Tehnis :: Pitanja i odgovori / position=1\nACQUIS COMMUNAUTAIRE (pravna tekovina EU) jedan je od najznačajnijih pravnih i političkih principa evropskih integracija. Acquis je skup prava i obaveza koje sve države članice obavezuju i povezuju unutar Evropske unije. Pojam acquis odnosi se na ukupna prava, obaveze i predanost Zajednici, koji su kumulirani razvojem integracionog procesa ili koje je EU ostvarila do danas, dosegla u pravnom i političkom smislu. Praksa Suda Evropske zajednice stavila je acquis u rang ustavnog principa. U političkom smislu, ključno je pravilo da su pravna dostignuća Zajednice uslov o kojem se ne može pregovarati. Acquis, shvaćen kao ukupno dostignuće Zajednice, svakodnevno se širi i uvećava.\nU formalnom smislu, ACQUIS COMMUNAUTAIRE uključuje:\nprimarno pravo - osnivački ugovori;\nmeđunarodne ugovore, međunarodno običajno pravo i opšte pravne principe EU;\nsekundarno pravo – zakonodavstvo koju donose institucije EU;\npraksa Suda pravde Evropske zajednice koja, de facto, takođe čini izvor prava EU;\nsvaku drugu obavezu (politička, pregovaračka i sl.) preuzetu od država članica u okviru aktivnosti EU.\nDakle, acquis communautaire je ceo paket sporazuma Evropske unije, zakonodavstvo i praksa koje zemlja podnosilac zahteva treba da ispuni. Drugim rečima to su zajednička prava i obaveze koje važe za sve države članice u okviru Evropske unije.\nPrema Zakonu o tehničkim zahtevima za proizvode i ocenjivanju usaglašenosti (''Službeni glasnik RS'', broj 36/09) - ocenjivanje usaglašenosti je svaka aktivnost kojom se utvrđuje da li je proizvod, odnosno proces proizvodnje usaglašen sa propisanim tehničkim zahtevima.\nTelo za ocenjivanje usaglašenosti\nŠta je telo za ocenjivanje usaglašenosti?\nTelo za ocenjivanje usaglašenosti je privredno društvo, ustanova ili drugo pravno lice koje sprovodi ocenjivanje usaglašenosti, odnosno obavlja poslove tehničke procene, uključujući etaloniranje, ispitivanje, sertifikaciju i kontrolu.\nŠema ocenjivanja usaglašenosti\nŠta je šema ocenjivanja usaglašenosti?\nŠema ocenjivanja usaglašenosti je sistem ocenjivanja koji se odnosi na specificirane predemete ocenjivanja usaglašenosti i na koje se specificirani zahtevi, propisi i postupci primenjuju. Izraz ''program'' koristi se u nekim zemljama da izrazi isto što i ''šema'' u okviru funkcionisanja sistema za ocenu usaglašenosti.\nDa li u zakonodavstvu Srbije postoji zaštitna klauzula koja predviđa povlačenje proizvoda koji su usaglašeni sa propisima, a za koje se ipak otkrilo da ugrožavaju zdravlje i bezbednost?\nZaštitna klauzula u zakonodavstvu Srbije propisana je u dva zakona i to:\nu Zakonu o tehničkim zahtevima za proizvode i ocenjivanje usaglašenosti proizvoda – u članu 22. koji glasi.:\n„Nadležni inspektor preduzima odgovarajuće mere ograničavanja isporuke na tržištu, zabrane stavljanja proizvoda na tržište ili isporuke na tržištu, povlačenja, odnosno opozivanja proizvoda u skladu sa zakonom, ako se utvrdi da proizvod koji je usaglašen sa tehničkim propisom može da ugrozi javni interes, a naročito ako je ugrožena bezbednost, život i zdravlje ljudi, bezbednost i zdravlje životinja i biljaka, životna sredina, bezbednost potrošača i drugih korisnika i imovina”, i\nu Zakonu o opštoj bezbednosti proizvoda – u članu 9. koji glasi:\n„Organ nadležan za preduzimanje odgovarajućih mera u skladu sa ovlašćenjima utvrđenim ovim i drugim zakonima (u daljem tekstu: nadležni organ) može da preduzme odgovarajuće mere ako postoje dokazi da je proizvod opasan iako taj proizvod ispunjava zahteve za bezbednost koji su utvrđeni posebnim propisima iz člana 2. ovog zakona, odnosno ispunjava kriterijume za ocenjivanje usaglašenosti iz čl. 7. i 8. ovog zakona”.\nDakle, ukoliko zbog nekih okolnosti u toku tržišnog nadzora nadležna inspekcija proceni da je proizvod opasan, mogu se preduzeti mere povlačenja ili opoziva predmetnog proizvoda sa tržišta čak i onda kada je proizvođač ispunio i dokazao da je ispunio sve propisane tehničke zahteve.\nOvim je, pored redovnih mera propisanih kroz dva gore navedena zakona i tehničke propise koji se pozivaju na njih, kao pravni izvor, stvoren okvir da se opasan proizvod ne može naći na tržištu Republike Srbije.\nŠta je ocenjivanje usaglašenosti proizvoda?\nOcenjivanje usaglašenosti proizvoda je uređeno Zakonom o tehničkim zahtevima za proizvode i ocenjivanju usaglašenosti („Službeni glasnik RS”, broj 36/09 - u daljem tekstu: Zakon), a način sprovođenja ocenjivanja usaglašenosti je uređen Uredbomo načinu sprovođenja ocenjivanja usaglašenosti, sadržaju isprave o usaglašenosti, kao i obliku, izgledu i sadržaju znaka usaglašenosti („Službeni glasnik RS”, broj 98/09 - u daljem tekstu: Uredba).\nOcenjivanje usaglašenosti je svaka aktivnost kojom se utvrđuje da li je proizvod, odnosno proces proizvodnje usaglašen sa propisanim tehničkim zahtevima.\nRazlikuju se dva osnovna tipa ocenjivanja usaglašenosti:\nOcenjivanje usaglašenosti kada je potrebno učešće tzv. treće nezavisne strane:\n- Treća nezavisna strana je telo za ocenjivanje usaglašenosti koje je nezavisno i od proizvođača i od potrošača, odnosno krajnjeg korisnika proizvoda;\n- U Evropskoj uniji telo za ocenjivanje usaglašenosti je notifikovano telo pri Evropskoj komisiji, a u Republici Srbiji je to imenovano telo (imenuje ga nadležni ministar), a ređe samo akreditovano telo, (akreditovano od strane Akreditacionog tela Srbije);\nOcenjivanje usaglašenosti kada nije potrebno učešće treće strane:\n- Ovaj tip ocenjivanja usgalašenosti sprovodi sam proizvođač kroz tzv. internu kontrolu proizvodnje.\nČime se propisuje ocenjivanje usaglašenosti proizvoda?\nU ovom slučaju reč je o obaveznom ocenjivanju usaglašenosti, jer se tehničkim propisom propisuje da proizvod mora biti usaglašen sa bitnim zahtevima iz tog propisa, ko sprovodi ocenjivanje usaglašenostii na koji način se ta usaglašenost ocenjuje.\nZa razliku od obaveznog ocenjivanja usaglašenosti postoji i tzv. dobrovoljno ocenjivanje usaglašenosti, a to je ono ocenjivanje usaglašenosti koje nije propisano tehničkim propisom, već se proizvod usaglašava samo sa zahtevima iz odgovarajućeg standarda čija je primena dobrovoljna.\nKoji postupci ocenjivanja usaglašenosti se mogu propisati tehničkim propisom?\nOsnovni postupci (moduli) za ocenjivanje usaglašenosti koji se najčešće propisuju u tehničkom zakonodavstvu EU, kao i u srpskim tehničkim propisima kojima se preuzimaju EU direktive su sledeći:\nModul A – interna kontrola proizvodnje;\nModul B – pregled tipa;\nModul C – usaglašenost sa tipom na osnovu interne kontrole proizvodnje;\nModul D – usaglašenost sa tipom na osnovu garancije kvaliteta procesa proizvodnje–obezbeđenje kvaliteta proizvodnje;\nModul E – usaglašenost sa tipom na osnovu garancije kvaliteta proizvoda–obezbeđenje kvaliteta proizvoda;\nModul F – usaglašenost sa tipom na osnovu verifikacije proizvoda;\nModul G – usaglašenost na osnovu pojedinačne verifikacije proizvoda;\nModul H – usaglašenost na osnovu potpune garancije kvaliteta–potpuno obezbeđenje kvaliteta.\nNavedeni moduli ocenjivanja usaglašenosti mogu se primenjivati pojedinačno ili u kombinaciji, u zavisnosti kako je to propisano.\nUredba o načinu sprovođenja ocenjivanja usaglašenosti, sadržaju isprave o usaglašenosti, kao i obliku, izgledu i sadržaju znaka usaglašenosti („Službeni glasnik RS”, broj 98/09) propisuje samo nazive modula, a ne sadrži detaljan opis svakog modula, budući da je detaljna sadržina modula propisana pojedinačnim tehničkim propisom.\nSadržina svih modula objedinjena je u Odluci br. 768/2008/EZ Evropskog parlamenta i Saveta o zajedničkom okviru za trgovanje proizvodima od 9. jula 2008. godine.\nKo može da sprovede ocenjivanje usaglašenosti?\nU skladu sa Zakonom i Uredbom, ocenjivanje usaglašenosti mogu da sprovode ili u njemu učestvuju različita lica u zavisnosti od složenosti proizvoda i od rizika koje proizvod može da predstavlja. To mogu biti sledeća lica:\n- imenovano telo za ocenjivanje usaglašenosti;\n- organ državne uprave.\nKoje će od navedenih lica sprovoditi ocenjivanje usaglašenosti određuje se tehničkim propisom.\nU kojim slučajevima proizvod ne mora da bude usaglašen sa propisanim zahtevima?\nOsnovno pravilo u vezi sa usaglašenošću proizvoda sadržano je u Zakonu o tehničkim zahtevima za proizvode i ocenjivanju usaglašenosti i glasi: „proizvod se stavlja na tržište, odnosno isporučuje na tržište samo ako je usaglašen sa propisanim tehničkim zahtevima, ako je njegova usaglašenost ocenjena prema propisanom postupku, ako je označen u skladu sa propisima i ako ga prate propisane isprave o usaglašenosti i druga propisana dokumentacija“.\nIzuzetno, proizvod ne mora biti usaglašen sa propisanim zahtevima, za njega ne mora biti izdata propisana isprava o usaglašenosti niti stavljen propisani znak usaglašenosti u sledećim slučajevima:\nako je proizvod namenjen isključivo za potrebe prikazivanja na sajmovima, izložbama ili sličnim manifestacijama, bez obzira da li se radi o domaćem ili uvoznom proizvodu;\nU ovom slučaju na proizvod se obavezno mora staviti pisano obaveštenje da proizvod nije usaglašen sa propisanim zahtevima i da se neće stavljati na tržište ili upotrebu pre nego što bude usaglašen.\nako proizvod služi isključivo kao uzorak za potrebe međulaboratorijskog ili sličnog ispitivanja.\nAko se radi o uvoznim proizvodima, i u jednom i u drugom slučaju, preporuka je da proizvođač ili uvoznik sačini pisanu izjavu za potrebe carine, o tome za šta je proizvod namenjen uz obaveznu konstataciju da se naće stavljati odnosno isporučivati na tržište.\nNa koji način proizvođač sprovodi ocenjivanje usaglašenosti?\nKo može da podnese zahtev za sprovođenje ocenjivanja usaglašenosti imenovanom telu?\nPrema odredbi člana 5. stava 1. Uredbe o načinu sprovođenja ocenjivanja usaglašenosti, sadržaju isprave o usaglašenosti, kao i obliku, izgledu i sadržaju znaka usaglašenosti, zahtev za sprovođenje ocenjivanja usaglašenosti može da podnese proizvođač (domaći ili strani) ili njegov zastupnik, kao i uvoznik ako je to propisano tehničkim propisom.\nKoje podatke mora da sadrži zahtev za sprovođenje ocenjivanja usaglašenosti?\nPodaci koje zahtev za sprovođenje ocenjivanja usaglašenosti obavezno mora da sadrži navedeni su u stavu 2. člana 5. Uredbe. Ti podaci se odnose na:\nposlovno ime, odnosno ime ili naziv i adresu sedišta podnosioca zahteva;\nidentifikaciju i ime lica koje je ovlašćeno da predstavlja podnosioca zahteva;\nvrstu, odnosno naziv i opis proizvoda koji je predmet ocenjivanja usaglašenosti, kao i obim zahtevanog ocenjivanja usaglašenosti;\nnaziv tehničkog propisa na osnovu koga se traži ocenjivanje usaglašenosti, uključujući i broj službenog glasila Republike Srbije u kome je taj propis objavljen;\nvrstu tehničke i druge dokumentacije potrebne za ocenjivanje usaglašenosti, koja se prilaže uz zahtev;\npodatke o tome da li je, pre podnošenja zahteva, vršeno ocenjivanje usaglašenosti za isti proizvod kod drugog Imenovanog tela. Ovaj podatak se obavezno potkrepljuje pismenom izjavom.\nUz zahtev se podnose i odgovarajuća dokumentacija potrebna za ocenjivanje usaglašenosti. Nema pravnih smetnji da se zahteva i potrebna dokumentacija u elektronskom obliku. Međusobna prava i obaveze, kao i visina troškova ocenjivanja usaglašenosti se uređuju ugovorom između podnosioca zahteva i Imenovanog tela.\nKoja se prava i obaveze podnosioca zahteva ne mogu isključiti ugovorom?\nPrava podnosioca zahteva koja se ne mogu isključiti ugovorom su:\nda podese prigovor na rad i odluke tela u vezi sa sprovođenjem ocenjivanja usaglašenosti;\nda povuče zahtev, odnosno, odustane od započetog sprovođenja ocenjivanja usaglašenosti;\nda podnese predstavku, odnosno obavesti nadležno ministarstvo o postupanju imenovanog tela kojima se krše odredbe ugovora, odnosno obaveze Imenovanog tela propisane Uredbom;\nda, po zahtevu Imenovanog tela, odluči da li će sprovesti delimično ocenjivanje usaglašenosti u obimu koji je moguć prema raspoloživoj dokumentaciji.\nObaveze podnosioca zahteva koja se ne mogu isključiti ugovorom su:\nda, posle sprovedenog ocenjivanja usaglašenosti i izdate isprave o usaglašenosti omogući Imenovanom telu naknadne provere usaglašenosti proizvoda, dnosno provere da li proizvod i dalje ispunjava zahteve tehničkog propisa;\nda podnosilac zahteva omogući novo sprovođenje ocenjivanja usaglašenosti ako je proizvod za koji je ranije izdata isprava o usaglašenosti u znatnoj meri izmenjen tako da su te izmene uticale na promene bitnih svojstava proizvoda.\nKoje su prava i obaveze imenovanog tela u odnosu na podnosioca zahteva za sprovođenje ocenjivanja usaglašenosti?\nU skladu sa Uredbom, prava imenovanih tela za ocenjivanje usaglašenosti su sledeća:\nda vrše kontrolu, odnosno da provere da li proizvodi za koje je izdata odgovarajuća isprava o usaglašenosti i dalje ispunjavaju propisane zahteve;\nda ponovi sprovođenje ocenjivanja usaglašenosti, ako proverom utvrdi da je proizvod koji je ranije bio predmet ocenjivanja tako izmenjen da su te izmene uticale i bitno izmenile svojstva proizvoda;\nda prilikom provere, ako je to odgovarajuće, traži od podnosioca zahteva da preduzme odgovarajuće korektivne mere;\nda privrmeno ili trajno, oduzme ili ograniči važenje izdate isprave o usaglašenosti, ako podnosilac zahteva ne preduzme tražene korektivne mere o čemu obaveštava nadležnog inspektora i nadležno ministarstvo.\nU skladu sa Uredbom, imenovana tela za ocenjivanje usaglašenosti imaju sledeće obaveze:\nda, na njegovo traženje, obavesti podnosioca zahteva o očekivanom tajanju ocenjivanja usaglašenosti;\nda sprovede ocenjivanje usaglašenosti samo u obimu koji je potreban, u skladu sa tehničkim propisom, bez dodatnih zahteva prema podnosiocu zahteva;\nda sprovede ocenjivanje usaglašenosti efikasno i ekonomično, u najkraćem mogućem roku i sa najvećim stepenom stručnosti i profesionalnosti;\nda, na njegovo traženje, obavesti podnosioca zahteva o stanju postupka ocenjivanja usaglašenosti i eventualnim razlozima za kašnjenje, kao i da mu pruža druga potrebna obaveštenja;\nda obezbedi brzo i efikasno postupanje po prigovorima na rad i odluke Imenovanog tela;\nda zahteva od podnosioca zahteva samo informacije neophodne za sprovođenje ocenjivanja usaglašenosti, kao i da obezbedi poverljivost svih informacija pribavljenih tokom ocenjivanja usaglašenosti;\nda, kada obavlja uzorkovanje, uzorkovanje ne vrši na način kojim se stvaraju nepotrebne nepogodnosti podnosiocu zahteva;\nda sa drugim Imenovanim telima sarađuje i razmenjuje informacije, uključujući i informacije u vezi sa negativnim rezultatima ocenjivanja usaglašenosti, privremenom ili trajnom oduzimanju isprava o usaglašenosti ili ograničenju važenja izdatih isprava o usaglašenosti, radi ujednačavanja prakse ocenjivanja usaglašenosti i sprečavanja potencijalnih zloupotreba u vezi sa ocenjivanjem usaglašenosti;\nda vodi evidenciju o izdatim i oduzetim ispravama o usaglašenosti, ograničavanju važenja izdatih isprava o usaglašenosti, kao i o odbijanju izdavanja isprava o usaglašenosti;\nda čuva dokumentaciju o rezultatima ispitivanja i druge podatke, kao i tehničku i drugu dokumentaciju u vezi sa sprovedenim postupkom ocenjivanja usaglašenosti i izdatom ispravom o usaglašenosti, u roku od deset godina od dana izdavanja isprave o usaglašenosti, odnosno od dana svakog pojedinačno sprovedenog ocenjivanja usaglašenosti, ako tehničkim propisom nije drugačije određeno.\nIsprava o usaglašenosti\nŠta je isprava o usaglašenosti?\nIsprava o usaglašenosti je dokument kojim se potvrđuje da je proizvod usaglašen sa zahtevima iz tehničkog propisa. Ti zahtevi mogu biti različiti, a najčešće je reč o bezbednosnim i drugim tehničkim zahtevima.\nIsprava o usaglašenosti je rezultat sprovedenog odgovarajućeg postupka ocenjivanja usaglašenosti. Postoje različite vrste isprava o usaglašenosti, kao što su: sertifikat, deklaracija o usaglašenosti, izveštaj o ispitivanju, uverenje o kontrolisanju i dr. (Zakon o tehničkim zahtevima za proizvode i ocenjivanju usaglašenosti - „Službeni glasnik RS”, broj 36/09 i Uredba o načinu sprovođenja ocenjivanja usaglašenosti, sadržaju isprava o usaglašenosti, kao i obliku, izgledu i sadržaju znaka usaglašenosti - „Službeni glasnik RS”, broj 98/09.\nTehničkim propisom se propisuje vrsta isprave o usaglašenosti koja se zahteva za konkretan proizvod ili grupu proizvoda.\nDa li se može tražiti od imenovanog tela da na osnovu inostrane isprave o usaglašenosti za određeni proizvod izda odgovarajuću domaću ispravu o usaglašenosti bez dodatnog ispitivanja proizvoda?\nOdredbom člana 10. Uredbe propisana je mogućnost da uvoznik ili strani proizvođač traži od domaćeg imenovanog tela da mu izda odgovarajuću domaću ispravu o usaglašenosti za određeni proizvod i bez ponovnog sprovođenja ocenjivanja usaglašenosti, odnosno ispitivanja, na osnovu priložene inostrane isprave o usaglašenosti za konkretni proizvod.\nIako Uredba ovu mogućnost daje samo za uvozne proizvode, ciljnim tumačenjem člana 10. Uredbe može se doći do zaključka da se i za domaći proizvod koga prati inostrana isprava o usaglašenosti može doneti odgovarajuća isprava o usaglašenosti od strane Imenovanog tela, bez ponovnog ispitivanja tog proizvoda.\nNavedeno tumačenje se zasniva na intenciji odredbe člana 10. Uredbe, da se izbegne dvostruko ispitivanje odnosno sertifikacija za proizvode čija usaglašenost je već ocenjena a imajući u vidu sledeće razloge:\ndomaći proizvođači, u određenim slučajevima, ne mogu da obave određena ispitivanja, odnosno sertifikaciju svojih proizvoda u Republici Srbiji zbog nedostatka odgovarajućih Imenovanih odnosno akreditovanih tela, pa su stoga prinuđeni da ocenjivanje usglašenosti izvrše u inostranstvu;\nsuština inostrane isprave o usaglašenosti proizvoda ne zavisi od porekla proizvoda;\npoštovanje načela ravnopravnog tretmana stranih i domaćih proizvoda kao fundamentalnog načela Svetske trgovinske organizacije.\nPod kojim uslovima domaće imenovano telo može da izda odgovarajuću domaću ispravu o usaglašenosti bez dodatnog ispitivanja proizvoda, odnosno bez ponovnog sprovođenja ocenjivanja usaglašenosti?\nDomaće imenovano telo može da izda odgovarajuću domaću ispravu o usaglašenosti bez dodatnog ispitivanja proizvoda, odnosno bez ponovnog sprovođenja ocenjivanja usaglašenosti, ako je ispunjen najmanje jedan od sledećih uslova:\nda su domaće imenovano telo i inostrano telo za ocenjivanje usaglašenosti, koje je izdalo predmetnu inostranu ispravu o usaglašenosti, potpisnici sporazuma o uzajamnom priznavanju rezultata ocenjivanja usaglašenosti;\nda su domaće imenovano telo i inostrano telo za ocenjivanje usaglašenosti, članovi međunarodnog sistema za ocenjivanje usaglašenosti (tzv. SV šeme);\nda su nacionalno telo za akreditaciju koje je akrteditovalo telo za ocenjivanje usaglašenosti koje je izdalo inostranu ispravu o usaglašenosti i Akreditaciono telo Srbije zaključile sporazum o uzajamnom priznavanju tehničke osposobljenosti akreditovanih tela za ocenjivanja usaglašenosti u odgovarajućoj oblasti (EA-MLA);\nPosebno treba istaći da je u maju 2012. godine Akreditaciono telo Srbije potpisalo sporazum o uzajamnom priznavanju tehničke osposobljenosti akreditovanih tela za ocenjivanja usaglašenosti sa Evropskom Organizacijom za akreditaciju (EA-MLA sporazum), što znači da domaće imenovano, odnosno akreditovano telo ima pravni osnov da izda domaću odgovarajuću ispravu o usaglašenosti na osnovu inostrane isprave o usaglašenosti koju je za neki proizvod sačinilo i izdalo bilo koje akreditovano telo u Evropskoj uniji, bez dodatnog ispitivanja, odnosno sertifikacije proizvoda.\nŠta je deklaracija o usaglašenosti?\nDeklaracija o usaglašenosti je nova vrsta isprave o usaglašenosti u našem pravnom sistemu i predstavlja jednu od najvažnijih isprava (dokumenata) za veliki broj proizvoda koji se stavljaju na tržište ili u upotrebu u Republici Srbiji. To je, pre svega, slučaj sa električnom opremom, elektromagnetskom kompatibilnošću, mašinama, liftovima, ličnom zaštitnom opremom i dr.\nDeklaracija o usaglašenosti je obavezan „izlazni” dokument za sve proizvode koji se stavljaju na tržište ili u upotrebu. Ova isprava predstavlja neku vrstu pravne izjave kojom proizvođač ili njegov zastupnik potvrđuje: da su ispunjeni svi odgovarajući zahtevi iz tehničkog propisa; da poseduje tehničku dokumentaciju, odnosno drugu dokumentaciju o ispitivanjima, kojom se nesumnjivo potvrđuje ispunjenost zahteva iz tehničkog propisa, kao i da preuzima odgovornost za usaglašenost proizvoda sa propisanim zahtevima, odnosno za bezbednost proizvoda.\nŠta čini sadržinu deklaracije o usaglašenosti?\nDeklaracija o usaglašenosti sadrži elemente koji se mogu podeliti na opšte (obavazne) i posebne (dobrovoljne).\nOpšti elementi su elementi koje svaka Deklaracije o usaglašenosti mora, minimalno, da sadrži i isti su propisani Uredbom o načinu sprovođenja ocenjivanja usaglašenosti, sadržaju isprava o usaglašenosti, kao i obliku, izgledu i sadržaju znaka usaglašenosti (član 25).\nPosebnim tehničkim propisom može se propisati da, osim opštih elemenata, Deklaracija o usaglašenosti može da sadrži i druge podatke, odnosno posebne elemente. Tako se, ponekad, tehničkim propisom može propisati i forma ili način na koji se Deklaracija o usaglašenosti sačinjava (forma deklaracije; oblik, vrsta i veličina slova i sl.), kao i označavanje godine u kojoj je stavljen znak usaglašenosti. Takođe, moguće je i da sam proizvođač, osim minimalno propisanih podataka, u Deklaraciji o usaglašenosti navede i neki drugi podatak za koji on smatra da je od važnosti (npr. u deklaraciji o usaglašenosti se mogu navesti podaci koji se odnose na poslovno ime, odnosno ime ili naziv i adresu sedišta ili prebivališta lica ovlašćenog da sastavi tehničku dokumentaciju iako to nije propisano tehničkim propisom).\nKoji su to opšti (obavezni) elementi koje deklaracija o usaglašenosti proizvoda sadrži?\nOpšti (obavezni) elemeti koje deklaracija o usaglašenosti proizvoda sadrži jesu:\nnaziv i adresa proizvođača ili njegovog zastupnika;\njedinstveni identifikacioni broj proizvoda (npr. serijski broj proizvoda);\nOpšte je pravilo da u deklaraciji o usaglašenosti za određene proizvode, kao što su mašine, električni uređaji, liftovi i/ili bezbednosne komponente liftova i sl., treba da budu naznačeni serijski brojevi tih proizvoda radi njihove identifikacije. Takođe, serijski broj proizvoda dovodi u vezu konkretan proizvod sa deklaracijom o usaglašenosti koja ga prati;\nopis proizvoda (može biti praćen fotografijom, ako je to potrebno) koji sadrži naziv, marku, tip, odnosno model ili druge podatke, radi bliže identifikacije proizvoda;\nPodaci potrebni za opis i identifikaciju proizvoda, trebalo bi, u osnovi, da budu isti oni kao i na proizvodu. Cilj ovih informacija je da omogući kako korisniku tako i organima tržišnog nadzora da bez ikakve sumnje identifikuju proizvod na koga se odnosi deklaracija o usaglašenosti;\nnaziv države u kojoj je proizvod proizveden;\nnaziv tehničkog propisa na osnovu koga je ocenjena usaglašenost predmetnog proizvoda, uključujući i broj službenog glasila Republike Srbije u kome je taj propis objavljen;\nOvo je ključni element deklaracije o usaglašenosti, jer proizvođač izričito mora da potvrdi da je proizvod usaglašen sa svim relevantnim, odnosno bitnim zahtevima iz tehničkog propisa, kao i da je sprovedeno propisano ocenjivanje usaglašenosti. Kada jedan proizvod podleže i drugim propisima, usaglašenost sa tim drugim tehničkim propisima takođe mora biti naznačena. Proizvođač može da sačini jednu deklaraciju o usaglašenosti za sve tehničke propise koji se odnose na konkretni proizvod, pod uslovom da ta deklaracija sadrži sve informacije koje zahteva svaki propis.\npodatke o primenjenim standardima ili tehničkim specifikacijama na koje se tehnički propis poziva, a u odnosu na koje se izjavljuje da postoji usaglašenost;\nPodaci o primenjenim standardima predstavljaju pretpostavku da je proizvođač primenio sve zahteve, odnosno specifikacije iz standarda u celosti. Ako proizvođač nije primenio sve zahteve iz standarda, odnosno specifikacije, on to mora da naznači u deklaraciji o usaglašenosti.\nidentifikaciju i potpis ovlašćenog lica, odgovornog za sačinjavanje, odnosno izdavanje deklaracije o usaglašenosti u ime proizvođača ili njegovog zastupnika;\nIdentifikacija lica podrazumeva ime, prezime i funkciju lica odgovornog za sačinjavanje, odnosno izdavanje deklaracije. To može biti direktor privrednog subjekta ili bilo koje drugo lice u privrednom subjektu koje je ovlašćeno za potpisivanje.\nNavođenje vremena i mesta izdavanja deklaracije je uobičajen zahtev za pravni dokument, koji se potpisuje. Mesto koje treba naznačiti je obično mesto u kome su registrovane poslovne prostorije proizvođača ili njegovog zastupnika. S obzirom na to da deklaracija o usaglašenosti mora da bude sačinjena pre nego što se proizvod stavi na tržište ili pusti u upotrebu, datum naveden u deklaraciji o usaglašenosti ne sme da bude kasniji od datuma stavljanja proizvoda na tržište, ili ako je proizvod za sopstvenu upotrebu proizvođača, ne kasniji od puštanja tog proizvoda u upotrebu.\nKo može da sačini, odnosno izda deklaraciju o usaglašenosti?\nSačinjavanje, odnosno izdavanje deklaracija o usaglašenosti je uvek obaveza proizvođača, s tim što on tu obavezu može pisanim ovlašćenjem preneti na svog zastupnika, ako ga ima.\nDeklaracija o usaglašenosti je rezultat sprovedenog postupka ocenjivanja usaglašenosti, bez obzira na to da li taj postupak sprovodi proizvođač (postupak interne kontrole proizvodnje) ili to čini treća „nezavisna” strana. Kada proizvođač sam sprovodi postupak ocenjivanja usaglašenosti, deklaracija o usaglašenosti je jedina isprava o usaglašenosti proizvoda koja se izdaje. U slučaju da postupak ocenjivanja usaglašenosti sprovodi treća „nezavisna” strana, osim deklaracije o usaglašenosti, postoje i druge isprave o usaglašenosti koje sačinjava ta treća strana (izveštaj o ispitivanju, sertifikat i sl.). Na osnovu tih isprava, proizvođač izdaje deklaraciju o usaglašenosti.\nNa kom jeziku se izdaje deklaracija o usaglašenosti proizvoda?\nDeklaracija o usaglašenosti mora biti sačinjena na srpskom jeziku. Ako se radi o proizvodima iz uvoza, originalni primerak deklaracije o usaglašenosti na stranom jeziku, mora biti praćen i njenim prevodom na srpski jezik. Prevod na srpski jezik može sačiniti inostrani proizvođač, njegov zastupnik ili uvoznik.\nDa li je deklaracija o usaglašenosti isprava koja obavezno mora da prati proizvod prilikom njegovog stavljanja na tržište?\nPrema srpskim važećim tehičkim propisima, koji propisuju obavezno sačinjavanje deklaracije o usaglašenosti, ova isprava mora obavezno da prati proizvod na koji se odnosi prilikom njegovog stavljanja na tržište. Naime, isporučilac proizvoda na tržište Srbije je dužan da za takav proizvod obezbedi jedan primerak originalne deklaracije o usaglašenosti. Za proizvode iz uvoza, pored originalnog primerka deklaracije usaglašenosti (ili njene fotokopije) potreban je i prevod na srpski jezik. To ne znači da na svakom maloprodajnom mestu mora biti jedan primerak deklaracije o usaglašenosti za određene proizvode, već da je dostupnost te deklaracije obezebeđena tako što istu mora da poseduje proizvođač, odnosno uvoznik tih proizvoda te da se ona, na zahtev nadležnog organa tržišnog nadzora, može promptno staviti na uvid i raspolaganje.\nIsporučilac, može originalnu deklaraciju o usaglašenosti, odnosno prevod te deklaracije na srpski jezik učiniti dostupnom na svojoj službenoj internet stranici, pri čemu adresu internet stranice navodi u uputstvu za upotrebu tog proizvoda.\nDa li se deklaracija o usaglašenosti sačinjava kao zaseban dokument ili se može naći u okviru nekog drugog dokumenta?\nIako tehnički propisi, koji predviđaju sačinjavanje, odnosno izdavanje deklaracije o usaglašenosti, ne propisuju izričito da li deklaracija o usaglašenosti mora da bude izdata kao zaseban dokument ili u okviru neke druge isprave, u skladu sa stavom ministarstva nadležnog za poslove infrastrukture kvaliteta,deklaracija o usaglašenosti bi trebalo da bude izdata kao zaseban dokument. Osim toga, sadržina deklaracije, delom ili u celini bi mogla da bude i navedena i u uputstvu za upotrebu ili nekom drugom dokumentu koji prati proizvod.\nDa li se deklaracija o usaglašenosti za proizvode iz oblasti mašina, električne opreme, elektromagnetne kompatibilnosti, lične zaštitne opreme ili liftova, mora pozivati isključivo na srpski tehnički propis kojim su propisani bitni zahtevi za te proizvode?\nPravilo je da se deklaracija o usaglašenosti proizvoda, bez obzira da li je reč o domaćem proizvodu ili proizvodu iz uvoza, uvek mora pozivati na srpski tehnički propis kojim su propisani bitni zahtevi za taj proizvod.\nOvo je opšte pravilo koje je propisano članom 25. stav 1. tačka 5) Uredbe o načinu sprovođenja ocenjivanja usaglašenosti, sadržaju isprave o usaglašenosti, kao i obliku, izgledu i sadržaju znaka usaglašenosti („Službeni glasnik RS”, broj 98/09). To pravilo sadrže i srpski tehnički propisi kojim su preuzete evropske Direktive Novog pristupa, npr. u oblasti mašina, električne opreme, elektromagnetne kompatibilnosti, lične zaštitne opreme ili liftova.\nDakle, navedena Uredba i srpski tehnički propisi propisuju da sačinjavanjem deklaracije o usaglašenosti proizvođač ili njegov zastupnik (bez obzira da li je u pitanju domaći ili strani proizvođač ili zastupnik) potvrđuje da su ispunjeni svi odgovarajući zahtevi iz srpskog tehničkog propisa koji se primenjuje na određen proizvod.\nIzuzetno, kada su u pitanju proizvodi iz uvoza koji su proizvedeni u zemljama Evropske Unije ili EFTA, deklaracija o usaglašenosti ne mora da se poziva na srpski tehnički propis, već je dovoljno pozivanje na odgovarajuću Direktivu Novog pristupa koja je preuzeta u srpski pravni sistem. Takva deklaracija o usaglašenosti u kojoj strani proizvođač ili njegov zastupnik potvrđuje da su ispunjeni svi odgovarajući zahtevi iz Direktive koji se primenjuju na konkretan proizvod je punovažna i prihvatljiva u pravnom sistemu Republike Srbije. Ovo s toga, što su srpski tehnički propisi, kojima se preuzimaju evropske Direktive Novog pristupa, usklađeni sa svim načelima i bitnim zahtevima iz tih Direktiva.\nKada je reč o proizvodima koji se uvoze iz drugih zemalja, van EU i EFTA, deklaracija usaglašenosti za te proizvode može da sadrži pozivanje ili na srpski tehnički propis kojima se propisuju bitni zahtevi za te proizvode ili na odgovarajuću evropsku Direktivu Novog pristupa. Dakle, ukoliko se deklaracija o usaglašenosti za proizvode koji dolaze iz „treće zemlje“ poziva samo na nacionalni tehnički propis te zemlje, takva deklaracija o usaglašenosti ne bi bila prihvatljiva u pravnom sistemu Republike Srbije.\nŠta je potvrda o usaglašenosti?\nPotvrda o usaglašenosti je nova, specifična vrsta isprave usaglašenosti kojom se potvrđuje usaglašenost određenog proizvoda sa odgovarajućim zahtevima iz tehničkog propisa i koja nije karakteristična za sve tehničke propise. Ova isprava je uvedena u srpsko tehničko zakonodavstvo kroz tri pravilnika i to: Pravilnik o električnoj opremi namenjenoj za upotrebu u okviru određenih granica napona, Pravilnik o elektromagnetskoj kompatibilnosti i Pravilnik o bezbednosti mašina („Službeni glasnik RS”, broj 13/10).\nOvim pravilnicima propisana je obaveznost izdavanja Potvrde o usaglašenosti za električne i elektronske uređaje i aparate, koji su namenjeni za upotrebu u okviru granica napona između 50 i 1000V za naizmeničnu struju, kao i 75 i 1000V za jednosmernu struju, i za elektromagnetsku kompatibilnost aparata.\nPotvrda o usaglašenosti se obavezno izdaje i za sledeće vrste mašina:\nliftovi na električni pogon za vertikalni prevoz tereta sa kabinom u koju nije moguć pristup ljudi;\nlanci i sastavni elementi lanaca;\nčelična užad za opštu namenu;\nprenosni alati sa elektromotorima nazivnog naizmeničnog napona do 250V za upotrebu u domaćinstvu i sličnu upotrebu.\nPotvrda usaglašenosti, kao vrsta isprave o usaglašenosti ne postoji u evropskim Direktivama Novog pristupa u oblastima električne opreme, elektromagnetske kompatibilnosti i mašina. U navedenim oblastima osnovni modul ocenjivanja usaglašenosti proizvoda sa propisanim zahtevima iz Direktive vrši sam proizvođač. U starom srpskom tehničkom zakonodavstvu za proizvode iz ovih oblasti bilo je propisano obavezno ocenjivanje usaglašenosti od treće nezavisne strane (sertifikaciona tela za ocenjivanje usaglašenosti), kao i obavezno izdavanje sertifikata. U ovim oblastima, u novom srpskom tehničkom zakonodavstvu napušten je sistem obavezne sertifikacije, s tim što je u prelaznom periodu do ulaska Srbije u EU zadržana specifična vrsta kontrole proizvoda iz navedenih oblasti. Namera zakonodavca je očigledno bila da od stroge i skupe procedure ocenjivanja usaglašenosti pređe na jednostavniji i jeftiniji postupak ocenjivanja usaglašenosti. Međutim, ovaj prelazak se nije mogao učiniti radikalno i odjednom, već je bilo potrebno ostaviti prelazni period za prilagođavanje svih aktera na tržištu.\nKo izdaje potvrdu o usaglašenosti?\nPotvrdu o usaglašenosti sačinjava, odnosno izdaje telo za ocenjivanje usaglašenosti koje je imenovano od strane ministra nadležnog za poslove privrede (Imenovano telo). Sva imenovana tela za ocenjivanje usaglašenosti se nalaze u Registru Imenovanih tela koji se u elektronskoj formi vodi u Ministarstvu nadležnom za poslove privrede. Adresa sajta na kome se može izvršiti pretraga ovog registara je: www. tehnis.privreda.gov.rs.\nKo može da podnese zahtev za izdavanje potvrde o usaglašenosti?\nZahtev za izdavanje potvrde o usaglašenosti može da podnese proizvođač, domaći ili strani, njegov zastupnik, ogranak ili predstavništvo stranog proizvođača u Srbiji ili uvoznik proizvoda. Zahtev se podnosi pre stavljanja proizvoda na tržište Republike Srbije i/ili upotrebu.\nKoja dokumentacija je potrebna za izdavanje potvrde o usaglašenosti?\nZa izdavanje potvrde o usaglašenosti, podnosilac zahteva obezbeđuje i dostavlja imenovanom telu primerak deklaracije o usaglašenosti za konkretni proizvod ili njenu fotokopiju i odgovarajući deo tehničke dokumentacije koj je potreban za potvrđivanje usaglašenosti konkretnog proizvoda sa zahtevima iz tehničkog propisa. Najčešće je to Izveštaj o ispitivanju proizvoda na standarde koji su navedeni u deklaraciji o usaglašenosti. Navedena dokumentacija se može dostaviti imenovanom telu i u elektronskom obliku.\nŠta čini sadržinu potvrde o usaglašenosti?\nPotvrda o usaglašenosti obavezno mora da sadrži: podatke o proizvođaču, vrsti odnosno tipu proizvoda čija se usaglašenost potvrđuje, naziv tehničkog propisa - pravilnika sa čijim zahtevima je ocenjena usaglašenost, kao broj „Službenog glasnika Republike Srbije” u kome je taj pravilnik objavljen, jedinstveni broj imenovanog tela koje je izdalo potvrdu o usaglašenosti (broj iz Registra imenovanih tela), mesto i datum izdavanja potvrde o usaglašenosti. Potvrda o usaglašenosti može da sadrži i druge podatke, kao što su podaci o podnosiocu zahteva za izdavanje ove potvrde i dr.\nDa li jedna potvrda o usaglašenosti može da obuhvati usaglašenost više tipova proizvoda?\nNema pravnih smetnji da se jedna potvrda o usaglašenosti odnosi na više tipova proizvoda, pod uslovom da se radi o istoj vrsti proizvoda (različiti tipovi sijalica i sl.), bez obzira da li je za svaki tip proizvoda izdata jedna deklaracija o usaglašenosti ili jedna deklaracija o usaglašenosti obuhvata više tipova proizvoda. U praksi se ova mogućnost najčešće koristi kod uvoza veoma velikog broja različitih tipova istog proizvoda, čime se izlazi u susret zahtevima klijenata, a sve u cilju efikasnosti i ekonomičnosti postupka izdavanja potvrde o usaglašenosti.\nDa li se može izdati jedna potvrda o usaglašenosti za proizvod koji je predmet više različitih tehničkih propisa-pravilnika?\nU praksi se najčešće dešava da je jedan proizvod predmet različitih tehničkih propisa (npr. električni štednjak je predmet i Pravilnika o električnoj opremi namenjenoj za upotrebu u okviru određenih granica napona i Pravilnika o elektromagnetskoj kompatibilnosti).\nU tom slučaju, bez obzira da li je za isti proizvod izdata jedna ili više deklaracija o usaglašenosti, nema pravnih smetnji da jedna potvrda o usaglašenosti obuhvati ocenu usaglašenosti proizvoda sa svim tehničkim propisima-pravilnicima koji se odnose na taj proizvod.\nDa li potvrda o usaglašenosti mora da prati proizvod prilikom njegovog stavljanja na tržište?\nU skladu sa Pravilnikom o električnoj opremi namenjenoj za upotrebu u okviru određenih granica napona, Pravilnikom o elektromagnetskoj kompatibilnosti i Pravilnikom o bezbednosti mašina, izdate potvrde o usaglašenosti moraju da prate proizvod prilikom njegovog stavljanja na tržište. Ovo s obzirom na to da ova potvrda o usaglašenosti, osim deklaracije o usaglašenosti, predstavlja dokaz o usaglašenosti proizvoda sa propisanim zahtevima iz navedenih pravilnika i da je isporučilac proizvoda dužan da, prilikom uvoza, stavi na raspolaganje nadležnom carinskom organu (ako je proizvod naveden u Prilogu 5 A Odluke o određivanju robe za čiji je uvoz, izvoz, odnosno tranzit propisano pribavljanje određenih isprava - „Službeni glasnik RS” broj 49/13), odnosno nadležnom inspektoru na njegov zahtev.\nNa koji vremenski period se izdaje potvrda o usaglašenosti?\nU skladu sa Pravilnikom o električnoj opremi namenjenoj za upotrebu u okviru određenih granica napona, Pravilnikom o elektromagnetskoj kompatibilnosti i Pravilnikom o bezbednosti mašina, izdata potvrda o usaglašenosti važi za isti tip, odnosno vrstu proizvoda istog proizvođača tri godine od dana izdavanja. Međutim, za nove isporuke proizvoda iz uvoza, istog proizvođača, vrste, odnosno istog tipa nije potrebno podnositi novi zahtev za izdavanje potvrde o usaglašenosti. U tom slučaju, umesto potvrde o usaglašenosti može se koristiti izvod iz evidencije o izdatim potvrdama o usaglašenosti koji izdaje imenovano telo. Naime, imenovano telo, u elektronskoj formi, vodi evidenciju o izdatim potvrdama o usaglašenosti i na zahtev proizvođača ili njegovog zastupnika, odnosno uvoznika izdaje izvod iz evidencije. Ova evidencija je javno dostupna svim zainteresovanim stranama. Izvod iz evidencije o izdatoj potvrdi o usaglašenosti ima rok važenja koji je identičan roku važenja za konkretno izdatu potvrdu o usaglašenosti.\nDa li obaveza pribavljanja potvrde o usaglašenosti osim za uvoznike, važi i za domaće proizvođače?\nU skladu sa Pravilnikom o električnoj opremi namenjenoj za upotrebu u okviru određenih granica napona, Pravilnikom o elektromagnetskoj kompatibilnosti i Pravilnikom o bezbednosti mašina, propisano je kao pravilo da obaveza pribavljanja potvrde o usaglašenosti važi kako za uvoznike, tako i za domaće proizvođače.\nSamo izuzetno, ako je u fazi projektovanja, odnosno izrade svog proizvoda, uključio imenovano telo za ocenjivanje usaglašenosti, domaći proizvođač neće imati obavezu da pribavi potvrdu o usaglašenosti. Imenovano telo može da obavi ispitivanje proizvoda, a u svakom slučaju vrši pregled kompletne tehničke dokumentacije i ocenjuje da li ta dokumentacija dokazuje ispunjenost propisanih zahteva. U tom slučaju imenovano telo sačinjava pisanu izjavu kojom se potvrđuje usaglašenost proizvoda, a ta izjava je sastavni deo tehničke dokumentacije. Pri tome, domaći proizvođač je obavezan da se u deklaraciji o usaglašenosti proizvoda pozove na izjavu i imenovano telo koje je učestvovalo u pregledu tehničke dokumentacije i sačinilo tu izjavu.\nDa li izdatu potvrdu o usaglašenosti može da koristi i neko drugo lice, osim onog na koga ta potvrda glasi?\nNema pravnih smetnji da se potvrda o usaglašenosti izdata na zahtev jednog privrednog subjekta (najčešće je to inostrani proizvođač ili njegov zastupnik, predstavništvo ili ogranak stranog proizvođača), koristi od strane drugih lica prilikom uvoza i isporuke tih proizvoda na tržište Republike Srbije. Ovo je zbog toga što suštinu svake potvrde o usaglašenosti čini podatak o vrsti, odnosno tipu proizvoda, podatak o proizvođaču tog proizvoda, kao i podatak o nazivu tehničkog propisa-pravilnika sa kojim je taj proizvod usaglašen.\nS obzirom na to, za potvrdu o usaglašenosti nije od bitnog značaja na čiji je zahtev ona izdata.\nRadi sigurnosti u pravnom prometu, potrebno je da taj drugi korisnik potvrde o usaglašenosti (uvoznik ili drugi isporučilac proizvoda) ima pismeno ovlašćenje za njeno korišćenje, odnosno upotrebu. To ovlašćenje važilo bi do roka označenog u ovlašćenju ili do njegovog opoziva, a najkasnije do isteka roka važenja potvrde o usaglašenosti na koju se to ovlašćenje odnosi.\nDa li se izvod iz evidencije izdatih potvrda o usaglašenosti od strane imenovanog tela može koristiti od strane lica koja se u izvodu ne navode kao podnosioci zahteva za njegovo izdavanje?\nIzvod iz evidencije izdatih potvrda o usaglašenosti od strane imenovanog tela, u pravnom prometu ne može da koristi drugo lice, osim lica koje je u izvodu označen kao podnosilac zahteva za njegovo izdavanje, niti se pravo na korišćenje tog izvoda može prenostiti pismenim ovlašćenjem na druga lica.\nOvo, s obzirom na to da svako zainteresovano lice ima mogućnost uvida u elektronsku evideniciju izdatih potvrda i da može zahtevati i dobiti izvod iz te evidencije na brz i jednostavan način.


NADZOR OBAVLJA DOJČE BAN: Počela statička testiranja brze pruge, uskoro i dinamička\n06. 01. 2022. u 18:44\nNA BRZOJ pruzi od Beograda do Novog Sada ovih dana počela su statička testiranja pruge, dok se dinamička očekuju tokom januara i februara, kako bi u martu pruga mogla da dobije svoje prve putnike, rečeno je Tanjugu u Infrastrukturi železnice Srbije.\nNadzor obavljaju nemačke železnice "Dojče ban", a izvođači radova su kompanija ruskih železnica RŽD Internešnel i kineski konzorcijum na čelu sa kineskim železnicama, podsećaju u srpskim železnicama i ističu da je sve to garancija kvaliteta izradnje brze pruge u Srbiji.\nNa deonici od Beograda do Novog Sada su od prvog januarskog dana počele provere kako bi se videlo šta je još ostalo da se uradi.\n-Sada je svaki dan, čak i svaki sat više važan kako bi se postigao planirani cilj, a to je da u martu brza pruga od Beograda do Novog Sada bude spremna za funkcionisanje i tehnički osposobljena za saobraćaj, kaže za Tanjug Nenad Stanisavljević iz Infrasturkture železnice Srbije.\nSa najavom završetka radova na nadvožnjaku u Kisačkoj ulici, gde je drumski saobraćaj obustavljen do marta meseca, završiće se i radovi na samoj pruzi od Beograda do Novog Sada.\nParalelno uz rekonstrukciju pruge, renovira se i glavna železnička stanica u Novom Sadu koja će posle skoro 60 godina postojanja dobiti novi izgled.\nPrva faza radova podrazumeva rekonstrukciju staničnih koloseka na kojima će stizati vozovi iz Beograda, nakon koje se prelazi na ostale koloseke, te naposletku na enterijer i eksterijer same stanice, a planirano je i postavljanje lifta ka kolosecima. Završetak radova na stanici će biti usklađen sa završetkom čitavog projekta izgradnje brze pruge od Beograda do Subotice.\nPored rekonstrukcije novosadske železničke stanice, biće rekonstruisane sve železničke stanice na čitavoj deonici brze pruge, Petrovaradin, Sremski Karlovci i sve ostale stanice do Beograda.\n-To će biti sve novi objekti, lepi, funkcionalni i kvalitetni koji putnicima zaista omogućavaju zadovoljstvo ne samo brzog putovanja, nego prijatnog i lepog boravka u železničkim objektima, kaže Stanisavljević.\nDrugi benefit je izgradnja 120 novih objekata, odnosno podvožnjaka, nadvožnjaka, pothodnika, tunela kako bi se drumski i železnički saobraćaj razdvojili na mestima gde su se ukrštali i tako bili bezbedniji za sve učesnike u saobraćaju.\nNa pojedinim mestima su, takođe, postavljeni zvučni zidovi koji će buku smanjiti na minimum, ali i onemogućiti direktan fizički pristup prugama kako bi se bezbednost železničkog saobraćaja dovela na željeni nivo.\n-Naravno, ono što će za putnike biti najvidljivija korist jeste vreme putovanja koje će maksimalno biti skraćeno, od Novog Sada do Beograda, na nekih 30 minuta, a od Beograda do Subotice na nekih sat i po. To će omogućiti brzu fluktuaciju ljudi, mogućnost da se na jednom mestu radi, na drugom živi, rekao je Stanisavljević.\nDodao je da će to pogotovo biti korisno za studente.\nDvospratni vozovi Štadler iz Švajcarske imaće dovoljno mesta za one koji budu želeli da svoje vreme u putovanju provedu radno i biće im omogućeno besplatno korišćenje interneta za vreme vožnje.\nU starim železničkim stanicama i čekaonicama poslednjih godina nije se mnogo putnika zadržavalo zbog stanja u kojem se one nalaze, međutim, u Železnicama najavljuju da će se uskoro to promeniti.\n-Putnici su izgubili poverenje u putovanje vozovima, železnica je praktično bila zaboravljeno saobraćajno sredstvo u Srbiji. Potrebno će biti malo vremena da se putnici naviknu, da shvate koliko je kvalitetnije, brže i bolje putovati novim vozovima. Koliko će im to doneti, ne samo uštedu u vremenu, nego udobnost u putovanju, rekao je Stanisavljević u razgovoru za Tanjug.\nIzmeđu ostalog, kao benefiti se nabrajaju i koristi domaćoj privredi i privrednicima angažovanim na projektu izgradnje brze pruge.\nViše od 100 domaćih firmi sarađivalo je sa vodećim stranim železničkim kompanijama, a Stanisavljević smatra da je funkcionalan sveobuhvatni saobraćaj u državi značajan i za investitore koji posluju u Srbiji.\n-Nijedan investitor neće da investira tamo gde nema izgrađenih puteva i gde nema izgrađene pruge. Izgradnjom cele deonice otvaramo prostor velikim investitorima da imaju razgranatu železničku mrežu koja će im omogućiti da jednostavnije i lakše donose odluke gde će da investiraju, objasnio je on.\nTrenutna rekonstrukcija železničke stanice Novi Sad i nadvožnjaka u Kisačkoj ulici deo su izgradnje brze pruge ka Subotici, koja treba da bude završena do 2024. godine.\nIzgradnja pruge za velike brzine od Beograda do Subotice ka Budimpešti deo je međunarodne železničke transferzale i novog Puta svile, koja će omogućiti brz i efikasan transport robe i putnika na ovoj deonici i dalje ka jugu Evrope", naglasio je Stanisavljević.\nDodao je da će Srbija biti spona između srednje i zapadne Evrope i juga kontinenta.\nŽeleznički saobraćaj, kao ekološki najčistiji transport, pored toga što je brz i jeftin, omogućiće da veliki broj teretnih i putničkih vozova prođe ovom trasom i time donese prihode i srpskim železnicama i državi Srbiji.\nPONOVO VOZOM DO ZAGREBA I LJUBLJANE: U prvom kvartalu 2022. godine opet železničko povezivanje triju država\n04. 01. 2022. u 10:00\nUSPOSTAVLJEN SAOBRAĆAJ NA PRUZI SMEDEREVO–RADINAC: Zemljani odron bio je dužine oko 15 metara i visine oko dva i po metra\n21. 12. 2021. u 00:07\nBrze pruge Železnica Srbije dojče ban\nPREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je danas sa mađarskim premijerom Viktorom Orbanom dogovorio da Srbija može da uskladišti 300 do 500 miliona kubika gasa u Mađarskoj.\nOSNAŽIVANJE POLJOPRIVREDNE SARADNJE SRBIJE I SIRIJE: Nedimović potpisao Memorandum o razumevanju sa ministrom Sirije\n21. 05. 2022. u 18:20\nUPORNOST I DAROVITOST BRENDOVE DIGLI! Loznička firma "Hedera vita" živi primer kako može iz prirode da se iskoristi najbolje za čoveka


Ministarstvo kulture cenzuriše umetnost i diskriminiše LGBT populaciju – GayEcho\nMinistarstvo kulture cenzuriše umetnost i diskriminiše LGBT populaciju\nGej lezbejski info centar je neprijatno iznenađen činjenicom da je Ministarstvo kulture i informisanja bez ikakvog zakonskog opravdanja cenzurisalo izložbu „Kraj i početak“, koja sadrži skulpturu Over the Rainbow Milorada Miće Stajčića izloženu u Kulturno informativnom centru Srbije u Parizu.\nApsolutno je nedopustivo da se u 21. veku umetnost cenzuriše od strane državnih organa i zahtevamo od Ministarstva kulture i informisanja da povuče svoj zahtev za uklanjanje i da se skulptura vrati na mesto na kom je trebalo da bude izložena do 31. avgusta.\nU suprotnom, Gej lezbejski info centar će podneti tužbu protiv Ministarstva kulture i informisanja, pre svega zbog diskriminacije LGBT populacije. U Kulturno informativnom centru Srbije u Parizu je i do sada bilo „neprimerenih“ sadržaja i eksplicitnijeg sadržaja, ali Ministarstvo kulture i informisanja nije reagovalo, sve do sada kada skulptura ima gej elemente!\nTakođe, apelujemo na umetničku javnost Srbije da se probudi iz svog sna i reaguje protiv cenzure i ugrožavanja umetničke ekspresije i da se solidariše sa umetnikom Miloradom Mićom Stajčićem, jer se inače neće završiti samo na cenzurisanju njegove umetnosti.\n« Uklonjena “neprimerena” skulptura Mikija iz Kulturnog centra\nPrva trans fudbalska sutkinja »


Završni građevinski radovi, molerisanje, fasade, lepkovi, malter, mase\nfasadni malter, lepkovi i glet mase, ispuni\nMaxima dekorativni malteri, lepkovi, Lučani, Srbija\nIlgrad fasadni malter, lepkovi i glet mase, Beograd, Srbija\nPreduzeće Ilgrad postoji od kraja 1995. godine. Osnovna delatnost preduzeća je proizvodnja praškastih materijala za završne radove u građevinarstvu - fasadnih maltera, lepkova i glet masa. Od samog početka rada vlasnici preduzeća su, zajedno sa svim zaposlenima, stremili istom cilju: da ime Ilgrad postane sinonim kvaliteta robe i korektnosti u poslovanju.\nSilex završni materijali u građevinarstvu, Pančevo, Srbija\nFasada - završni građevinski radovi, Stara Pazova, Srbija\nIako Fasada pod ovim imenom egzistira već više od 13 godina, njeni počeci datiraju još od prve polovine prošloga veka. Sve je počelo kao radionica za izradu mlinskog kamena, da bi danas Fasada bila nezaobilazan partner u završnim građevinskim radovima.\nRigips glet mase, ispuni, lepkovi, malteri, Beograd, Srbija\nRigips je sinonim za sisteme suve gradnje sa gipskartonskim pločama: pregrade, spušteni plafoni, oblaganje zidova i plafona, potkrovlja, podova, kao i sistema protivpožarne i zvučne zaštite. Poseban asortiman čine materijali za završne radove: glet mase, ispune, lepkovi, malteri, boje, mašine...\nBojadex završni materijali u građevinarstvu, Beograd, Srbija\nBojadex je firma koja je osnovana 1998 godine. Bavi se prodajom boja, lakova, lepkova, fasada, izolacionog materijala, molersko-farbarskog alata koji se koristi kod završnih radova u gradevinarstvu.\nFima termoizolacione fasade, Mionica, Srbija\nFima je među vodećim proizvođačima termoizolacionih ploča sa posebnim akcentom na promovisanju sistema termoizolacionih fasada, gde je sa svojim brendovima tipa Stiropen, Fimapor, kao i licencnim Neopor i Peripor, rame uz rame sa renomiranim svetskim i domaćim proizvođačima.\nTermodom završni radovi u građevinarstvu, Beograd, Srbija\nPro Paint završni građevinski radovi, Zrenjanin, Srbija\nPro Paint je firma sa dugom porodičnom tradicijom, koja se bavi izvodjenjem završnih radova u gradjevinarstvu. Naše osnovne delatnosti su: molerski radovi, izrada Demit fasada, gipsarski radovi. Veliku pažnju posvećujemo kvalitetu izvedenih radova, i bojama kao vizuelnom mediju.


OPOZICIJA JEDNOGLASNA - Ne dolazi u obzir pristupanje Trebinja turskim opštinama | Trebinje Live\nOPOZICIJA JEDNOGLASNA - Ne dolazi u obzir pristupanje Trebinja turskim opštinama\nPredstavnici opozicionih političkih partija u Trebinja protive se eventualnoj inicijativi da ovaj grad pristupi Zajednici opština turskog svijeta i da će, ukoliko do nje dođe, nastojati da ne dobije skupštinsku većinu.\nŠef Kluba odbornika SNSD-a Zdravko Butulija rekao je da nije čuo da takva inicijativa postoji, ali da ga ona ne bi iznenadila.\n"S obzirom na to da je od partija koje pripadaju Savezu za promjene moguće svašta očekivati, a naročito od gradonačelnika Slavka Vučurevića, vjerujemo da je takva inicijativa moguća", istakao je Butulija, komentarišući pismo trebinjskog Udruženja građana "Bunt" koje je pozvalo gradonačelnika da "javno demantuje glasine koje dolaze iz gradske administracije, a koje govore da bi on uskoro mogao podnijeti prijedlog Skupštini grada da donese odluku da Trebinje, poput Doboja, pristupi Zajednici opština turskog svijeta".\nUkoliko prijedlog jedne takve odluke bude upućen Skupštini, kaže Butulija, Klub odbornika SNSD-a spremno će dočekati i potruditi se da takva inicijativa ne dobije potrebnu većinu u Skupštini grada.\nButulija je demantovao Vučurevićeve tvrdnje da je Udruženje građana "Bunt" "produžena ruka SNSD-a", naglašavajući da nikada do sada nije čuo za njegovo postojanje.\n"Udruženja se formiraju na jedan veoma jednostavan način. Ne znam ko stoji iza toga, ali sigurno je da nema nikakve veze sa SNSD—om", rekao je Butulija.\nPredsjednik Gradskog odbora DNS-a Petar Ivanković kaže da je za ovu političku partiju neodgovorno, ukoliko stvarno postoji ideja da se Trebinje uključi u Zajednicu opština turskog svijeta.\n"DNS će biti protiv takve odluke", rekao je Ivanković, koji je i odbornik u Skupštini grada Trebinja.\nPredsjednik Gradskog odbora NDP-a Trebinje Slobodan Šaraba kaže da ga ne bi čudilo da se pojavi takva inicijativa, jer se, kako kaže, već pojavljivala u Republici Srpskoj, ali ona generalno ne bi bila dobra u ovom vremenu.\n"Ja sam apsolutno protiv toga i smatram da je to Trebinju nepotrebno. Tačno je da Trebinju trebaju dobri ekonomski ugovori i finasijska sredstva za razvoj, ali jedna vrsta takvog priključenja - ne", istakao je Šaraba.\nOn je rekao da gradu trebaju druge inicijative, ali da se "u Trebinju nikada ne zna", pa tako i da se prihvate i inicijative te vrste ukoliko bi se pojavio neki diktat".\nPredsjednik Pokreta za Trebinje Nikola Sekulović izjavio je Srni da je čuo za tu inicijativu i da je to, kako je ocijenio "ozbiljna stvar".\n"Mi još ne znamo šta to znači. Ono što je sigurno jeste da ucjene nećemo prihvatiti po cijenu bilo kakvih para, ali smo za partnerstvo", rekao je Sekulović.


MOK nije suspendovao Rusiju, odlučuju savezi! – Opustise.rs\nNaslovna / Sport / Ostali sportovi / MOK nije suspendovao Rusiju, odlučuju savezi!\nMeđunarodni olimpijski komitet (MOK) nije suspendovao ruske sportiste sa ovogodišnjih Olimpijskih igara u Rio de Žaneiru, ali će konačnu reč dati pojedinačni sportski savezi.\nFoto: AP/Patrick Semansky, file\nMeđunarodni olimpijski komitet (MOK) je na današnjoj sednici doneo odluku da ne suspenduje ruske sportiste zbog „doping skandala“, kao ni ruski Olimpijski komitet, ali će konačnu odluku o suspenziji doneti pojedinačni sportski savezi.\nDo početka Igara ostalo je još samo 12 dana…\nPredsednik MOK-a Tomas Bah potvrdio je da sportistima koji su bili pozitivni na doping kontroli, čak iako su je „odslužili“, neće biti dozvoljen nastup, ali da međunarodne sportske federacije mogu da zabrane ili dozvole učešće ruskim takmičarima u pojedinim sportovima.\nTo praktično znači da svaki od 321 ruskog sportiste, koliko ih je prijavljeno za Igre u Riju, mora da dobije potvrdu da je „čist od dopinga“.\nMOK je razmatrao pravne mogucnosti o suspenziji celog ruskog tima, nakon što je istražitelj Svetske antidoping agencije (WADA) Ričard Meklaren podneo svoj izveštaj.\nTakođe, svaki ruski olimpijac koji dobiju dozvolu za učešće na Igrama, kako se navodi, biće podvrgnut „rigoroznim, vantakmičarskim kontroloma“, te da će nedostupnost bilo kog takmičara, u bilo kom trenutku, automatski značiti njegovu diskvalifikaciju sa Olimpijskih igara.\nU njegovoj istrazi optuzen je drzavni vrh Rusije da je sprovodio i nadgledao doping sportista.\nDopingOlimpijske igre 2016Rusija\n← Prethodna vest Istorija: Prva Svetska liga za Srbiju!\nSledeća vest → U brutalnom vaterpolo obračunu sportistkinja pred kamerama završila gola (VIDEO)


Da bi dobili ograničenu cijenu struje, privrednici moraju potpisati nove ugovore - Portal 072info\nDa bi dobili ograničenu cijenu struje, privrednici moraju potpisati nove ugovore\nDopuna Zakona o električnoj energiji u Federaciji BiH i odluka Vlade FBiH od 7. januara ove godine odnosi se izričito na ograničenje cijena električne energije za kupce u okviru tržišnog snabdijevanja.\nPodsjetili su na ovo iz JP Elektroprivreda BiH, odakle su kazali i kako dopunom Zakona nisu obuhvaćene druge zakonske odredbe i obaveze koje iz njega proističu, a time ni obaveza kupaca za upućivanje zahtjeva za dostavu ponude za snabdijevanje.\n“Uz podsjećanje na navedenu obavezu, JP Elektroprivreda BiH upućuje poziv kupcima na visokom i srednjem naponu sa kojima su ugovori o snabdijevanju za ovu godinu potpisani 2021. godine da, ukoliko smatraju da će ostvariti povoljnije uslove, pokrenu proces ugovaranja slanjem zahtjeva JP Elektroprivreda BiH za dostavu ponude. Nakon ispunjenja ove obaveze, kupci stiču pravo primjene dopunjenog člana 16. Zakona o električnoj energiji u FBiH i Odluke Vlade FBiH o ograničavanju cijena za snabdijevanje u 2022. godini”, saopšteno je iz Elektroprivrede BiH.\nPodsjetimo da su tek na kraju 2021. godine usvojene dopune Zakona o električnoj energiji prema kojima poskupljenje ne smije biti veće od 20 posto, što su privrednici i tražili. Međutim, određeni broj privrednika ugovor za električnu energiju za 2022. godinu dobio je prije ove odluke, te su ga morali i potpisati. U tim ugovorima bilo je predviđeno povećanje cijene struje i za 300 posto, za pojedine privrednike.\nUsvajanjem dopuna Zakona i ovi privrednici stekli su pravo na revidiranje ugovora, a ukoliko to žele da urade, iz Elektroprivrede BiH su ih pozvali da im se jave sa tim zahtjevom.\nPrethodni članakMAHIR MULALIĆ O KARIJERI I POPULARNOSTI: Pamtim savjet Marije Šerifović da nigdje ne žurim\nSljedeći članakU Vladi FBiH zabrinuti: U BiH nema radne snage, moramo je uvoziti!?


pink.rs | NAJGLEDANIJA TELEVIZIJA U SRBIJI: MAJ U ZNAKU TV PINK!\nNAJGLEDANIJA TELEVIZIJA U SRBIJI: MAJ U ZNAKU TV PINK!\nTV Pink je proteklog meseca bila najgledanija televizija u našoj zemlji, kako među komercijalnim emiterima, tako i u odnosu na Javni servis.\nIzvor: Pink.rs, Foto: e-stock Miloš Rafailović/Nielsen Audience measurement/TvPink\nRijaliti program "Zadruga", koji je u celom regionu podigao standard rijaliti formatima, zasigurno je zainteresovao gledaoce oba pola, svih uzrasta i interesovanja. Bilo da je u pitanju prenos, neka od specijalnih emisija ili spektakularna "Zadrugovizija", interesovanje za "Zadrugu" nije jenjavalo. Poslednja dva meseca emitovanja rijaltija, ali i svih drugih programskih sadržaja, TV Pink probija se na prvo mesto, kao najgledanija televizija u Srbiji, uključujući i Javni servis Srbije, govore istraživanja za merenje gledanosti agencije Nielsen Audience measurement.\nU prilog ovome, govore i rezultati merenja gledanosti "Zadrugovizije", koja je ovog ponedeljka bila najgledanija emisija u danu, sa više od 1.300.000 gledalaca. Udeo u gledanosti od blizu 30 odsto, u pojednim delovima šou programa dostizao je procenat od 46 odstoTV gledalaca koji su bili uz "Zadrugoviziju". Pored vrtoglavog uspeha "Zadruge", serijski program TV Pink upotpunio je ponudu TV sadržaja i gledaocima pružio humorističku, ali i glamuroznu igranu formu, pre svega u domaćoj seriji Radoša Bajića "Šifra Despot", a zatim i najgledanijim turskim serijama "Istanbulska nevesta", "Ćerke" i "Elif".\nKako bi uvek bili informisani, o svim globalnim, ali lokalnim dešavanjima, među svim komercijalnim televizijama u Srbiji, gledaoci su najviše poverenja poklonili upravo Pinkovom informativnom programu. "Nacionalni dnevnik" i "Novo jutro" zvanično su najgledaniji centralni informativni i jutarnji program svim komercijalnih emitera. Poređenja radi, "Novo jutro" sa Sarapom i Deom, od samog početka emitovanja, svakog radnog dana, peti mesec zaredom beleži dvostruko veći broj gledalaca od sličnih formata na drugim komercijalnim televizijama.\nVečernji televizijski program privoleo je gledaoce da i tokom toplog maja budu uz TV Pink, tačnije uz zabavne emisije "Amidži šou", "Paparaco lov" i "Ko je na vrhu?", ali iuz dramatične i emotivne priče serijala "DNK", "Trenutak iz sna" i "Kuća od srca".\nKada se radna nedelja privede kraju, kao šlag na tortu dolaze"Pinkove zvezdice", uz koje svakog petka milionska publika peva, plače i iskreno se raduje raskošnom muzičkom talentu klinaca i klinceza. Sledi vikend koji, tradicionalno već, gledaoci vole da započnu uz jedinu pravu "Žikinu šarenicu", iza koje stoji autor i šarmantni voditelj Žika Nikolić. Vikendom su najgledanije i vruće ljubavne teme u autorskoj emisiji Sanje Marinković "Magazin In", kao i retrospektiva događaja koji su obeležili nedelju iza nas, u emisiji "Premijera vikend special".


"Nema razloga za policijski čas i vanredno stanje, moguć nadzor nad onima koji dolaze za praznike" - Telegraf.rs\n- Ne vidim potrebu, i mislim da smo u tome svi jedinstveni, medicinski deo Kriznog štaba i ceo Štab, za policijskim ograničenjima kretanja i za vanrednim stanjem - odgovorio je Tiodorović posle sednice Štaba na pitanje da li se, s obzirom na tešku situaciju, može očekivati dodatno pooštravanje mera, prenosi Tanjug.\n- Posle mera koje smo već uveli, i onog što su pokazale, pogledajte Beograd i druge gradove uveče i videćete da to ipak utiče, da je većina ljudi svesna opasnosti i rizika, ako se mere ne primenjuju. To je nada koja nam otvara perspektivu da možemo da se izborimo sa ovom teškom epidemijom - rekao je Tiodorović.\nDodao je da je situacija teška u Beogradu i velikim gradovima, s obzirom na to da su bolnice prepune, ne samo zbog kapaciteta, već i zbog kadra, za koji je pitanje da li će možda moći da izdrži.\n- Sa dolaskom vakcine imaćemo mnogo bolju situaciju - naveo je dr Tiodorović.\nNije trenutak za inostranstvo\nNapomenuo je da je veoma važno da izdržimo ovu i sledeću nedelju, jer posle 4. i 5. decembra možemo da očekujemo da dođe do zaravnjenja krive i mogućeg smirivanja stanja u toku decembra.\n- Sve što smo planirali za praznike, Božić, Novu godinu... Može se sve lepo dogoditi u porodici. Moramo da razmišljamo koliko rizikujemo. Lepo je biti na Kopaoniku, Zlatiboru, u inostranstvu, ali nije trenutak za to - rekao je Tiodorović.\nPosebne mere zbog praznika?\nOn je dodao da će se u naredna dva-tri dana znati da li će biti uvođenja posebnih mera nadzora i kontrole na graničnim prelazima pred novogodišnje i božićne praznike.\nTiodorović je naveo da će se o tome razgovarati narednih dana, da se vidi iz kojih zemalja najviše dolazi naših građana tokom praznika.\n- U naredna dva-tri dana imaćemo odgovor da li ćemo uvoditi posebne mere nadzora, kontrole - rekao je Tiodorović.\nDoneta odluka o raspustu i onlajn nastavi, ne zatvaraju se škole i vrtići, preporuka fakultetima


Institucije ohrabruju širenje mržnje - Fond za humanitarno pravo - Peščanik\nFond za humanitarno pravo11/01/2022\nInstitucije ohrabruju zastrašivanje i širenje nacionalne mržnje u javnom prostoru\nPovodom sve učestalijeg ispoljavanja nacionalne mržnje u javnom prostoru i zastrašivanja manjina, Fond za humanitarno pravo (FHP) osuđuje odnos državnih institucija prema ovim incidentima, koji se sastoji u njihovom prećutnom ili eksplicitnom odobravanju i ohrabrivanju. Republika Srbija nastavlja sa zvaničnom politikom negiranja ratnih zločina, slavljenja zločinaca i samoviktimizacije, čime doprinosi eskalaciji nacionalne i verske mržnje kojoj svedočimo u poslednje vreme.\nFHP podseća da su tokom devedesetih godina pripadnici srpskih snaga počinili teške zločine nad stanovništvom Sandžaka, uključujući otmice, ubistva, policijsku torturu i druga sistemska kršenja ljudskih prava, koje je FHP dokumentovao i predstavio u izveštajima „Pod lupom“. Neke od najstrašnijih zločina nad sandžačkim Muslimanima – poput otmice i ubistva putnika iz autobusa iz Sjeverina i putnika iz voza u Štrpcima – počinili su pripadnici Vojske Republike Srpske (VRS).\nTrideset godina kasnije, većina porodica žrtava ova dva zločina nije pronašla posmrtne ostatke svojih najbližih, a zbog diskriminatornih zakona Republike Srbije, ne uspevaju ni da dobiju status članova porodica civilnih žrtava rata, koji bi im omogućio priznanje zločina i skromnu materijalnu naknadu. Pored toga, stanovnici Sandžaka suočeni su sa zastrašivanjem i govorom mržnje u javnom prostoru, koji po mnogo čemu podseća na atmosferu od pre 30 godina.\nU prvim danima ove godine objavljen je snimak pripadnika Policijske uprave Priboj kako pevaju pesme kojima se poziva na novi genocid i zločine protiv čovečnosti. Nakon pritiska javnosti, protiv policajaca sa snimka je pokrenut disciplinski postupak koji, kao blaga mera, negira ozbiljnost ovog incidenta.\nNekoliko dana kasnije, na pravoslavno Badnje veče, na ulicama Priboja grupa ljudi je pevala „Božić je, Božić je, pucaj u džamije“, noseći baklje i paleći pirotehnička sredstva. Policija je navodno identifikovala osamnaestogodišnjeg mladića koji se jedini jasno vidi na snimku, i o događaju je obavešteno nadležno tužilaštvo. Ovakvo širenje verske mržnje nije delo usamljenog pojedinca, iako imamo razloga da verujemo da će ga nadležne institucije tako tretirati.\nI u Novom Pazaru pravoslavni Božić je „proslavljen“ uz zastrašivanje i nacionalističke performanse. Članica Predsedničkog kolegijuma Srpske radikalne stranke (SRS) objavila je na svom Tviter nalogu snimak veće grupe muškaraca koji na novopazarskim ulicama pale baklje uz pesmu „Za krst časni i slobodu zlatnu“. Imajući u vidu da je Novi Pazar multietnički grad u kojem većinu čine Bošnjaci, i da pomenuti performans deluje organizovano i planirano, postavlja se pitanje da li će državne institucije preduzeti nešto da ovakvo ponašanje ubuduće spreče.\nDok na širenje nacionalne mržnje u Sandžaku institucije ili ne reaguju, ili reaguju sa zakašnjenjem i preblago, gotovo ceo državni vrh Srbije je 9. januara u Banjaluci prisustvovao obeležavanju Dana Republike Srpske, koji je u više navrata proglašen neustavnim. Na policijskoj paradi, koja je po militantnosti podsećala na vojnu, državni zvaničnici Srbije stajali su na počasnoj bini sa Vinkom Pandurevićem, osuđenim za ratne zločine počinjene u Srebrenici. Pandurević živi u Srbiji, čest je gost TV emisija, a pre nepunih mesec dana odlikovan je vojnom spomenicom, koju mu je uručio načelnik Generalštaba Vojske Srbije.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je povodom neustavnog praznika da je „Republika Srpska plod želje srpskog naroda… da se spreče zločini koji su nad srpskim narodom počinjeni tokom Drugog svetskog rata“. Ovaj narativ bio je dominantan i devedesetih godina i služio je za legitimizaciju osvajačkih pohoda srpskih vlasti. Povezivanje Drugog svetskog rata i ratova devedesetih u neprekinutu celinu doprinosi relativizaciji ratnih zločina, predstavljajući ih kao samoodbranu. Izjava predsednice Vlade posebno je štetna u kontekstu negiranja zločina koje su srpske snage počinile tokom rata u BiH, a koje je zvanična politika Srbije.\nSve češće javno širenje nacionalne mržnje, veličanje zločinaca i pozivanje na rat stvara atmosferu straha u kojoj mnogi opravdano strepe od izbijanja novih oružanih sukoba. Zvanična politika sećanja na ratove devedesetih, zasnovana na poricanju i relativizaciji zločina koje su počinile srpske snage, značajno doprinosi ovakvoj atmosferi. Fond za humanitarno pravo zahteva od institucija Srbije da prekinu sa praksom negiranja zločina, kao i poricanja sistemskog karaktera nacionalne mržnje, i da zastrašivanje i pozive na nasilje sankcionišu na adekvatan način.\nFond za humanitarno pravo, 10.01.2022.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Volf nije zabrinut zbog Hamiltonovog ugovora\n26. 10. 2020. 18:26 >> 18:51 0\nDirektor Mercedesa Toto Volf rekao je danas da nije zabrinut oko toga da li će šestostruki svjetski prvak Luis Hamilton produžiti ugovor za sljedeću sezonu u Formuli 1.\nHamilton je u nedjelju slavio na trci u Portugalu i sa 92 trijumfa postao vozač sa najviše pobjeda u Formuli 1, a iza njega ostao je Mihael Šumaher sa pobjedom manje. Takođe, Hamilton ove sezone pokušava da izjednači Šumaherov rekord od sedam šampionskih titula.\nOn je prije trke u Portimau rekao da želi da ostane u Mercedesu, ali da "ima mnogo pitanja na koja su potrebni odgovori", u vezi sa detaljima ugovora.\nJedan od razloga odgađanja pregovora je i korona virus, pošto Hamilton želi da smanji rizik od zaraze. Ako se razboli Hamilton bi morao da propusti trku, što bi ugrozilo njegovu borbu za titulu.\nVolf je rekao da je prije trke bio u Monaku, gdje Hamilton živi, ali da je ipak odlučio da je održavanje sastanka preveliki rizik.\n"Sada smo u situaciji da svi želimo da nastavimo. Bio sam u Monaku prošle nedjelje i odlučio sam da se ne sastanemo, najgore što je moglo da se desi je da donesem koronu na sastanak. Jednostavno nije došlo vrijeme za sastanak. Nadam se da ćemo narednih nekoliko trka završiti na visokom nivou, a onda se koncentrisati na ugovor", naveo je Volf.\n"Situacija je vrlo jednostavna i znam da postoje teorije zavjere u Formuli 1, ali Luis i ja živimo kao pustinjaci, a naš tim je posebno disciplinovan. Imamo još 11 kola za naše osoblje, ne dozvoljavamo da više od dvije osobe obiduju zajedno, sedam ili osam najvažnijih osoba ne smiju da budu u kontaktu sa drugima, a vozači su najviše izloženi", dodao je on.\nFetel: Srećan sam što sam prisustvovao stvaranju istorije


Završen treći sastanak Kontrolnog tela međustranačkog dijaloga, nastavak sutra - 04.01.2022, Sputnik Srbija\nZavršen treći sastanak Kontrolnog tela međustranačkog dijaloga, nastavak sutra\nTreći sastanak Kontrolnog tela međustranačkog dijaloga na kojem je učestvovao i predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić završen je oko 16:30 časova u... 04.01.2022, Sputnik Srbija\nUčesnici sastanka nisu davali izjave.Za sutra je zakazan novi sastanak, na kojem se očekuje i konačan dogovor o broju članova biračkih odbora iz redova vanparllamentarne opozicije koja je učestovala u razgovorima.Na sastanku su učestvovali predsednik SDS Boris Tadić, lider Dveri Boško Obradović, te zamenik predsednika SRS Aleksandar Šešelj.Na sastanku su bili pored predstavnika vlasti i zastupnici DSS, Zavetnika, Zdrave Srbije, Dosta je bilo, kao i Stranke moderne Srbije.To je bio treći sastanak koji se odvija u Parlamentu, a do sada se medijima zvanično predstavnici Kontrolnog tela nisu obraćali.Kontrolno telo bi trebalo da prati primenu Sporazuma koji je potpisan u okviru međustranačkog dijaloga, a kako je ranije rečeno u njegovom sastavu su pored potpisnika dokumenta i predstavnici Vlade, Ministarstva državne uprava i lokalne samouprave, RIK i tri predstavnika "drugih opozicionih stranaka koje za to pokažu interes".\nTreći sastanak Kontrolnog tela međustranačkog dijaloga na kojem je učestvovao i predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić završen je oko 16:30 časova u parlamentu.\nUčesnici sastanka nisu davali izjave.\nZa sutra je zakazan novi sastanak, na kojem se očekuje i konačan dogovor o broju članova biračkih odbora iz redova vanparllamentarne opozicije koja je učestovala u razgovorima.\nNa sastanku su učestvovali predsednik SDS Boris Tadić, lider Dveri Boško Obradović, te zamenik predsednika SRS Aleksandar Šešelj.\nNa sastanku su bili pored predstavnika vlasti i zastupnici DSS, Zavetnika, Zdrave Srbije, Dosta je bilo, kao i Stranke moderne Srbije.\nTo je bio treći sastanak koji se odvija u Parlamentu, a do sada se medijima zvanično predstavnici Kontrolnog tela nisu obraćali.\nKontrolno telo bi trebalo da prati primenu Sporazuma koji je potpisan u okviru međustranačkog dijaloga, a kako je ranije rečeno u njegovom sastavu su pored potpisnika dokumenta i predstavnici Vlade, Ministarstva državne uprava i lokalne samouprave, RIK i tri predstavnika "drugih opozicionih stranaka koje za to pokažu interes".


OSM Televizija - Pentagon: Američki general Skaparoti nije rekao da je Srbija opasnost za Balkan\nPentagon: Američki general Skaparoti nije rekao da je Srbija opasnost za Balkan\nPentagon je saopštio da su "dezinformacije" navele srpskog ministra odbrane Aleksandra Vulina da kritikuje visokog američkog generala Kurtisa Skaparotija koji je navodno upozorio je, zbog veza sa Rusijom, Srbija opasnost za Balkan.\nU saopštenju Pentagona se navodi da Vulinov komentar nije zasnovan na tačnim informacijama čiji je cilj da se protiv generala i SAD, raspire antiamerička osjećanja.\nBritanska agencija “Rojters“ navodi da je general američke vojske Kurtis Skaparoti, inače komandant snaga NATO u Evropi, rekao je u Kongresu ranije ovog mjeseca da je Srbija podložna ruskom uticaju.\nMinistar Vulin oštro je kritikovao Skaparotija rekavši da je američki general svojom ocjenom optužio Srbiju kao opasnost po Balkan. Vulin je tada rekao da od 1999. godine nije bilo teže, neodgovornije i opasnije izjave nego što je izjava generala Skaparotija.\nIstovremeno, britanska agencija navodi, pozivajući se na transkript Skaparotijevog iskaza, da američki general, u svom svjedočenju pred Odborom američkog Senata za oružane snage 8. marta, nije pomenuo Srbiju kao opasnost po Balkan, ali da jeste kritikovao ulogu Rusije u Srbiji.\nJoš iz iste kategorije: « Cerar podnio ostavku Vučić: Zajednica srpskih opština – mrtvo slovo na papiru »


SRBIJA IZBORI: Stižu pozivi za glasanje mrtvim ljudima\nPetnaest dana uoči izbora zaključen je jedinstven birački spisak i upisano je 6.583.665 građana, među kojima je i troje članova porodice Petrović, iako su svi preminuli.\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić izjavio je nedavno da je jedinstveni spisak “nikad ažurniji”, da su zahvaljujući digitalizaciji uvezani podaci iz nekoliko baza, te da je u biračkom spisku “mnogo toga pročišćeno”.\nMeđutim, portalu Nova.rs javili su se stanari zgrade na Dorćolu u koju je stigao poziv za troje članova porodice Petrović. Stanari tvrde da ova porodica godinama nije živela u Srbiji i da su Petrović Sofija, Nebojša i Dejan, na čija imena su pozivi stigli živeli i umrli u Švedskoj.\nKako je došlo do propusta, i kako su se preminuli Petroviću našli na biračkom spisku ministarstvo nema tačan odgovor, kako kažu, nisu upisani u matične knjige umrlih, odnosno niko nije prijavio njihovu smrt. Ovakvih slučajeva, tvrde, je “jako malo”.\n“U slučaju smrti državljanina Republike Srbije koja je nastala u inostranstvu, upis u Matičnu knjigu umrlih u RS vrši se na osnovu inostranog izvoda iz matične knjige umrlih za to lice”, kažu iz ministarstva.\nKako dodaju prijavu za upis može da podnese bilo koje lice koje za to ima pravni interes.\n“Prijava se podnosi ili preko diplomatsko konzularnog predstavništva, ili neposredno opštini/gradu po mestu poslednjeg prebivališta tog lica, a ako je mesto poslednjeg prebivališta nepoznato, po mestu rođenja”, kažu iz ministarstva. “Kako je u pitanju Švedska, ona je potpisnica Haške konvencije, koja zahtev da inostrani izvod bude propisno legalizovan putem apostille”, zaključuju iz ministarstva.


MEI - EU fondovi 2016.\nArhiva EU fondovi EU fondovi 2016.\nEU fondovi 2016.\nMuke lakše uz porodicu\nCentar za pružanje mentalnih usluga, koji u Kikindi postoji od pre nepunu godinu, opravdava postojanje.\nNa deonici puta Golubac - Donji Milanovac izvršen je proboj tunela na novoj zaobilaznici kod Golubačkog grada čime je eliminisana opasnost koju je saobraćaj, naročoto teških vozila, nanosio drevnoj tvđavi na ulazu u Đerdapsku klisuru.\nIz Brisela smo dobili pola miliona\nOpština Ub odličan je primer koliko za uređenje i razvoj lokalne samouprave može značiti novac iz evropskih fondova. Ub je proteklih godina, kvalitetnim projektima, iz briselske kase &bdxuo;povukao&ldxuo; više od pola miliona evra.\nEU izdvaja 15,4 miliona evra za poboljšanje života Roma u Srbiji\nPomoću sredstava EU u JKP &xuot;Gradska čistoća&xuot; zaposleno novih 20 radnika Samo za tekuće projekte kojima se na različite načine poboljšava život Roma u Srbiji Evropska unija izdvaja 15,4 miliona evra, a namera je da se uskoro pokrenu dva nova projekta čija će ukupna vrednost biti 14 miliona evra.Evropska Unija je donator sa najvećim brojem projekata za uključivanje, zapošljavanje i stanovanje Roma u Srbiji.\nLokalna samouprava organizovala je u utorak 29. marta , u maloj sali gradske kuće konferenciju posvećenu početku realizacije projekta &bdxuo;Banatsko sunce za sve&ldxuo;, koji finansira EU kroz IPA program prekogranične saradnje Rumunije i Srbije.\nPočetak Programa za transfer tehnologije\nKomercijalizacija rezultata naučnih istraživanja povezivanjem istraživača na fakultetima i institutima sa privatnim sektorom, kao i jačanje centara za transfer tehnologije na univerzitetima u Srbiji glavni su ciljevi Programa za transfer tehnologije (TTF) koji je na skupu održanom u Privrednoj komori Srbije predstavljen stručnoj javnosti. Ovaj program je deo Projekta podrške istraživanju, inovacijama i transferu tehnologije, vrednom 6,9 miliona evra, koji finansira Evropska unija sa 4,9 miliona evra iz pretpristupnih fondova (IPA 2013), a sufinansiraju Vlada Republike Srbije i domaći privatni sektor sa po milion evra.\nEU će sa 24.800.000 eura sufinansirati projekte\nEvropska unija će sa 24.800.000 evra sufinansirati projekte od strateške vrednosti za pogranični region Mađarske i Srbije, saopštila je danas Kancelarija Vlade Srbije za evropske integracije. U saopštenju je navedeno i da će poziv za podnošenje predloga projekata koji su u skladu sa relevantnim nacionalnim i regionalnim strategijama i imaju mogućnost da unaprede kvalitet života biti otvoren do 26. avgusta 2016.\n&bdxuo;Banatsko sunce za sve&ldxuo; predstavlja projekat međudržavne saradnje između Rumunije i Republike Srbije, finansiran od strane Evropske Unije u ukupnoj vrednosti od 854.000 evra. Ovim projektom predviđena je implementacija obnovljivih izvora energije u Pančevu, koji će se ujedno koristiti i u celom regionu za zagrevanje sanitarne vode, objasnila je Anđela Vila, PR menadžer projekta.\nNaše pravo da živimo bolje\nU toku je realizacija Projekta &bdxuo;Podrška edukativnoj inkluziji Roma na svim obrazovnim nivoima i podrška samozapošljavanju u Požarevcu - Naše pravo da živimo bolje&ldxuo;. Vrednost projekta118.116, 86 evra.\nDnevni centar za osobe sa inteletualnim i mentalnim smetnjama počinje sa radom od 21. marta, a u rumskoj opštini se realizuje u okviru projekta &bdxuo;Unapređenje socijalne inkluzije osoba sa intelektualnim i mentalnim smetnjama&ldxuo;.Projekat se finansira kroz nacionalni IPA program EU.\nNovo ruho o evropskom trošku\nZrenjaninska hala &ldxuo;Medison&rdxuo; do kraja godine zasijaće u novom sjaju zahvaljujući sredstvima iz evropskih fondova, odnosno projektu prekogranične saradnje.\nPočeo projekat unapređivanja javnih nabavki\nRepublička komisija za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki saopštila je da je otpočeo Projekat koji podržava i finansira EU, s ciljem jačanja kapaciteta.Projekat ima 3 komponente: -usklađivanje zakonskog okvira u oblasti javnih nabavki sa direktivama EU sudskom praksom Suda pravde EU -edukacija zaposlenih u Republičkoj komisiji u cilju efikasnije realizacije radnih aktivnosti, imajući u vidu naprednu praksu i iskustva administrativnog aparata država EU -upoznavanje opšte i stručne javnosti sa nadležnostima Republičke komisije i podizanje svesti o značaju njenih odluka.\nRepublička komisija za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki u Srbiji i slovenačka Državna revizijska komisija počeli su saradnju u okviru šestomesečnog programa &xuot;Jačanje zaštite prava u postupcima javnih nabavki&xuot;, koji finansira Evropska unija sa 250.000 evra radi unapređenja stanja u Srbiji u toj oblasti.\nEvropska unija odobrila 12 miliona evra za saobraćajnicu Beograd - Temišvar kroz južni Banat. U narednih desetak dana protokol sa Rumunima, prvi kilometri za dve godine. EU je odobrila 12 miliona evra za izradu projektno-tehničke dokumentacije i generalnog projekta auto-puta, koji će preko Pančeva i Vršca povezati Beograd sa Temišvarom. Predviđa se da bi prvi kilometri ove značajne saobraćajnice za južni Banat mogli da počnu da se grade već za dve godine.\nPančevo učestvuje u projektu prekogranične saradnje sa Rumunijom. Taj projekat podrazumeva korišćenje solarne energije za zagrevanje tople vode. Oko 900.000 eura je ukupan budžet projekta. Jedan deo finansira EU, drugi deo grad Pančevo i treći naravno Opština Lugaš. Ono što je najkarakterističnije za ovaj projekat jeste da je on po svojoj veličini, odnosno po površini sunčanih kolektora koji će biti postavljeni jedan od najvećih u jugoistočnoj Evropi.\nIz sredstva IPA više od 17 miliona evra\nU Kraljevu je nedavno održana prezentacija Lokalnog programa zaštite životne sredine za period 2016. do 2025. godine. Ovo je dokument koga po novom Zakonu o zaštiti životne sredine svaka lokalna samouprava mora doneti u narednih godinu dana. Strateški cilj aktivnosti po gradovima i opštinama jeste da Srbija što spremnije dočeka otvaranje pregovaračkog poglavlja 27 o životnoj sredini.\nVi[e možete da pročitate ovde.\nTesan prelaz kod Nakova\nZa proširenje i nadogradnju graničnog prelaza Nakovo - Lunga, otvorenog u novembru 2014, opština Kikinda konkurisala je zajedno sa rumunskim partnerom za sredstva iz IPA programa.\nKorisne informacije o EU fondovima već na raspolaganju čitaocima\nPrateći savremene tokove ne samo u poljoprivredi već i u novim tehnologijama Udruženje novinara za poljoprivredu AGROPRESS predstavilo je svoj novi sajt. Ovaj projekat podržan je od strane Ministarstva kulture i informisanja. Zahvaljujući novim načinima plasiranja informacija, sada su poljoprivrednici, predstavnici institucija i investitori u mogućnosti da na jednom mestu pronađu veliki broj informacija iz oblasti proizvodnje, prerade i distribucije hrane.\nIPARD program 2014 - 2020. je deo pretpristupne pomoći EU (IPA) koja je namenjenu ruralnom razvoju i okvirni iznos za period 2014- 202, i iznosi oko 175 mil evra (na ovaj iznos se dodaje i obaveza kofinasiranja iz nacionalnih sredstava).\nRešavanje problema odlaganja otpada u gradu - Radio Televizija Kragujevac - Javni servis Šumadije\nZa izgradnju i opremanje Regionalnog centra za upravljanje otpadom u Kragujevcu do sada je obezbeđeno nešto manje od 22 miliona evra.Deo sredstava, u iznosu od 19 miliona evra, obezbeđen je iz IPA fondova, dok je ostatak od 2,5 miliona, kragujevačka lokalna samouprava obezbedila iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj.\nProjekat izgradnje fabrike za preradu otpadnih voda i kanalizacionog sistema u Kraljevu, a vredan 17 miliona evra, jedan je od prioritetnih, rečeno je prilikom predaje tehničke dokumentacije. Očekuje se da će za njega zajedničkom saradnjom Evropske unije, resornog Ministarstva i grada Kraljeva biti obezbeđeno finansiranje IPA fonda za 2017. godinu.\nPomoć za poljoprivrednike iz sedam opština u istočnoj Srbiji\nPoljoprivredni proizvođači iz sedam opština u istočnoj Srbiji će u narednim mesecima dobiti neke od paketa pomoći Evropske unije poplavljenim područjima u Srbiji, saopšteno je danas na konferenciji o saradnji Srbije, EU i Organizacije UN za hranu i poljoprivredu (FAO).\nKonferencija o projektima EU zazapošljavanje\nSrbija ima priliku da dobije sredstva za finansiranje raznih projekata iz fondova Evropske unije za zapošljavanje i socijalnu politiku (EaSI) i tako poboljša položaj korisnika socijalne zaštite, izjavio je danas ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin.On je na početku informativnog skupa o tim fondovima rekao da je ovo prva godina da Srbija učestvuje u EaSI i dodao da je Evropska komisija za period od 2016. do 2020. obezbedila ukupno 919 miliona evra za zemlje članice unije i zemlje kandidate.\nOtvorena novoizgrađena škola u Poljanama\nSelo Poljane diči se novim školskim zdanjem, izdvojenim odeljenjem matične osmoletke &bdxuo;Draževac&rdxuo; u kome će devojčice i dečaci završavati prva četiri razreda osnovnog obrazovanja. Novoizgrađena kuća znanja prostire se na 225 kvadratnih metara, ima tri učionice, zbornicu, ostavu, toalete i prilagođena je osobama sa invaliditetom. U krilo može da primi 30 učenika. Svečano je otvorena danas.\nNajsposobnije novac već čeka\nSrbija od ove godine ima više mogućnosti za korišćenje sredstava fondova Evropske unije. Za pojedine programe konkursi su već otvoreni. O tome kako na najbolji način iskoristiti pruženu šansu razgovarali smo sa pomoćnicom ministra u Ministarstvu privrede za mala i srednja preduzeća Katarinom Obradović Jovanović.\nPančevo konkuriše za IPA projekte\nRazgovori s partnerima iz Rumunije već su obavljeni. Dogovor je da Pančevo i naši susedi iz Rumunije konkurišu s tri projekta. Jedan bi se realizovao između opštine Dudeši Veke iz Rumunije sa zbratimljenim mestom Ivanovom, gde se predviđa rekonstrukcija stare ambulante u kulturno informativni centar. Novi prostor bio bi namenjen civilnom sektoru i deci. U okviru projekta &bdxuo;Regionalni centar za razvoj sporta&rdxuo;, predviđeno je da se podigne energetska efikasnost pančevačke Hale sportova.\nViše možete dapročitati ovde.\nLakše do novca iz EU\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, u saradnji sa Agencijom za regionalni razvoj Slovačke, realizuju Tvining projekat, odnosno obuku za izradu projekata koji se finansiraju iz pretpristupnih fondova.\nNovac EU za poljoprivredu u drugoj polovini 2016.\nPoljoprivrednici u Srbiji će od druge polovine 2016. moći da se prijave za prve pozive za korišćenje pretpristupnih fondova za poljoprivredu (IPARD), a do kraja 2023. moći će da iskoriste 175 miliona evra. U ministarstvu poljoprivrede smatraju da bi udruženja poljoprivrednih proizvođača sada trebalo da pomognu članovima da se pripreme za korišćenje ovog novca. Kako navode, vode se razgovori sa bankama da se omoguće krediti poljoprivrednicima za potrebna ulaganja, budući da se novac iz IPARD fonda dobija tek nakon ostvarene investicije.\nProjektna saradnja sa Rumunima\nOpština Žagubica je u programu prekogranične saradnje Srbija Rumunija u okviru četvrtog poziva konkurisala sa dva projekta: partnerstvo sa opštinom Rekaš i odnosi se na stvaranje uslova za zaštitu životne sredine kroz unapređenje tehničkih i ljudskih kapaciteta za gašenje požara, a drugi se odnosi na formiranje Gorske službe spasavanja na području opštine Žagubica i rađen je u partnerstvu sa Županijom, odnosno okrugom Mehedinci, sedište Tun Severin.Potpisivanjem ugovora o partnerstvu i razumevanju i saradnji u skladu sa konkursom dokumentacijom ispoštovana je standardna procedura kada je reč o projektima koje finansira Evropska unija. Ugovore je sa predstavnicima rumunskih opština potpisao zamenik predsednika opštine Žagubica Ljubiša Jovkić, koji je najavio dolazak delegacije Rumunije u Žagubicu krajem marta. Menadžer projekta Jovica Stojanović rekao je da karakteristika oba projekta jeste da se opština Žagubica od četiri prioriteta opredelila za zaštitu živote sredine, jer su analize pokazale da je smanjenje rizika od požara i te kako značajno u prethodnih pet godina jedan požar je bio nedeljno, a imali su velike posledice u vidu materijalne štete, kao i indirektnih troškova. Takođe je precizirao da su projekti dobro pripremljeni i osmišljeni, a s obzirom da je opština Žagubica konkurisala za sredstva, konačno mišljenje komisije očekuje se do kraja aprila meseca.\nPomoć EU ugroženom stanovništvu\nKsenija Milenković, V.D. direktora Kancelarije za evropske integracije prisustvovala je danas uz ministra poljoprivrede i zaštite životne sredine Snežanu Bogosavljević-Bošković, šefa Delegacije EU u Beogradu Majkla Devenporta i gradonačelnika Kraljeva Tomislava Ilića, primopredaji tehničke dokumentacije za projekat izgradnje postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda i kanalizacione mreže u Kraljevu, čiju je izradu EU finansirala sa 1,25 miliona evra.\nTri trase za žilu kucavicu Podrinja\nGradnja tunela ispod Kadinjače, decenijama najavljivana a neostvarena, sada se uz evropsku pomoć približava ostvarenju. Počinje izrada generalnog projekta za ovaj poduhvat, koji umnogome treba da olakša saobraćaj između Užica i Bajine Bašte pravcem kojim vijuga put zimi teško savladiv za teretnjake. Gradnja tunela je skupa investicija, ali je od značaja što se, evo, napokon otvara šansa za rešavanje važnog životnog pitanja stanovništva Podrinja, i sa područja Srbije i Republike Srpske.\nŠabac dobija postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda\n2. februara 2016. \nRadovi na postrojenju za prečišćavanje otpadnih voda u Šapcu se privode kraju, a u toku je i obuka 16 radnika JKP &bdxuo;Vodovod Šabac&ldxuo;, koji će od marta raditi na postrojenju. Investicija za izgradnju ovog značajnog infrastrukturnog objekta vredna je blizu 20 miliona dinara, a najveći deo sredstava obezbedila je Evropska unija posredstvom IPA fondova.\nMost u selu Subotica u opštini Svilajnac, čiju je izgradnju finansirala Evropska unija, juče su svečano otvorili zamenik šefa Delegacije Evropske unije u Srbiji Oskar Benedikt, direktor Kancelarije Vlade Srbije za upravljanje javnim ulaganjima Marko Blagojević i predsednik opštine Svilajnac Predrag Milanović. Pomoć EU u obnovi Svilajnca od posledica poplava dosad je procenjena naoko 5,9 miliona evra kroz pretpristupne fondove IPA 2012 i IPA 2014, kao i projekte koji su finansirani kroz Fond solidarnosti.\nTvrđava u Baču ovog leta će sijati novim svetlom\nOpština Bač ovu godinu krenula je sa intenzivnim sređivanjem i promovisanjem Tvrđave u Baču,kulturno-istorijskog spomenika iz XIV veka, koji se nalazi na preliminarnoj listi UNESKO-a. Najveći deo opremanja finansiraće se preko projekta RRESSO, u okviru IPA programa prekograničnesaradnje Mađarska- Srbija, kojim je planirano postavljanje nove rasvete, video nadzora, ali i sređivanje prilaznog puta, izrada tehničke dokumentacije za rekonstrukciju ulazne kapije, kao i organizovanje vašara tradicionalnih zanata radi povećanja vidljivosti kako projekta, tako i sameTvrđave.\nEkološki projekat za dva milion evra\nGrad Požarevac i rumunska opština Turn Severin planiraju da zajednički odaberu i realizuju ekološki projekat vredan dva miliona evra.Upravo zbog toga, izbor projekta iz oblasti zaštite životne sredine bio je glavna tema radnog sastanka održanog u Požarevcu povodom strategije korišćenja prirodnih resursa u okviru IPA programa prekogranične saradnje.\nNakon poplava, sredstvima EU obnovljene škole u četiri grada\nEvropska unija obnovila je 15 škola oštećenih u poplavamau maju 201 4. godine, u šta je uložila 1,8 miliona evra iz Programa pomoći poplavljenim područjima.Obnovljene su osnovne i srednje škole, kao i jedan vrtić, u Obrenovcu, Svilajncu, Paraćinu i Šapcu. Najviše škola obnovljeno je u Obrenovcu: tri osnovne itri srednje škole, kao i jedno istureno odeljenje. U obnovu obrenovačkih škola - radove na čišćenju, građevinske radove, kupovinu nameštaja i učila - uloženo je više od 860.000 evra. Obnova je počela u najviše oštećenoj Osnovnoj školi &bdxuo;Jovan JovanovićZmaj&xuot;, koju pohađa oko 1 .500 đaka, a u kojoj su bili poplavljeni prizemlje i sve učionice, biblioteka, prostorije za celodnevni boravak dece, kuhinja, kancelarije i sala za fizičko vaspitanje.\nOve godine agraru 175 miliona evra iz EU\nOve godine srpskom agraru biće na raspolaganju 175 miliona evra iz IPARD programa, što će biti veliki podstrek za proizvođače da apliciraju za ta sredstva, kako bi unapredili proizvodnju na svojim gazdinstvima. Za evropski novac moći će da konkurišu ratari, mlekari, proizvođači mesa, povrća i voća. Iz tog razloga, Regionalna razvojna agencija &bdxuo;Bačka&ldxuo;,organizovala je skup gde su domaćim proizvođačima predočena slovenačka iskustva u korišćenju novca iz Evropske unije u oblasti vinarstva i vinogradarstva.\nTunel ispod Kadinjače Filipović:od velikog značaja za region\nU prostorijama Delegacije Evropske unije u Srbiji održan je prvi radni sastanak oko realizacije strateškog projekta &bdxuo;Tunel Kadinjača&ldxuo;, za čije finansiranje su izdvojena sredstva iz poziva prekogranične saradnje IPA Leftover 2011 SRB-BiH,čiji je nosilac opština Bajina Bašta.\nOaza na Staroj planini\nBivša karaula u staroplaninskom selu Dojkinci, udaljenomnekih četrdesetak kilometara od Pirota, postala je Planinarski dom.Po okončanju rekonstrukcije koja je trajala od polovine prošle godine,nadogradnjom i adaptacijom je korisna površina povećana sa prvobitnih 120 naviše od 540 kvadrata.\nZajednički brdsko- planinskim biciklističkim stazama\nOpštine Golubac i Berzaska, u partnerstvu sa asocijacijom &bdxuo;Bike Attack&ldxuo; zajednički realizuju projekat&bdxuo;Planinske biciklističke staze u regionu Banata&ldxuo;. Ovaj projekat ima za cilj promociju mauntin-bajk turizma u dunavskoj klisuri i unapređenje saradnje među ljudima koji žive uz rečnu granicu između Srbije i Rumunije.\nBudžet projekta je 260.661 evro, a sufinansiran je od strane Evropske unije.\nVoda prva briga\nMinula godina bila je u znaku realizacije velikih projekata vodosnabdevanja. U gradnju vodoizvorišta &xuot;Jelak Smonice&xuot;, lociranom na levoj strani Peka, uloženo je108 miliona dinara, koje su zajedno obezbedili država i lokalna samouprava.Dva nova bunara, zajedno sa već postojećim, obezbeđuju 65 litara vode u sekundi,što je dovoljno za potrebe žitelja Velikog Gradišta, Požežena, Kusića i Belog Bagrema. Takođe, obezbeđen je i agregat kako bi vodosnabdevanje bilo redovnoi prilikom nestanka električne energije.\nJedini u Srbiji studentima ponudili učenje na daljinu\nFakultet sporta i fizičkog vaspitanja Univerziteta u Nišu jedini je fakultet iz ove grupacije u Srbiji koji je svojim studentima ponudio i mogućnost učenja na daljinu.\n&xuot; Učenje na daljinu rezultat je IPA projekta koji smo prošle godine završili u saradnji sa Nacionalnom akademijom sporta &xuot;Vasil Levski&xuot; u Sofiji, a koji nam je omogućio da akreditujemo program učenja na daljinu&xuot;, kaže profesor dr Milovan Bratić, dekan Fakulteta sporta\nDo moderene opreme kroz prekograničnu saradnju\nJP Aerodrom Niš i regionalna administacija Regiona Sofija, do 18.januara,apliciraće projektom pod nazivom &xuot;Planiranje mera zaštite od požara i elementarnih nepogoda u prekograničnom regionu&xuot; na prvi poziv za prikupljanje predloga projekata Inerreg-IPA programa prekogranične saradnje Bugarska-Srbija, koji se finansira iz pretpristupne pomoći Evropske unije.Aerodrom Niš i sofijska regija ocenili su da je za realizaciju ovog projekta potrebno400 hiljada evra, a novcem bi bila nabavljena najmodernija tehnička oprema za reagovanje u vanrednim situacijama.\nSa EU uređuju bolničku zgradu\nGrad Požarevac i u 2016. godini nastavlja sa realizacijom projekata u okviru prekogranične saradnje sa Rumunijom, koji će se finansirati iz IPA fondova Evropske unije. Grad je već učestvovao u programu prekogranične saradnje, okončanom u junu prošle godine, završetkom prve faze radovana novoj bolničkoj zgradi,koja je godinama bila van funkcije i polako propadala. U nju je iz stare bolničke zgrade, koja se nalazi u istom krugu, preseljeno20 ambulanti ginekologije, hirurgije i ortopedije.\nSaradnja Bugarske i grada Niša\nPredstavnici Opština Medijana i Crveni krst u Nišu potpisali su ugovor o zajedničkom učešću u realizaciji prekograničnih projekata sa bugarskim gradom Vracom. Vrednost projekta koji se odnosi na Opštinu Medijana je 80 000 evra.\nDva projekta inkluzije\nPredstavnici Opštine Ruma potpisali su nedavno ugovor sa delegacijom Evropske unije u Srbiji o finansiranju i implementaciji dva projekta u okviru drugog poziva IPA Socijalna inkluzija. Kroz projekat &bdxuo;Jačanje socijalne inkluzije odraslih sa smetanjama u razvoju&xuot;, Opština Ruma će u saradnji sa Centrom za socijalni rad,pored brojnih aktivnosti, proširiti usluge Dnevnog boravka za ovu grupu , a za to će joj EU obezbediti sredstva u iznosu od 1 97.575 evra.


Mogu li Rusi da podmetnu lažne dokaze o izbornoj krađi u Americi?\nM. K. 2. novembra 2016. 16:44\nAmerika bira predsednika 8. novembra, a izborni dan će obeležiti vrhunac novog oblika informacionog rata, uz mogućnost da bi Rusi mogli da postave lažne dokaze, ukazuju danas sadašnji i bivši američki obaveštajni zvaničnici.\nKako aktuelni i bivši šef CIA objašnjavaju za Rojters, kampanja koja je mesec dana vođena uz podršku ruske vlade u cilju podrivanja kredibiliteta američkih predsedničkih izbora – putem hakovanja, sajber napada i širenja dezinformacija – verovatno će kulminaciju doživeti na dan izbora.\nI dok ruski zvaničnici negiraju takve navode, američki obaveštajci upozoravaju da bi hakeri mogli da postave fiktivne dokaze onlajn o opštoj izbornoj krađi.\nTakođe navode da bi mogli da uspore Internet sajber napadima, kao i da objave poslednju tranšu hakovanih mejlova, uključujući i neke koji bi mogli da budu falsifikovani.\nDirektor CIA: Iran ćemo smatrati odgovornim za napade\n„Ne treba potcenjivati ono što oni mogu ili žele da urade. Moramo da budemo spremni“, kaže Leon Paneta, bivši direktor CIA i ministar odbrane tokom prvog mandata predsednika Baraka Obame.\nNa neki način, tvrdi Paneta, oni uspevaju da ometaju izborni proces u SAD i sa tim će nastaviti sve „dok ne plate cenu“.\nAktuelni direktor CIA Džon Brenan nije želeo da komentariše navode o ruskoj umešanosti, ali je rekao da su ruski obaveštajci iskusni kada je reč o kombinovanju tradicionalne špijunaže sa naprednom tehnologijom.\nŠtaviše, dodaje on, digitalna era stvara ogromne mogućnosti za špijuniranje, ali dovodi i do ranjivosti.\nInformatičko doba je „potpuno promenilo način na koji možemo i moramo da operišemo“, zaključio je Brenan.\nizborna krađaRuski hakeridokazicia


26.04.2014 u 13:27\nPoslanici se „preslišavali”\nPoslanici republičkog parlamenta usvojili su juče novi Zakon o ministarstvima i izmene Zakona o vladi, što je bio preduslov za izbor nove vlade koji je zakazan za danas.\n27.10.2013 u 10:45\nStefanović: Vanredni parlamentarni izbori nisu u planu\nBEOGRAD – Predsednik Skupštine Srbije Nebojša Stefanović izjavio je danas da održavanja vanrednih parlamentanih izbora nije u planu, a jedini izbori koji će uskoro biti održani su izbori za Beograd. „Srpska napredna stranka (SNS) u ovom trenutku ne razmišlja niti planira vanredne izbore. Dok vlada funkcioniše nema potrebe za vanrednim izborima”, rekao je Stefanović gostujući na Televiziji Pink....\nSkupština ukida blanko ostavke početkom maja\nPredlog izmena Zakona o izboru narodnih poslanika, kojima će biti ukinute blanko ostavke i utvrđeno pravilo da poslaničke mandate dobijaju kandidati po redosledu sa izborne liste, naći će se na sednici Skupštine Srbije, 4. ili 5. maja. To je najavila Nada Kolundžija (DS), šef radne grupe za pripremu ovog akta, posle jučerašnje tročasovne debate o ovoj temi u kojoj su učestvovali poslanici,...\nParlamentarna diplomatija „teška“ 16 miliona dinara\nParlamentarna diplomatija je izuzetno važan segment svake države, nažalost, u našoj javnosti se govori samo o tome koliko koštaju poslanička putovanja i ona zaista nisu mala, ali je korist koja iz njih proističe daleko veći, kaže Slavica Đukić Dejanović, predsednik Narodne skupštine Srbije za „Politiku”. Prema podacima koje je naš list dobio u srpskom parlamentu, u 2010. godini troškovi putovanja...\n04.09.2009 u 22:00\nParlamentarna TV ostala samo želja\nPosebni skupštinski kanal koji bi ubuduće direktno prenosio zasedanja Narodne skupštine Srbije neće biti formiran do 1. oktobra ove godine kako je svojevremeno najavljeno. Od projekta se nije odustalo, ali za takav poduhvat sada u budžetu nema para. Da li će javni servis i ubuduće prenositi skupštinske sednice i u kom obimu trebalo bi da se reši u narednih desetak dana. Nesporazumi oko...\nLuster za „Ginisa”\nZa gotovo 50 godina postojanja Palate federacije, današnje Palate Srbija, nijedno od 170 umetničkih dela neprocenjive vrednosti nije oštećeno, niti ukradeno. Bio je doduše jedan pokušaj s nekim grafikama, priča kustos Slavomir Anđelić, dok nehajno odmahuje rukom, i dodaje da se to čak i ne može nazvati krađom, jer ljudi verovatno nisu znali kolika je vrednost u pitanju. Blago koje svakodnevno može...\nPlata slovenčakog parlamentarca 4.700 evra\nPrimanja i povlastice narodnih predstavnika podjednako kao i u Srbiji dižu adrenalin poreskim obveznicima i u bivšim jugoslovenskim republikama. Ovih dana podigla se prašina u Hrvatskom saboru, ali ne toliko zbog visine plate saborskog zastupnika koliko zbog predloga da poslanici već sa pola mandata provedena u saboru stiču pravo na povlašćenu penziju. Da stvar bude još gora tu penziju...