjerenje u bivšoj Jugoslaviji i donose dugotrajne probleme, kao i međuetničke protivrječnosti u regionu.\n"Takođe, zabrinjava to što Tribunal ignoriše osnovna prava optuženih", rekla je Zaharova, navodeći primjer generala Ratka Mladića kome je odbijen zahtjev za privremeno puštanje na slobodu zbog liječenja u Rusiji, uprkos pogoršanju zdravlja i garancijama koje je Rusija dala Tribunalu.\nOna ističe da Haški tribunal nije postao ni efikasan mehanizam međunarodne krivične pravde, a kao ad hok sud postojao je više od 20 godina i potrošio milijarde na svoje aktivnosti.\n"Rusija je više puta izražavala ozbiljnu zabrinutost zbog produženja njegovog mandata od Savjeta bezbjednosti UN", rekla je Zaharova.\nOna je navela da Moskva očekuje da Tribunal okonča svoje aktivnosti što je prije moguće i bez odlaganja prenese sve preostale slučajeve na Međunarodni rezidualni mehanizam za krivične tribunale.