Ilija Franeta u finalu takmičenja Evropske resursne banke – Mreža za globalne komunikacije\nBudvanin Ilija Franeta, mladi ekonomista i operativni direktor NVU Mreža za globalne komunikacije, našao se u finalu takmičenja Evropske resursne banke koji se organizuje pod pokroviteljstvom Austrijskog ekonomskog centra iz Beča na čijem čelu se nalazi vice-guvernerka Centralne banke Austrije, gospođa Barbara Kolm. On je u finalu predstavio inicijativu koja nosi naziv „Program decentralizovane budućnosti“, a odnosi se na upotrebu tzv. blockchain tehnologije u Crnoj Gori, ali i na prostoru Zapadnog Balkana.\nProgram bi trebao zvanično da počne 20. septembra 2021. godine. Prvi događaj će biti održan u Budvi, a tokom šestomjesečne kampanje planirano je da isti budu održani u gotovo svim opštinama u Crnoj Gori, ali i u regionu. Tokom ovih događaja, donosioci odluka i preduzetnici imaće priliku da se pobliže upoznaju sa benefitima ‘blockchain’ tehnologije i rješenjima koja mogu unaprijediti poslovni ambijent.\nU finalu takmičenja, renomirani petočlani žiri, sastavljen od uglednih ekonomista i preduzetnika iz Evrope, donosi odluku o tri najbolja rješenja koja će Evropska resursna banka nagraditi sa neophodnim finansijskim resursima za pokretanje projekata. Takođe, ove godine, i publika ima priliku da iskaže svoje mišljenje u izboru najboljih rješenja koje bira Evropska resursna banka, te se ovim putem pozivaju svi građani i građanke Budve da daju svoj doprinos i podrže svog sugrađanina glasanjem na zvaničnom sajtu ovog događaja: www.europeanresourcebank.org\nGlasanje je otvoreno do 26. maja 2021. godine. Sastanak Evropske resursne banke se i ove godine održava online zbog globalne pandemije izazvane koronavirusom, a tema ovogodišnjeg sastanka je novi svjetski poredak u post-pandemijskom svijetu.\nRadio televizija Budve\nGostujuća predavačica na sedmom predavanju u okviru Škole objektivizma u Crnoj Gori biće Laia Comerma iz Evropske liberalne…\nGrupa građana je 2019. godine pokrenula kampanju pod nazivom #PAYPAL4ME, kojom pokušavaju da animiraju kompaniju PayPal da omogući…


Puca od samopouzdanja - Hoće li uspeti da zaustavi tandem "Đu-Le"? - Sportske.net\nPuca od samopouzdanja - Hoće li uspeti da zaustavi tandem "Đu-Le"?\nJedan od igrača Crvene zvezde koji bi u utorak trebalo da odradi jako važan deo posla tvrdi da je pun samopouzdanja i sigurnosti uoči sutrašnjeg "večitog" derbija.\nGrof ne kalkuliše, NAPADAČKI na Partizan!Petković sad zna kako protiv ĐurđevićaKako bi sutra izgledao derbi da Zvezda i Partizan nisu morali da prodaju najbolje igrače?Počinju plej-of i plej-aut, večiti derbi u prvom planuNapadač Zvezde objasnio zašto nije uspeo u Juventusu! A Konte ga je voleo...\nAktuelni šampion i vicešampion Srbije u utorak će u okviru prvog kola plej-ofa Superlige voditi verovatno odlučujuću bitku u borbi za trofej.\nCrvena zvezda ima tri boda prednosti u odnosu na Partizan zbog čega bi eventualni remi ili pobeda domaćina najverovatnije značili i odbranu šampionske titule.\n"Sutrašnjoj utakmici ćemo pristupiti isto kao i svakoj u ovoj sezoni. Daćemo sve od sebe kako bismo osvojili nova tri boda. Trudimo se da pobedimo sve utakmice do kraja sezone, a derbi je jedna od njih" objašnjava Abraham Frimpong.\nMomak koji je prethodne zime stigao na "Marakanu" iz kruševačkog Napretka već je upisao jedan nastup na "večitim" derbijima, ali sutrašnji ima poseban značaj.\n"Ukoliko pobedimo bodavna razlika bila bi šest bodova u našu korist samo šest kola pre kraja. Zato sutra moramo da se postaramo da trijumfujemo i da mirnije uđemo u nastavak plej-ofa" kazao je Frimpong.\nDebitantski "večiti" derbi Abraham Frimpong čuva u "najlepšem sećanju" iako njegov tim nije uspeo da slavi, a uoči sutrašnje utakmice šalje poruku koja će obradovati navijače.\n"Ovo je još jedna utakmica na kojoj treba da dokažem kvalitet koji posedujem. Zaista imam mnogo samopouzdanja i sigurnosti na terenu, drago mi je što se to vidi i što na taj način pomažem svojim saigračima" zaključio je Frimpong.\nAbraham Frimpong će uz Aleksandra Lukovića u utorak morati da obavi jako težak zadatak, a to je čuvanje najboljih strelaca lige koji će, bez ikakve sumnje, biti najveća pretnja po gol Filipa Manojlovića.\nUtakmica između Crvene zvezde i Partizana igra se u utorak od 17 časova i 30 minuta.


Fitnes klub Aerobic Team Banovo Brdo - Sportski portal Srbije\nFitnes klub Aerobic Team je uglavnom baziran na grupnim programima. Pored raznovrsnog sadržaja grupnih programa u ponudi postoji i kardio program ( Technogym ), vodjeni rad sa grupom od 3-5 vežbaca i individualni treninzi. Prijatan ambijent , prostor od 220 m2 i iznad svega ljubaznost i strucnost instruktora ucinice da vam vežbanje postane zadovoljstvo.\nAerobicTeam je sastavljen od visoko kvalifikovanih instruktora, fakulteta sporta i fizickog vaspitanja (DIF) sa dugogodišnjim iskustvom.\nSvi programi su koncipirani da prate tendencije fitnesa u svetu,tako da iskustvo koje dobijamo putem konvencija, interneta, stručnih literatura i kolega iz zemalja gde je fitnes izuzetno razvijen, primenjujemo i kod nas.\nPored naših standardnih programa od 01 septembra i najmlađi dobijaju svoje omiljeno mesto za vežbanje u Aerobci Team-su ( školica sporta, korektivna gimnastika, balet za najmlađe, zumba kids i školica karatea).\nFitnes klub Aerobic Team Banovo Brdo Prikaz sportskog kluba Fitnes klub Aerobic Team Banovo Brdo u sportskom adresaru na portalu BesplatanSport.com\nfitnes klub, fitnes banovo brdo, aerobik banovo brdo, skolica sporta, skolica sporta banovo brdo, pilates banovo brdo, joga banovo brdo, karate skola, tae bo\nBroj pregleda: 1,360


Fronteks obustavlja aktivnosti u Mađarskoj zbog nepromenjenog odnosa prema migrantima - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Fronteks obustavlja aktivnosti u Mađarskoj zbog nepromenjenog odnosa prema migrantima\nAgencija EU za kontrolu granica Fronteks saopštila je danas da obustavlja aktivnosti u Mađarskoj jer vlada u Budimpešti nije postupila po presudi Evropskog suda pravde (ECJ) povodom odnosa prema migrantima.\n2Piše: Beta 27. januara 2021. 23.26\nFoto: Beta/AP/Kemal Softic /Arhiva\nPortparol Fronteksa Kris Borovski rekao je Asošiejted presu da je agencija donela takvu odluku nakon što Mađarska nije primenila presudu ECJ iz decembra u kojoj stoji da Budimpešta nije ispunila obaveze iz zakona EU da obezbedi međunarodnu zaštitu tražiocima azila.\nSud je tada naveo i da su mađarske vlasti nastavile da potiskuju migrante sa granice u Srbiju, čime su prekršile propise EU koji od države članice zahtevaju da prihvate i razmotre zahteve za azil.\nPrimena presude znači da Budimpešta počne da prihvata zahteve za azil i da dozvoli migrantima da ostanu u Mađarskoj do donošenja odluke o tim zahtevima, kao i da prestane s praksom da ljude na granici potiskuje u Srbiju.\nBorovski je rekao da Fronteks posle procene situacije „nije imao mnogo izbora osim da obustavi operaciju u Mađarskoj“.\nKoliko dugo će aktivnosti Fronteksa u Mađarskoj biti obustavljene zavisi od spremnosti Vlade Viktora Orbana da primeni presudu ECJ, rekao je Borovski.\nDodao je da pre povratka snaga Fronteksa Evropska komisija mora da zaključi da je Mađarska primenila presudu.\nFronteks je tada poslao policajce, vozila i opremu za nadzor da pomogne Mađarskoj u obezbeđenju granica i otkrivanju falsifikovanih dokumenata, ukardenih kola i drugih ilegalnih predmeta.\nMađarska vlada je zauzela tvrd pristup prema migrantima, a premijer Orban stavlja to pitanje u središte politike od 2015. godine, snažno odbijajući da postupi u skladu s politikama EU, čiji je cilj da teret prihvata migranata i izbeglica ravnomernije rasporedi među članicama.\nMađarski helsinški komitet je pozvao Fronteks da povuče snage iz Mađarske, navodeći da agencija ostankom u Mađarskoj postaje saučesnik u sprovođenju nezakonitih imigracionih politika vlade u Budimpešti, navodi Asošiejted pres.\nČeški premijer u Mađarskoj razgovara o ruskim i kineskim vakcinama\n28. januara 2021. u 06.56\nNedaj se Orbane..!\n28. januara 2021. u 07.12\nDa nam je vise Orbana..


UO BH novinari: Oštre osude napada na ekipu BHRT-a - safejournalists\nWednesday August 22nd, 2018) Wednesday August 22nd, 2018) BHJAMain\nKonjic, 21.028.2018. – Upravni odbor Udruzenja/udruge BH Novinari, najoštrije osuđuje napad na ekipu BHRT-a, koji se dogodio u ponedjeljak pred ponoć u Konjicu, tokom povratka sa novinarskog zadatka iz Širokog Brijega. Grupa od petnestak maskiranih mladića, odjevenih u crvene majice i sa povezima preko glave nasrnula je na kombi BHRT-a, kojom prilikom su nanijeli teže povrede vozaču i pričinili značajnu materijalnu štetu.\nNačin na koji se napad dogodio, govori da je nasilje nad medijima u BiH dobilo novi prijeteći oblik, u kojem maskirane ulične grupe ne prezaju ni od najtezih oblika napada na ljudsko dostojanstvo i na slobodu medija. Sinošnji brutalni atak na kolege sa BHRT-a nije nikakvo iznenađenje, jer su prijetnje novinarima na ulici ili posredstvom društvenih mreža, postale svakodnevna stvar.\nCijenimo da je napad na ekipu BHRT-a u Konjicu, politički motiviran kao i raniji napadi na ekipe drugih redakcija. Plašimo se da će napadi učestati i biti brutalniji, što se više budemo približavali zvaničnoj predizbornoj kampanji. Napad maskirane grupe na kolege BHRT –a ujedno je posljedica nedovoljno energičnih mjera organa gonjenja i prvosudnih institucija. Podsjećamo da još nisu sankcionisani napadači na ekipu BHRT-a i druge novinare tokom februarskih protesta u Tuzli.\nPozivamo nadležne policijske i pravosudne organe HNK da što prije identifikuju i sankcionišu napadače. Ukoliko to izostane, strahujemo da će ulica, pod patronatom politike, konačno potpuno preuzeti uređivanje medijskih programa, a novinarske slobode postati tek pusta iluzija. Ovakav stav UO BH novinara nameće se i iz činjenice da je prilikom ranijih nasrtaja na novinare izostala reakcija javnosti, pri čemu smo neugodno iznenađeni da napadi na novinare nisu pokrenuli reakciju nevladinih organizacija koje zagovaraju demokratske pa i medijske slobode.\nBH novinari, Konjic, 21/08/2018\nTransparentnost finansiranja medija iz javnih budžeta: trendovi i posljedice\nWB Regionalna platforma: Vlast mora osigurati sigurno radno okruženje za novinare i medijske radnike


Kesler preuzima vođenje operacije „vorp brzina“, za vakcinisanje\nTanjug 15. januara 2021. 12:52\nVAŠINGTON – Budući predsednik SAD Džo Bajden pozvao je Dejvida Keslera, bivšeg direktora Uprave za hranu i lekove (FDA), da pomogne u vođenju američkog programa za vakcinaciju protiv kovid.-9, poznatog pod nazivom „Operacija vorp brzina“, izvestio je danas „Njujork tajms“, pozivajući se na zvaničnike iz Bajdenovog tima.\nInformacija je usledila nakon što je Moncef Slaui, glavni savetnik programa, podneo ostavku na zahtev Bajdenovog tima, ali će on ostati deo tima još mesec dana kako bi pomogao u prenosu dužnosti, navodi Rojters.\nKesler, koji je nakon imenovanja 1990. od strane predsednika Džordža Buša Starijeg vodio FDA do 1997. godine, deliće glavne odgovornosti u timu sa Gustavom Pernom, navodi „Njujork tajms“.\nKesler dolazi u tim u trenutku kada se program vakcinacije ne odvija onako kako je to bilo planirano. Administracija predsednika Donalda Trampa nameravala je da imunizuje 20 miliona Amerikanaca do kraja 2020. godine, ali je daleko ispod tog cilja.\nPrema podacima američkog Centra za kontrolu i prevenciju bolesti, do četvrtka je iskoriščeno samo 11,1 miliona vakcina za korona virus od više od 30 miliona doza koliko je do sada podeljeno saveznim državama, navodi Rojters.\nLideri EU založili se za stroga ograničenja zbog novih sojeva korona…\nMišel: Preduzeti brže i usklađenije mere protiv korone\nMerkel: Digitalni sertifikat o vakcinaciji verovatno pre…


Objavljeno u kategoriji Biznis na 11.04.2014 00:00:00\nSberbank i Agrokor u zajedničkim projektima i uslugama\nSberbank Rusija i koncern Agrokor objavili su potpisivanje sindiciranog kredita od 600 miliona eura. Memorandum o razumijevanju potpisali su Herman Gref, predsjednik Uprave Sberbank i Ivica Todorić, predsjednik koncerna Agrokor.\nMemorandumom o razumijevanju pomaže se koncernu Agrokor, jednoj od vodećih privatnih kompanija u regiji Centralne i Istočne Evrope, u refinansiranju postojećih finansijskih obaveza i daljem razvoju kompanije. Ovo kreditiranje ukazuje na povećanu aktivnost Sberbanke u regiji Centralne i Istočne Evrope, sa učešćem Sberbank Rusija od 500 miliona eura, dok će Sberbank Europe AG finansirati 100 miliona eura kredita.\nOvaj poslovni aranžman obuhvatit će i pokretanje zajedničkih programa kako bi se bolje zadovoljile finansijske potrebe klijenata kroz inovativnost, nove proizvode i usluge, kao i digitalna rješenja radi poboljšanja iskustva bankarskog poslovanja i kupovine potrošača.\nZa 2014. godinu planirana je izrada kartice Sberbanke i Konzuma kao zajedničkog proizvoda potrošačkog kreditiranja koji nudi inovativne karakteristike i posebne pogodnosti.


Najtraženiji golman: RAJKOVIĆ MENJA DONARUMU U MILANU\n9:10 - 19 May 2020\nIzgleda da, iako Donaruma želi da produži ugovor, od toga nema ništa, dve strane su kako piše "Gazeta" daleko. Problem je što Milan želi da smanji troškove, sa druge strane, Rajola traži bonuse, ali i ubeđuje svog klijenta da ne napravi grešku kao prošli put i ostane.\nPSŽ je najzainteresovaniji za "Điđa", momka koga je Mihajlović gurnuo u vatru sa 16 godina. Donaruma bi dobio više od sadašnjih šest miliona po sezoni, jednom je odbio PSŽ koji traži novog golmana, čini se da bi imao mnogo bolje uslove u Francuskoj.\nPominjan je i Real, kao i Čelsi ako se Lampard izbori da se oslobodi Kepe, ali italijanski mediji pišu da je najrealnije da Donaruma završi u Parizu.\nMilan će pustiti i Rejnu koji je na pozajmici u Aston Vili, traže golmana, a kako tvrdi tamošnja štampa prvi pik je naš Rajković.\nNaime, srpski golman posle sjajne godine u Remsu ima ponudu Sevilje, ali je Milan mnogo veći klub i ogromna šansa za nekadašnjeg Zvezdinog golmana.\nOn je primio samo 18 golova u 27 mečeva lige, 12 puta sačuvaoo mrežu u šampionatu. Rems ga je doveo za pet miliona evra, sada bi mogao da zaradi mnogo veći novac i sigurno je da neće oklevati, ako stigne ponuda Milana.\nZa Rajkovića je vreme, jači klub i jača liga, videćemo hoće li preći u jedan od najvećih klubova na svetu.


Srpska u Grčku izvezla robu u vrijednosti 2,12 miliona KM – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nSrpska u Grčku izvezla robu u vrijednosti 2,12 miliona KM\nŠef Predstavništva Republike Srpske u Grčkoj Aleksandros Furlis rekao je da je Srpska prošle godine izvezla u Grčku robu vrijednosti 2,12 miliona KM, što predstavlja rast za 68,2 odsto u odnosu na 2014. godinu.\nNavodeći da je Srpska prošle godine sa Grčkom realizovala 0,4 odsto ukupnog spoljno trgovinskog prometa, Furlis je rekao da Grčka ne predstavlja značajnog spoljnotrgovinskog partnera, te da su zbog toga intenzivirane aktivnosti na jačanju privredne saradnje sa ovom zemljom.\n“U proteklih šest mjeseci bili smo zaokupljeni završavanjem birokratskih poslova u grčkim institucijama, a potom i utvrđivanjem oblasti u kojim smatramo da postoji potencijal za saradnju između Srpske i Grčke”, rekao je Furlis.\nOn je naveo da su najznačajnije grupe proizvoda koje je Srpska izvezla u Grčku u prethodnoj godini naftna ulja i ulja dobijena od bitumenskih minerala, poluproizvodi u drvnoj industriji, aluminijumski proizvodi, te prehrambene prerađevine od mekušaca, dok su u uvozu dominirali proizvodi tekstilne i metalske industrije.\nPrema njegovim riječima, sa ciljem da se grčki privrednici zainteresuju za saradnju sa Srpskom, već je predviđeno direktno učešće na sastancima sa predstavnicima privrednih komora u mnogim grčkim gradovima, gdje će se promovisati potencijalne oblasti za ulaganja u Srpsku.\nFurlis je naveo da se od kraha Grčke ekonomije 2008. godine preduzeća u Grčkoj suočavaju sa sužavanjem lokalnog tržišta, te su privrednici počeli da traže nove poslovne prilike, nova tržišta i nove vidove saradnje.\n“Sigurni smo da je ovo pravo vrijeme da pokušamo da ih privučemo. Prepreka koja se javlja kao otežavajući faktor je nepostojanje direktnog leta između Grčke i Republike Srpske”, istakao je Furlis i dodao da to neće biti prepreka ozbiljnim grčkim investitorima, ukoliko je riječ o ozbinim projektima i saradnji.\nFurlis kaže da su sektori energetike, prehrambene i drvne industrije prioriteti investicionog interesovanja grčkih privrednika, te da su ključni uslovi koje očekuju u Srpkoj niski operativni troškovi, troškovi osnivanja i stabilnost oporezivanja.\nKomentarišući pravnu nesigurnost i političku napetost u BiH, kao jedan od faktora nesigurnosti investicija stranih faktora, Furlis je ocijenio da to nije presudno za grčke investitore. “Sistem oporezivanja za investitore u Republici Srpskoj je privlačniji u odnosu na izrazito visoko oporezivanje koje je prisutno u Grkoj”, dodao je Furlis.\nAbramovič traži od Matića da ostane u Čelziju


Krajem 2019. godine održali smo treću po redu OMGcommerce konferenciju koja je okupila oko 200 učesnika, a koji su imali priliku da slušaju više od 20 predavača iz oblasti Internet trgovine i digitalnih transakcija. Međutim, malo ko je tada mogao da pretpostavi da će se svet suočiti sa globalnom pandemijom ovih razmera, ali i da će e-commerce doživeti rast preko noći.\nPravila igre su se promenila, danas gotovo da nema biznisa koji makar ne razmišlja o svom online nastupu, a sve to samo nas navodi da se zapitamo – šta nam donosi 2021. godina kada je e-commerce u pitanju?\nNa ova i druga pitanja odgovore ćemo potražiti na prvoj Zoom diskusiji koju Netokracija Srbija organizuje, a koja će se održati 23. decembra od 14 časova. Tom prilikom uključiće se panelisti:\nJelena Ristić (Mastercard)\nFilip Krivokapić (Wolt)\nJelena Bojović (NALED)\nStrahinja Danilović (Infostan)\nOd Jelene Ristić iz kompanije Mastercard čućemo kako su građani Srbije koristili digitalne transakcije u 2020. godini i koji su to servisi zabeležili najveći rast. Filip Krivokapić iz Wolta govoriće nam kako je globalna pandemija uticala na jedan servis za dostavu, te kako su za kratko vreme ovi servisi preplavili Beograd.\nVladimir Dornik otkriće nam kako su se banke prilagodile novonastaloj situaciji, te koje sve usluge OTP banka nudi trgovcima koji imaju potrebu da pokrenu svoj webshop. Od Strahinje Danilovića, direktora JKP “Infostan tehnologije” čućemo kako su se 2020. u e-commerce uključila i mnoga javna preduzeća i to na primer eSanduče aplikacija koja je za svega nekoliko meseci zabeležila više od 90.000 korisnika.\nZa kraj, od Jelene Bojović iz NALED-a saznaćemo šta je sve neophodno uraditi sa regulatorne strane kako bi se pospešio dalji razvoj e-commerce poslovanja. Bojović će nam predstaviti i šta je to eUprava uradila na polju prihvata elektronskih plaćanja u državnoj upravi, te kako je upravo ovaj mehanizam bitan za sticanje novih navika – kako u državi, tako i na strani korisnika.\nPrisustvo Zoom diskusiji je besplatno uz obaveznu registraciju putem linka. Diskusija je zamišljena kao interaktivna, tako da će registrovani učesnici imati priliku da postave pitanja našim panelistima, kao i da putem chat-a razmenjuju mišljenja o industriji i predviđanjima za 2021. godinu.\nZa učesnike koji ne stignu na vreme da se registruju, potrudićemo se da obezbedimo i YouTube ili Facebook stream kako bi mogli da prisustvuju diskusiji i izvan Zoom aplikacije.


Opozicione stranke podržavaju predlog da OEBS prati izbore u Beogradu - Dijalog.net\nNaslovna Politika Opozicione stranke podržavaju predlog da OEBS prati izbore u Beogradu\nBeograd, 8. novembar 2017. – Predstavnici opozicionih stranaka od kojih su Pokret slobodnih građana i Narodna stranka tražili da zajedno upute zahtev da misija OEBS prati predstojeće lokalne izbore u Beogradu, ocenili su danas da međunarodna posmatračka misija može da ima značajnu ulogu u obezbeđivanju izbornih uslova.\n"Kako bismo na vreme, u skladu s predizbornim propisima, prijavili svoje posmatrače, Demokratska stranka je u potpunosti spremna da stupi u direktan kontakt sa OEBS-om i da im i na taj način prenese važnost njihove posmatračke misije za slobodne i fer izbore u Srbiji. Kroz istoriju smo više puta zvali ovu organizaciju kako bi zaštitili volju građana, te ćemo isto učiniti i ovoga puta", rekla je Tamara Tripić.\nPoslanik Pokreta "Dosta je bilo", Dušan Pavlović rekao je da se taj pokret slaže da je kontrola izbornih uslova jedan od najvećih problema sa izbornim procesom i da je velika odgovornost na međunarodnoj zajednici, pogotovo na telima koja kontrolišu ili donose sud i procenu izbora.\nOn je, međutim, naveo da u velikom broju slučajeva kršenja izbornih pravila međunarodna zajednica ipak nije reagovala i "pravili se da to kršenje ne postoji".\nPoslanica Nove stranke, Marinika Tepić rekla je da joj je drago što su se pojedine organizacije osvestile i shvatile apel Nove stranke koji postoji još od marta ove godine pre predsedničkih izbora, da se obrate OEBS-u da izborne procese u Srbiji prate u punom kapacitetu.\n"Nije tajna da je OEBS ignorisao praćenje predsednički izbora, s obzirom da nije bio u punom kapacitetu, a postoji indicija da je ista namera da i za predstojeće izbore ne budu u punom kapacitetu", rekla je Marinika Tepić agenciji Beta.\nPredsednici Narodne stranke i Pokreta slobodnih građana, Vuk Jeremić i Saša Janković, predložili su liderima sedam opozicionih partija da zajedno upute zahtev predstavnicima vlasti da predstojeće beogradske izbore nadzire puna posmatračka misija OEBS-a.\nTagsizboriMisija OEBS-a u Srbiji\nPredhodno Začarani krug: Sindrom pretučenih kosovskih žena\nSledeće Više od 60% osuđivanih ponavlja krivična dela po izlasku iz zatvora\nTop Tags Srbija i Evropska unija mladi konkurs Vlada Republike Srbije lokalna samouprava vladavina prava Politika evropske integracije Društvo OCD Evropska unija Civilno društvo Pravosuđe Evropska komisija mediji


redakcija November 9, 2018\t0 Komentara\nOvom prilikom timu valjevskih hirurga u gostima su bili instruktori, dr Miljan Ćeranić, hirurg Prve hirurške klinike KCS, dr Mladen Janjić, hirurg iz Opšte bolnice Pančevo i dr Blagoje Đukanović, hirurg iz KBC „Bežanijska kosa“. Kod tri različita pacijenta su rađene laparoskopske operacije i to tumor rektuma, zatim tumor transferzalnog kolona(desni kolon) i tumor sigmoidnog kolona (levi kolon). Razvojem i standardizacijom laparoskopske hirurgije, Opšta bolnica Valjevo bi postala sedmi instruktorski centar u zemlji, a kruna svega je poseta profesora Amdžada Pervajza, glavnog instruktora za Srbiju, koja je planirana za februar mesec.\n„U nekim centrima se ova vrsta hirurgije radi već dugo, a u nekima je tek u začetku. Različito je naše angažovanje, ali se trudimo da standardizujemo operacije i da se izvode sve na isti način bilo gde“, rekao je dr Ćeranić, napominjući da je Valjevo jedan od centara koji je među prvima u Srbiji počeo da radi ovu vrstu hirurgije, nastavljajući tu tradiciju i danas se neke stvari dosta uspešno rade.\n„Instruktori su tu da se još poboljša pristup iako se vrlo kvalitetno radi prema njegovoj oceni. Što se tiče opreme to nije slučaj samo sa Valjevom, ali je na neki način došlo vreme za to da se nabavlja nova oprema jer ovakva vrsta hirurgije ne može da se radi na lošim laparoskopskim stubovima. Laparoskopski stub u Valjevu je star više od deceniju i po i mislim da će Ministarstvo zdravlja da pomogne da se nabavi adekvatan stub, pošto ljudi već znaju da rade i nadamo se da će se to pozitivno rešiti“, rekao je dr Ćeranić.\nDr Mladen Janjić, kolorektalni hirurg iz Opšte bolnice iz Pančeva, koji je član tima „LAPSERB“ kaže da je cilj ovog trening programa je da se laparoskopska hirurgija raka debelog creva u Srbiji uvede ne smo u velike centre već i u sve regionalne bolnice kakve su pančevačka i valjevska.\n„Mislim da smo pre početka projekta imali statistiku da se 3-4 odsto hirurgije raka radilo laparoskopski, a ja sam veliki optimista i nadam se da će se do kraja sledeće godine 30 do 40 odsto ove hirurgije raditi upravo laparoskopski. Mislim da će to vrlo brzo u Valjevu da se dostigne i danas sam se u to uverio. Verujem da će preko 50 odsto raka debelog creva u Valjevu za vrlo kratko vreme, čim se dobije nova oprema, uz ovaj tim biti rađeno lapaoskopski. Taj procenat je iznad proseka država u regionu i ovim načinom rada uz novu opremu možemo postići evropski prosek“, rekao je dr Janjić.\nDirektor valjevske bolnice dr Zoran Đurić je rekao da je bolnica, što se tiče potrebne opreme, već aplicirala kod Ministarstva zdravlja. „ Aplikacija za tu novu opremu će se ponoviti, tako da se nadamo da bi do kraja ove ili početkom sledeće godine mogli da dobijemo novi laparoskopski stub koji bi mnogo olakšao rad u ovoj oblasti. Opšta bolnica Valjevo se trudi da u svim segmentima koliko je u mogućnosti prihvati nove tehnologije, nove metode lečenja, nove operativne procedure i zahvate i da na taj način pruži bolju i kvalitetniju uslugu građanima i pacijetima“, rekao je direktor valjevske bolnice.\nTags: „LAPSERB“, dr Blagoje Đukanović, dr Ćeranić, dr Janjic, dr Miljan Ćeranić, dr Mladen Janjić, hirurgija, laparoskopske operacije, valjevska bolnica\nMilutinović: Predstojeću zimsku sezonu dočekujemo sprmeni


6 najboljih hotela u blizini: Biosphere, Longueuil, CAN - Booking.com\nCAN 13 495 smeštajnih objekata\nLongueuil 23 smeštajna objekta\nHoteli i smeštajni objekti u blizini znamenitosti Biosphere, Longueuil (Kanada)\nTražite smeštaj blizu znamenitosti Biosphere?\nHoteli koje vam preporučujemo blizu znamenitosti Biosphere\nSir Montcalm Gite B&B 4 zvezdice Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nMontreal - Centar, Montreal (1,9 km od destinacije Biosphere)\n9,7 Izuzetan 114 recenzija\nMontreal - Centar, Montreal (2 km od destinacije Biosphere)\n9,6 Izuzetan 292 recenzije\nMontreal - Centar, Montreal (1,6 km od destinacije Biosphere)\nStudio Living 3 zvezdice Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nMontreal - Centar, Montreal (2,2 km od destinacije Biosphere)\nMontreal - Centar, Montreal (1,8 km od destinacije Biosphere)\nMontreal - Centar, Montreal (2,1 km od destinacije Biosphere)\n"As a solo traveller, staying here felt comfortable, relaxing and safe. I had recently stayed in a marriott hotel and I preferred staying at the Aubergell, it was cleaner and friendlier. Really wonderful..."\nViše objekata u blizini Biosphere\nPopularni hoteli u blizini: Biosphere\n7,2 Dobar 1 316 recenzija\n6,3 Ocena gostiju 191 recenzija


Predsjednik Skupštine razgovarao sa direktorom Istorijskog arhiva Vatikana\nsrijeda, 28 novembar 2018 17:29\nPredsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović primio je direktora Istorijskog arhiva Vatikana dr Johana Iksa koji boravi u posjeti Crnoj Gori.\nPredsjednik Skupštine je istakao značaj saradnje crnogorskog Ministarstva kulture i Crnogorske akademije nauka i umjetnosti sa Istorijskim arhivom Vatikana, koja je uspostavljena na inicijativu Ambasade Crne Gore pri Svetoj Stolici.\nUz zahvalnost na otvorenosti Svete Stolice za ovaj vid saradnje, predsjednik Brajović je kazao da je Crnoj Gori ukazana čast kroz mogućnost da pristupi arhivskoj građi od velikog značaja za istoriju naše zemlje.\nDirektor Istorijskog arhiva Vatikana istakao je da Crna Gora prva država sa kojom je uspostavljena saradnja putem precizno definisanog projekta pripreme i korišćenja i arhivskog materijala od kasnog Srednjeg vijeka pa nadalje, na osnovu koga će uslijediti pripema odgovarajućih publikacija. Planirano je da se krene sa realizacijom projekta početkom naredne godine. Dr Iks je takođe istakao očekivanje da će objavljivanje do sada nepoznate arhivske građe o istoriji Crne Gore privući pažnju istoričara iz cijelog svijeta.\nJedan od dokumenata koji ima neprocjenjivu vrijednost za obje strane, a koji se čuva i Arhivu kojim on rukovodi, jeste Konkordat potpisan 1886. godine između Knjaževine Crne Gore i Svete Stolice, istakao je direktor Istorijskog arhiva Vatikana.\nPredsjednik Skupštine primio direktora Istorijskog arhiva Vatikana


Zaev i Hoti: Vrlo dobri odnosi Severne Makedonije i Kosova - Radio Kontakt Plus\n18:49, 23.10.2020Izvor: Beta, N1\nPremijeri Severne Makedonije i Kosova, Zoran Zaev i Avdulah Hoti, ocenili su u Skoplju da su odnosi dveju vlada vrlo dobri, a da će biti intenzivirani zajedničkom sednicom.\nZaev je, na konferenciji za medije, ocenio da Kosovo i Severna Makedonija imaju odlične bilateralne odnose i uspešnu saradnju vođenu principima međusobne podrške i poštovanja.\n"Kao doprinos dobrim međususedskim odnosima očekujem da će slanje 44 pripadnika naše armije u sastav KFOR osigurati stabilnost i bezbednost na Kosovu i u regionu", rekao je on.\nIstakao je da unapređenje odnosa suseda nosi stabilnost i prosperitet za celi region, te je u tom svetlu pozdravio vašingtonski sporazum koji su potpisali Kosovo i Srbija.\n"Ujedno dajem podršku dijalogu Beograda i Prištine kojim posreduje EU. Iskreno želim uspeh i podržavam zajedničko prihvatljivo rešenje koje će da garantuje i učvrsti mir i bezbednost u našem regionu, da donese prosperitet za sve građane i ubrza proces evrointegracija", istakao je Zaev.\nRekao je i da očekuje da se Kosovo uključi u pregovore za Mali Šengen, koji ima za cilj saradnju u regionu, uprkos otvorenim političkim pitanjima.\nKosovski premijer Avdulah Hoti čestitao je Zaevu na značajnim koracima koje je preduzeo u prethodnom mandatu, koji su izuzetni i čije donošenje u politici ponekad zna da košta i političke karijere jednog premijera.\n"To su odluke koje otvaraju put razvoju. Postizanje sporazuma sa Grčkom je vaš izuzetan uspeh uz podršku međunarodnih prijatelja i saveznika. To je dobar korak kako treba da se normalizuju odnosi u celom regionu", kazao je Hoti na zajedničkoj konferenciji za medije.\n"Mi i region imamo mnogo toga da naučimo u reformama koje ste izveli tokom 30 godina državnosti, posebno u ekonomskoj sferi, čime je vaša zemlja postala jedan od najvećih reformatora u svetu", kazao je Hoti.\nKosovski premijer je rekao da je zadovoljan što postoji saglasnost za brže kretanje napred u nekim od značajnih pitanja, kao što su izgradnja zajedničkog graničnog prelaza, povezivanja Prištine sa gasom iz Makedonije, za izradu studije izvodljivosti za auto-put Tetovo-Prizren.\n"Naše privredne komore i asocijacije preduzetnika biće u uskoj koordinaciji sa onima u Makedoniji kako bi se intenzivirala saradnja, ali i da identifikuju svaku smetnju koju mi možemo imati između naše dve zemlje. Naša ekonomska saradnja se ne ograničava samo na vrednosti uvoza i izvoza koje imamo, već prevazilazi to i prisutna je i u oblasti usluga", kazao je on.\nOdgovarajući na pitanje novinara o optužnici protiv kosovskog predsednika Hašima Tačija i predsednika DPK Kadri Veseljija, Hoti je rekao je na Kosovu ustaljena praksa da se odgovara na pozive sudova i da se poštuju njihove odluke.\n"Uvek treba da počnemo od principa da je svako ko može biti uključen u te procese nevin dok nema konačne odluke suda. U ovom sudu i drugim sudovima se ne sudi borbi naroda Kosova za slobodu i nezavisnost i treba do kraja da se poštuje princip nevinosti do konačne odluke suda. I u prošlosti kada su razni lideri institucija i politike bili uključeni u ove slučajeve pokazali smo potrebnu državnu odmerenost da bi do kraja poštovali nezavisnost institucija pravosuđa", kazao je Hoti.\nTokom posete Makedoniji, kosovski premijer se susreo sa predsednikom Severne Makedonije Stevom Pendarovskim, predsednikom parlamenta Talatom Džaferijem, prvim zamenikom premijera Artanom Grubijem i liderom Demokratske unije za integracije Alijem Ahmetijem.\nTagovi: Severna MakedonijaAvdulah HotiKosovo


Slučaj Nikole Petrovića, kuma predsednika Vučića i slučaj Saše Jankovića ukazuju na probleme u procesu kontrole prelaska funkcionera iz javnog sektora u privatne firme. Procedura nije dovoljno efikasna, pa čak i oni koji prekrše zakon prolaze sa blagim kaznama\nNatalija Jovanović i Vladimir Kostić\nIdite u bazu podataka\nU oktobru 2017. godine, građani Priboja su se okupili na glavnom trgu protestujući zbog izgradnje mini hidroelektrane na Limu, strahujući da bi reka mogla biti uništena i da može doći do „ekološke katastrofe”.\nIpak, protesti nisu uspeli da zaustave izgradnju elektrane Reković. Njen investitor je firma Mini Hydro Investments iz Beograda čiji je jedan od vlasnika i doskorašnji direktor, Nikola Petrović, kum predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nPetrović je postao vlasnik i direktor Mini Hydro Investments-a nakon što mu je prestala funkcija direktora u Javnom preduzeću Elektromreža Srbije (EMS), koju je obavljao od septembra 2012. godine do kraja 2016.\nPetrović je posredno, tokom 2017. i 2018. godine, osim Mini Hydro Investments postao suvlasnik više firmi koje se bave poslom sa malim hidroelektranama - Eco Energo Group, Jabukovik i Županj.\nZakon o Agenciji za borbu protiv korupcije nalaže da funkcioneri, u roku od dve godine od prestanka javne funkcije, ne smeju bez saglasnosti Agencije da zasnivaju radni odnos u firmama ili međunarodnim organizacijama koje obavljaju delatnosti u vezi sa funkcijom koju je funkcioner obavljao.\nPrema podacima koje je BIRN dobio od Agencije za borbu protiv korupcije, Nikola Petrović u gore pomenutom slučaju tu saglasnost od nje nije tražio.\nS druge strane, pre nego što napustio direktorsko mesto u Elektromreži, Petrović je od Agencije tražio saglasnost da zasnuje radni odnos u firmi Eco Energo Group. Agencija je dala saglasnost jer je ustanovila da nije bilo nikakve poslovne ili finansijske saradnje ove dve firme u prethodnom periodu.\nPetrović nije želeo da na ovu temu razgovara sa novinarima BIRN-a.\nNikola Petrović je samo jedan od funkcionera, javnih službenika ili ljudi iz uprave javnih preduzeća koji su prešli u firme koje su povezane sa njihovim nekadašnjim funkcijama.\nAnaliza BIRN-a pokazuje da je u periodu od 2010. do polovine januara 2018. godine, Agenciji podneto ukupno 164 zahteva kojima su funkcioneri tražili saglasnost da nakon državnog posla počnu da rade na drugim mestima.\nU većini slučajeva (143) Agencija im je tu saglasnost dala, dok je u 20 njihov zahtev odbijen. Jedan funkcioner je zahtev povukao.\nDokumentacija pokazuje da se Agencija pri proveri mogućeg sukoba interesa uglavnom oslanja na izjave funkcionera ili institucija iz kojih dolaze kao i na pretragu na internetu.\nEksperti sa kojima je BIRN pričao kažu da je kontrola formalna i površna kao i da bi u nju trebalo uključiti druge aktere, od mogućih uzbunjivača do državnih organa poput Poreske uprave.\nZa sedam godina Agencija je pronašla deset funkcionera koji su pronašli posao u privatnom sektoru bez saglasnosti Agencije.\nČak i kada se utvrdi određeno kršenje zakona, funkcionerima se izriče mera kojom se konstatuje da su prekršili zakon a u retkim slučajevima se pokrene i prekršajni postupak koji rezultira malim kaznama.\nSlučaj Saše Jankovića\nObaveza funkcionera da u roku od dve godine nakon napuštanja funkcije ne mogu bez saglasnosti Agencije da se zapošljavaju u firmama čija je delatnost u vezi sa funkcijom koju su prethodno vršili nastala je kako bi se sprečilo da funkcioner još dok je na položaju utiče na to da firma dobije posao ili pogodnost, a da mu oni zauzvrat, nakon prestanka funkcije, to vrate poslovnom saradnjom.\nReč je o takozvanim slučajevima pantoflaže koje bi trebalo da proverava Agencija za borbu protiv korupcije kako ne bi došlo do sukoba interesa.\nPrema podacima iz baze koju BIRN objavljuje, u periodu od 2010. godine do polovine januara 2018. godine, Agenciji je podneto 164 zahteva za davanje ovih saglasnosti.\nNajviše su saglasnost tražili direktori različitih državnih agencija, kancelarija ili javnih preduzeća - njih trideset i šestoro.\nVuk Jeremić, nekadašnji ministar spoljnih poslova, je dva puta tražio saglasnost Agencije, u septembru i decembru 2013. godine.\nPrvi put je tražio odobrenje za savetničko mesto u privatnom institutu China Energy Fund Comittee, a drugi put takođe za savetničko mesto, ali u meksičkoj naftnoj kompaniji Petroleos Mexicanos.\nOba puta mu je Agencija dala saglasnost jer nije bilo sumnji da su ti poslovi na bilo koji način povezani sa njegovom ranijom funkcijom šefa diplomatije.\nInače, Jeremić je u poslednjih par meseci u žiži javnosti nakon što je objavljeno da su nadležni iz China Energy Fund Committee-a uhapšeni u Njujorku zbog navodnog davanja mita. Ova organizacija je, kako se tada ispostavilo, bila jedan od donatora Centra za međunarodnu saradnju i održivi razvoj čiji je Jeremić predsednik.\nDeset zahteva za davanje saglasnosti je Agenciji poslao nekadašnji ministar za državnu upravu i lokalnu samoupravu, Milan Marković.\nOn je samo u 2014. godini devet puta tražio odobrenje da otpočne poslovnu saradnju sa različitim organizacijama poput Ujedinjenih nacija, CESID- a, Programom za razvoj UN, Ambasadom Kraljevine Danske i drugima.\nAgencija je tada razmatrala da li on kao nekadašnji direktor Kancelarije Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom može u tim slučajevima biti u sukobu interesa i ocenila da nema prepreke.\nU 20 slučajeva, Agencija je odbila da funkcionerima izda saglasnost.\nNekadašnji zaštitnik građana a danas lider Pokreta slobodnih građana, Saša Janković, tražio je od Agencije u novembru prošle godine da mu omogući da kao konsultant sarađuje sa Ženevskim centrom za demokratsku kontrolu oružanih snaga.\nOva međunarodna organizacija radi istraživanja i pomaže državama u upravljanju i reformama u oblasti sektora bezbednosti.\nAgencija za borbu protiv korupcije je Jankovićev zahtev odbila jer je on kao zaštitnik građana, u okviru svojih aktivnosti „učestvovao na skupovima i posetama koje je organizovao i finansirao Ženevski centar”. Iako se Janković žalio, Odbor Agencije je njegovu žalbu odbacio pa je on podneo tužbu Upravnom sudu.\nU trenutku odbijanja zahteva od strane Agencije, Janković je bio u Beču gde je, kako kaže u odgovoru koji je poslao BIRN-u, stručno pomogao u pripremi studijske posete članova Komisije za borbu protiv torture pri Unutrašnjim snagama bezbednosti Libana institucijama u Austriji među kojima je i Ombudsman Austrije. Ovu posetu je organizovao upravo Ženevski centar.\nJanković u pisanom odgovoru BIRN-u navodi da je sa Ženevskim centrom stručno sarađivao i pre nego što je postao zaštitnik građana, kao i kada je obavljao funkciju ombudsmana uz napomenu da je prihode od toga redovno prijavljivao Agenciji, Saradnju je nastavio i nakon odlaska sa funkcije.\nOn kaže da je ova organizacija pomagala instituciji Zaštitnika građana a da od nje nikada nije dobila novac ili drugu korist „pa je logički potpuno nemoguće“ da mu se sada „odužuju“. Janković smatra i da nije prekršio zakon i da je slučaj protiv njega „primer zloupotrebe propisa i institucija u političke svrhe“.\nJanković je u 2018. godini podneo zahtev da kao konsultant radi za Savet Evrope - kancelariju u Jermeniji. Ovaj zahtev mu je odobren jer institucija Zaštitnik građana nije imala poslovnu saradnju sa kancelarijom Saveta Evrope u Jermeniji.\nMeđutim, Janković kaže da je saradnja sa Savetom Evrope postojala i da se to može videti iz izveštaja Zaštitnika građana. On je vodeći se time ponovo tražio da mu se omogući da sarađuje sa Ženevskim centrom što je ponovo i odbijeno od strane Agencije.\nAgencija za borbu protiv korupcije nije pristala na intervju sa novinarima BIRN-a.\nNa uvidu u predmet bivšeg zaštitnika građana u Agenciji za borbu protiv korupcije, novinari BIRN-a su naišli i na belešku u kojoj se konstatuje da, s obzirom da je sedište Ženevskog centra za Jugoistočnu Evropu u Ljubljani, „nije moguće izvršiti proveru da li je Saša Janković zasnovao poslovnu saradnju”.\nOvo je samo jedan od očevidnih pokazatelja da je kontrola koju Agencija sprovodi u slučajevima prelaska funkcionera iz javnog u privatni sektor nedovoljno efikasna i sa različitim propustima.\nKako radi Agencija\nAgencija se u kontroli mogućeg sukoba interesa u slučajevima pantoflaže najčešće oslanja na odgovore institucija i funkcionera i pretragu interneta.\nU nekim slučajevima, ovo se ne ispostavlja kao dovoljno da bi se utvrdilo da li je funkcioner stvarno u sukobu interesa ili ne.\nNekadašnji direktor Poreske uprave, Ivan Simič, svedočio je na suđenju Miroslavu Miškoviću 13. jula ove godine kao ekspert odbrane. Kako prenosi KRIK, Simič je tada izjavio da je angažman prihvatio dve godine nakon što je prestao da bude direktor Poreske uprave kako ne bi bio u sukobu interesa.\nSimič je u julu 2014. godine od Agencije tražio dozvolu da za Zdenka Tomanovića, advokata Miroslava Miškovića, kao stručnjak za poreze izradi takozvano stručno mišljenje. Agencija mu je za ovo dala saglasnost u avgustu iste godine.\nMeđutim, krajem 2015. godine, Tužilaštvo za organizovani kriminal se obraća Agenciji u kojem traži podatke o ovom slučaju. Agencija proverava analizu koju je Simič izradio za Miškovićevu odbranu i nalazi da su predmet analize rad i akti Poreske uprave iz vremena kada je on bio direktor.\nZbog ovoga Agencija ponavlja postupak i poništava rešenje o datoj saglasnosti. Simič je uložio žalbu na ovu odluku ali je ona odbijena.\nOvo inače nije jedina saglasnost koju je Simič tražio a da se odnosi na neke od firmi iz Srbije.\nOn je u septembru 2014. godine tražio dozvolu da savetuje oko poreza i jednog od najvećih poreskih dužnika, kompaniju Farmakom čiji je vlasnik biznismen Miroslav Bogićević. Agencija mu je za ovo dala saglasnost.\nBožo Drašković, član Odbora Agencije za borbu protiv korupcije u periodu od 2013. do 2017. godine, kaže da je po njemu problem to što je kontrola koja se sprovodi u praksi nedovoljno efikasna i često površna. On smatra da bi pored Agencije, u kontrolu trebalo uključiti i Poresku upravu i Upravu za sprečavanje pranja novca jer postoji niz skrivenih mehanizama za zloupotrebe.\n„Na primer, funkcioner ne mora tražiti saglasnost da se u nekoj firmi zaposli, već osnovati svoju kompaniju koja će onda sa njom poslovati. To se u ovim procesima ne vidi“, kaže Drašković.\nNemanja Nenadić iz organizacije Transparentnost Srbija, smatra da je problem preterani formalizam i nedovoljno razumevanje svrhe ove kontrole. Njegov predlog je da se u ovu proceduru uključe i potencijalni uzbunjivači.\n„Agencija bi trebalo da kaže građanima šta je predmet provere i pozove ih da u kratkom roku dostave svoja saznanja koja su relevantna za kontrolu”, objašnjava Nenadić.\nIz nekih slučajeva nije dovoljno jasno šta je osnov da se nekome da saglasnost odnosno da mu se zahtev odbije. To najbolje pokazuje primer nekadašnjeg direktora Agencije za privatizaciju, Vladislava Cvetkovića.\nOn je zahtevao da mu se odobri da kao savetnik radi za kompaniju PricewaterhouseCoopers.\nAgencija za privatizaciju je ovom prilikom odgovorila da nije bilo poslovne saradnje sa privatnom firmom za koju je Cvetković hteo da radi pa mu je Agencija za borbu protiv korupcije dala odobrenje da tu poslovnu saradnju i zasnuje.\nMeđutim, Agencija za borbu protiv korupcije je nakon anonimne prijave u kojoj je ukazano da je došlo do mogućeg falsifikovanja podataka izvršila naknadnu proveru i posumnjala da je Agencija za privatizaciju dostavila pogrešne podatke i da je PricewaterhouseCoopers zapravo pružao revizorsko-konsultantske usluge firmama koje su bile određene za privatizaciju.\nZbog ovoga je Agencija za borbu protiv korupcije podnela krivičnu prijavu protiv tih zaposlenih iz Agencije za privatizaciju, a Cvetkoviću je u ponovljenom postupku odbijen zahtev i naloženo da raskine ovu poslovnu saradnju.\nČitav slučaj nije ni ovde završen jer se Vladislav Cvetković žalio na ovakvu odluku Agencije, tvrdeći da su subjekti privatizacije već bili prodati kada su sklapani ugovori sa PricewaterhouseCoopers, što je Odbor Agencije prihvatio kao argument i vratio postupak na ponovno odlučivanje.\nU predmetu Cvetkovića u Agenciji, u koji su novinari BIRN-a imali uvid, stoji službena beleška koja potvrđuje ono što je rekao u žalbi i u kojoj se navodi da nema osnova za dalje postupanje.\nBez prave kazne\nPodaci do kojih je došao BIRN pokazuju da kada Agencija i utvrdi da je neki funkcioner prekršio zakon, odnosno da nije tražio saglasnost Agencije a zasnovao je saradnju sa nekom kompanijom ili organizacijom, kazne su uglavnom simbolične.\nS obzirom da je reč o bivšim a ne aktuelnim funkcionerima, agencija ne može tražiti njihovo razrešenje nego uglavnom izriče meru kojom se samo objavljuje da je u tom slučaju došlo do kršenja zakona.\nAgencija je do sada izrekla sedamnaest ovakvih mera a možda najpoznatiji primer jeste slučaj nekadašnjeg ministra finansija i privrede, Mlađana Dinkića, koji nije prijavio da je postavljen za direktora u firmi MD Solution iz Beograda.\nDinkić se branio da je firma osnovana tek nakon njegove funkcije ministra zbog čega je smatrao da nema potrebe da traži saglasnost što Agencija nije prihvatila kao argument.\nDinkić je danas suvlasnik u ovoj firmi zajedno sa Dragijanom Radonjić Petrović, njegovom nekadašnjom saradnicom iz vremena dok je bio u Ministarstvu.\nNemanja Nenadić kaže da ne bi ni bilo logično da Agencija izriče neku drugu meru. Po njemu, odluka Agencije bi trebalo da bude samo signal za javno tužilaštvo da ispita da li je bilo nekih zloupotreba.\n„Pravi problem je ako se takva ispitivanja koja bi mogla da dovedu do ozbiljnih krivičnih istraga ne vrše, a ne to što se na osnovu Zakona o Agenciji izriču samo `moralno-političke` mere”, kaže Nenadić.\nOvaj projekat je finansiran preko granta Američke Ambasade u Pristini. Mišljenja, stavovi i zaključci ili preporuke sadrzane ovde pripadaju autoruima i ne izražavaju neophodno stavove Stejt departmenta.


Dajem reč: Samo ekspertska vlada bez Milovog DPS-a - Sputnjik Srbija\n14:39 01.09.2020 (osveženo 16:17 01.09.2020) Preuzmite kraći link\nNakon nagađanja da li će predsednik Građanskog pokreta URA i šef koalicije „Crno na bijelo“ Dritan Abazović ostati dosledan i stupiti u veliku koaliciju sa drugim opozicionim strankama, oglasio se sam Abazović i rekao šta će biti njegov sledeći korak.\n„Ja dajem reč da koalicija Crno na bijelo neće podleći ni pod jednim pritiskom i da će se voditi samo nacionalnim interesima Crne Gore, a najveći interes je da završimo tranziciju i da formiramo ekspertsku vladu“, piše na tviter nalogu pokreta URA.\nZa kadrove DPS-a neće biti mesta u ekspertskoj vladi, ali u administraciji svakako da. Moramo da koristimo sve ljudske kapacitete naše države. A za neke od kadrova DPS-a će biti mesta i pred pravosudnim organima naše zemlje, saopšteno je iz pokreta URA.\nNa izborima koji su održani u nedelju Građanski pokret „Crno na bijelo“ podržalo je 5,53 odsto birača, prenose „Novosti“.


Foto: MEGA / Profimedia\nProcenjena cena jahte, ne uključujući onu za podršku broda, iznosi 500 miliona dolara, a holandski proizvođač "Okeanko” nije objavio mnogo detalja o brodu nazvanom "Prodžekt 721”.\nFoto: OceanCo / Profimedia\nJedna od superjahti firme Okeanko\nIako je pola milijarde dolara nezamisliv iznos novca za većinu ljudi, to je samo mali deo od 75 milijardi dolara koliko je Bezos zaradio samo u 2020. godini. Prema poslednjim podacima, njegovo ukupno neto bogatstvo je nešto manje od 200 milijardi dolara.\nDeonice "Amazona", koje su inače primarni izvor Bezosovog bogatstva, porasle su za neverovatnih 75 odsto prošle godine jer je pandemija pogoršala stanje potrošača u korist kompanije, a na njujorškoj berzi Volstrit masovno je uložen novac zahvaljujući Federalnim rezervama u tehnološke firme.\nBezos nije bio usamljen u sticanju tolikog bogatstva, američki milijarderi zajedno su 2020. zaradili 1,1 hiljadu milijardi dolara, što ih je učinilo gotovo 40 odsto bogatijima nego pre pandemije.


Kompanija Rio Tinto podržala borbu protiv pandemije COVID-19 u Beogradu i Loznici sa 40.000 eura - Olaf&McAteer\nKompanija Rio Tinto podržala borbu protiv pandemije COVID-19 u Beogradu i Loznici sa 40.000 eura\nBeograd, 04.maj 2020. – U sklopu šireg plana saradnje s lokalnom zajednicom, kompanija Rio Tinto izdvojila je 40.000 evra kako bi pomogla napore građana i Vlade Republike Srbije u borbi protiv širenja pandemije COVID-19.\nOd ukupnog iznosa donacije, 20.000 evra u dinarskoj protivvrednosti je donirano Crvenom krstu u Loznici, a 20.000 evra Crvenom krstu u Beogradu. Donacija je iskorišćena za nabavku paketa pomoći sa osnovnim životnim namirnicama i higijenskim proizvodima najugroženijim kategorijama stanovništva u Beogradu i Loznici.\nGeneralna direktorka Rio Tinta u Srbiji Marni Finlajson je povodom uplate donacija istakla sledeće:\n“Svedoci smo da se svet suočava sa dosad neviđenom pandemijom izazvanom korona virusom i skreno saosećamo sa svima onima koji su direktno pogođeni. Mnogo naših poslovnih partnera i članova zajednice u kojoj poslujemo igraju vitalnu ulogu u borbi protiv suzbijanja daljeg širenja pandemije. Naša kompanija ima dugu saradnju sa svim partnerima i žiteljima lokalne zajednice, te želimo da pomoć pružimo odmah, u ovim teškim trenucima.”\nPored finansijske donacije, Rio Tinto se odrekao državnih subvencija za ublažavanje negativnih efekata COVID-19 u visini od 50.000 eura i radi na obezbeđenju nastavka radova na implementaciji Projekta “Jadar” u skladu sa pravilima i preporukama vezanim za zdravlje i bezbednost na radu.


Projekat koji potresa Brisel: Za Kinu je „treptaj oka“, a za evropske zemlje decenije - Sputnjik Srbija\n22:03 02 Mart 2021\nProjekat koji potresa Brisel: Za Kinu je „treptaj oka“, a za evropske zemlje decenije\n10:00 07.04.2019 Preuzmite kraći link\nBrisel je malo nervozan. Uoči samita Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope, koji će se održati 12. aprila u Hrvatskoj, a kome će prisustvovati kineski premijer Li Kećang, zvanični Brisel pojačava pritisak na Peking, javljaju probriselski mediji.\nMinistarstvo spoljnih poslova Kine, odgovarajući na kritike Brisela, saopštava da mehanizam 16+1 ne deli Evropu, nego da odgovara interesima njegovih učesnika.\nGeopolitički potres veka: Evropa na kineskom „Putu svile“ (video)\nBez obzira na kritike iz Brisela, još su tih 16 zemalja Centralne i Istočne Evrope veoma raspoložene za saradnju sa Kinom, kaže za Sputnjik dugogodišnji spoljnopolitički urednik u Tanjugu Borislav Korkodelović.\nTa saradnja traje samo šest godina, što je za više hiljada godina staru kinesku kulturu „treptaj oka“, a što se tiče šesnaestorice, raspoloženje za saradnju sa Kinom možda je sada palo na nekih 70-75 sa sto procenata u početku, jer su pojedine zemlje razočarane relativno sporim prilivom investicija.\n„Međutim, trebalo bi imati u vidu da se sva ta saradnja odvija ipak u okviru regulative koju diktira Evropska unija. Za nas najinteresantniji projekat — pruga Beograd-Budimpešta praktično je bila proglašena kao projekat 2013. godine. Početak radova je bio krajem 2017. i još se radi samo na srpskoj strani, dok Mađarska mora da ispoštuje sve regulative EU koje se tiču transparentnosti, konkursa, ravnopravnosti uslova i to će, daj bože, početi negde 2021. godine na mađarskoj strani“, smatra naš sagovornik.\nA to je samo jedan primer kako se zbog određene sporosti i birokratskih procedura u okviru EU ekonomsko povezivanje sa Kinom ipak odvija sporije nego što se očekivalo, dodaje Korkodelović.\nS druge strane, ako je projekat 16+1 i imao neke „dečje bolesti“ u ovih prvih šest godina, pre desetak dana je dobio veliki podsticaj kad je Italija potpisala memorandum o razumevanju i saradnji sa Narodnom Republikom Kinom u okviru projekta „Jedan pojas — jedan put“.\nA to može da znači novu, dodatnu energiju i veći dinamizam u okviru 16+1, mada ima nekih akademskih nagađanja i spekulacija da bi 16+1 mogao eventualno da preraste u 17+1.\n„S obzirom da se Italija praktično graniči sa zemljama Centralne i Istočne Evrope — sa Slovenijom ima kopnenu granicu, a sa Hrvatskom, Crnom Gorom i Albanijom ima morsku, tako da povezivanje jedne velike zemlje, značajne privrede kao što je italijanska, koja je članica G7 i jedan od osnivača EU i treća najveća privreda u evrozoni, znatno može da doprinese eventualnom ubrzavanju, dinamizaciji saradnje u 16+1“, smatra sagovornik Sputnjika.\nKad se podvuče crta, među šesnaestoricom preovlađuje zadovoljstvo zbog saradnje sa Kinom, ali sa druge strane, u Briselu, Parizu i Berlinu ne gledaju sa zadovoljstvom na tu saradnju, tako da postoje kritike koje bi mogle da utiču na političke elite u nekim državama Centralne i Istočne Evrope.\nAngela Merkel: Evropa želi u „Put svile“\nKorkodelović podseća da su nedavno u Poljskoj i Češkoj bili nesporazumi u vezi sa aferom „Huavej“ i u Varšavi i Pragu su razmišljali da li da nastave saradnju sa Kinom u tom segmentu, a to je za Peking u okviru inicijative „Pojasa i puta“ vrlo važna aktivnost.\n„Znači, preovlađuje spremnost za saradnju, ona se stalno institucionalno unapređuje. Međutim, to je jedan višedecenijski projekat. Sâm format 16+1 se uklapa u tu višedecenijsku inicijativu ’Novi put svile‘, tako da verujem da će taj format i ubuduće funkcionisati u okviru tog slogana koji bi trebalo da postane stvarnost — da je to saradnja na obostranu korist, na čemu insistiraju u Pekingu“, kaže Korkodelović.\nSrbija je bila jedna od prvih zemalja koja je potpisala memorandum o razumevanju i saradnji, podseća sagovornik Sputnjika i dodaje da je naša zemlja primila značajne investicije iz Kine i u vezi sa infrastrukturnim projektima.\n„Srbija je među predvodnicima u toj saradnji i u okviru formata 16+1, a takođe i među veoma aktivnim učesnicima u projektu ’Novog puta svile‘ i ne sumnjam da će Srbija na najvišem nivou krajem aprila biti predstavljena i u Pekingu na tom drugom samitu“, zaključio je Korkodelović.\nsamit 16+1, Novi put svile, investicije, EU, Borislav Korkodelović, Li Kećang, Slovenija, Češka, Albanija, Mađarska, Poljska, Nemačka, Italija, Hrvatska, Crna Gora, Francuska, Kina, Srbija


Seminar za sudije Vojvođanskih fudbalskih liga 01. marta – Fudbalski Savez Vojvodine\nSeminar za sudije Vojvođanskih fudbalskih liga 01. marta\nObavezni seminar za sudije sa liste Vojvođanskih fudbalskih liga za takmičarsku 2020./21. sezonu (proleće) će se održati u ponedeljak 01. marta 2021. godine u Sportskom centru FS Srbije u Staroj Pazovi.\nSeminar će biti organizovan u skladu sa propisanim merama i uputstvima nadležnih organa u vezi sa trenutnom epidemiološkom situacijom. Tokom boravka u SC FSS u Staroj Pazovi obavezno je nošenje maski.\nSudije i pomoćne sudije obaviće lekarske preglede na dan provere fizičkih normi u SC FSS i to internističko – kardiološki pregled i proveru vida. Neophodno je da sudije donesu osnovne laboratorijske analize. Ko ne bude imao laboratorijske nalaze neće moći da polaže seminar.\nZbog već pomenute epidemiološke situacije aktivnosti će biti obavljene u malim grupama, stoga je neophodno da se svi striktno i strogo pridržavaju satnice.\nSvim sudijama zvanični pozivi su upućeni elektronskom poštom.\nPoziv za seminar sa uputstvom za uplatu kotizacije\nObrazac za laboratoriju\nNikola2021-02-23T17:04:59+02:0023. 02. 2021.|


Švendimen odlazi zbog neefikasnosti Stejt dipartmenta\nGlavni tužilac Specijalnog suda za ratne zločine na Kosovu Dejvid Švendimen (David Schwendiman) izjavio je da mora da napusti posao u kritičnoj fazi rada Tribunala zato što Stejt dipartment nije uradio svoj posao kako treba, piše u sredu britanski list Gardijan (The Guardian).\nOn je kazao da nema saznanja o tome da li je počelo traganje za njegovim naslednikom.\n"Nije mi pružena ni jedna garancija. Evo dve nedelje se ćuti o tome", izjavio je Švendimen u telefonskom razgovoru za Gardijan.\nŠvendimen je takođe dodao da je pristao da prihvati poziciju glavnog tužioca pod uslovom da mu se obezbedi finansijska i politička nezavisnost, te je bilo jasno da će on tu funkciju obavljati do 2020.\nNjegovo iskustvo zapravo ukazuje na česta izveštavanja o nedostatku odluka i paralizi Stejt dipartmenta naspram velikih smanjenja budžeta, piše Gardijan, dodajući da je 40 pozicija ambasadora u različitim zemljama sveta i dalje upražnjeno.\nMeđutim, Švendimen je ubeđen da njegov odlazak krajem marta neće uticati na rad suda.\n"Ljudi u regionu, oni koji trebaju da se brinu da će snositi odgovornost, nemaju čemu da se raduju. Moja iskrena procena je da ova odluka neće da nas uspori. Kada bude došlo vreme, uradićemo ono šta treba", citira se da je rekao Švendimen britanskom listu.\nNakon njegovog odlaska, Švendimenov zamenik Kvai Hong Ip (Kwai) preuzeće privremeno dužnost glavnog tužioca kako bi se osigurao nastavak rada.\nMandat Specijalnog suda za ratne zločine ograničen je na istragu i suđenje navodnim ratnim zločinima koji su počinili bivši pripadnici Oslobodilačke vojske Kosova nad pripadnicima manjinskih zajednica i političkim protivnicima, u periodu od januara 1998. do decembra 2000.


Zdravstveni radnici nezadovoljni procesom vakcinacije: U Sloveniji koronom zaraženo još 95 osoba - epiCentar INFO\nZdravstveni radnici nezadovoljni procesom vakcinacije: U Sloveniji koronom zaraženo još 95 osoba\nU Sloveniji je uz ograničeni broj testiranja, danas potvrđeno 95 novih slučajeva korona virusa, a zdravstveni stručnjaci su i dalje nezadovoljni odzivom na imunizaciju, ali i ponašanjem ljudi pred novi, očekivani talas epidemije koji dolazi na jesen.\nStanje je vrlo ozbiljno, trend širenja zaraze je eksponencijalan i sve većem broju ljudi je potrebna hospitalizacija, tako da postoje svi znakovi da vrlo brzo ulazimo u novi talas epidemije – rekao je direktor Nacionalnog instituta za javno zdravlje Milan Krek za portal Siol.net.\nOn je rekao da je stanje gore nego prošle godine na kraju ljeta i da je nedopustivo da u zemlji koja ima 300.000 ljudi starijih od 50 godina ima još onih koji nisu vakcinisali, a da je u skladištima na raspolaganju još 700.000 doza vakcina, prenijela je agencija Hina.\nZbog toga, ali i zbog širenja delta soja virusa, kao i zbog nepoštovanja propisanih mera, na jesen se ponovo mogu očekivati smrtni slučajevi kod starijih ljudi i osoba koje spadaju u rizične kategorije, upozorio je Krek.\n– Svaka smrt među nevakcinisanima biće vredna žaljenja jer je ostalo dosta neiskorišćenih vakcina– rekao je Krek i dodao da zatvaranje na jesen vlada i epidemiolozi žele da izbjegnu, ali da će ono biti neophodno ako se ne poveća broj vakcinisanih i ako se svi ne budu pridržavali mera.\nU Sloveniji je do sada ukupno vakcinisano 40,4 odsto populacije, dok je trenutno u bolnicama 43 kovid pacijenata, od čega je devetoro na odeljenju intenzivne nege.\nU protekla 24 sata nije bilo novih preminulih među obolelima, pa je broj smrtnih slučajeva od početka epidemije i dalje 4433.\nTags: radnici, Slovenija, vakcinacija, zdravstvo\nPrevious Korona ne miruje: U Srbiji četvorocifren broj zaraženih, raste broj pacijenata na respiratoru\nNext Profesor Stojanović upozorava da je vakcinacija u Srbiji stala


04. Jan 2001 17:15 (GMT+01:00)\nMinistri iz NS-a podneli pisane ostavke\nIzbori sad ili manjinska vlada\nPODGORICA (FoNet) - Predsednik Narodne stranke Dragan Šoć potvrdio je da su ministri iz NS-a u četvrtak premijeru Crne Gore Filipu Vujanoviću podneli pisane ostavke, pošto su 28. decembra prošle godine izašli iz Vlade zbog preglasavanja o Platformi za redefinisanje odnosa sa Srbijom.\nŠoć je najavio agenciji Srna da će o narednim potezima NS-a odlučiti Glavni odbor stranke na sednici koja treba da bude održana do 15. januara.\n"Očekujemo da će DPS donijeti odluku da li će ići na vanredne izbore ili će napraviti manjinsku Vladu s liberalima. U slučaju da ostane manjinska vlada i ne bude izbora pre referenduma, NS mora zauzeti stav da li ćemo učestvovati u predreferendumskoj kampanji. Za te opcije moramo pripremiti odgovor", objasnio je Šoć.\nSve dok Skupština Crne Gore ne konstatuje njihove ostavke, potpredsednik Vlade Savo Đurđevac, ministar pravde Dragan Šoć, ministar vera Budimir Dubak i ministar rada i socijalnog staranja Predrag Drecun obavljaće činovničke poslove.\nŠoć je potvrdio da će i potpredsednik stranke Predrag Popović podneti ostavku na mesto potpredsednika Skupštine Crne Gore. On je istakao da još nije doneta odluka o napuštanju koalicije "Da živimo bolje" odbornika NS u opštinskim skupštinama.


Mogerini: EU ne gleda kroz prste Beogradu - WebMediaWeb\nBEOGRAD - Visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbjednost Federika Mogerini najavila je da će sa srpskim zvaničnicima danas razgovarati o izazovima koji se nalaze pred Srbijom i da će njena poruka biti da je ta država čvrsto na putu ka EU, ali da treba hitno provoditi reforme.\n"EU želi da poglavlja iz pregovora o članstvu budu otvorena što je prije moguće, a uz privrženost i političku volju, koju je Beograd već pokazao, to se može ostvariti", rekla je za "Danas" Mogerinijeva, koja stiže u prvu zvaničnu posjetu Beogradu.\nMogerini je, komentarišući odbijanje srpskih vlasti da usklade spoljnu politiku sa Briselom i uvedu sankcije Rusiji, rekla da očekuje da Beograd ispuni pravne obaveze koje je preuzeo procesom pristupanja EU.\nOna je navela da je Srbija proklamovala proces pristupanja punopravnom članstvu u EU za svoj ključni strateški cilj i da očekuje da će srpske vlasti pokazati da se toga drže.\nMogerinijeva je odbacila navode da EU "gleda kroz prste" Beogradu kada je riječ o unutrašnjim reformama, zbog spremnosti da riješi pitanje Kosova.\nKomentarišući stav američkog zvaničnika DŽona Kerija da je Srbija na liniji vatre Moskve i Vašingtona, Mogernijeva je rekla da Unija ima kooperativan, a ne konfrontirajući stav prema svim svojim susjedima, pa i Rusiji, i da je odlučna da ne dozvoli intenziviranje priče o sukobu EU i Rusije, ali da ukrajinski suverenitet mora biti poštovan.\n"Večernje novosti" pišu da su povratak Srba u prištinske institucije, provođenje dogovora iz Brisela, posebno o pravosuđu, te zakazivanje nove runde dijaloga Beograda i Prištine tri zahtjeva sa kojima Mogerinijeva danas dolazi u prvu zvaničnu posjetu Srbiji.\nPrema informacijama lista, Mogerinijeva, koja će se u Beogradu sresti sa najvišim rukovodstvom Srbije, tražiće da se ubrza provođenje sporazuma i tačno utvrdidnevni red narednog susreta u Briselu.\nSrpska strana će, prema pisanju "Večernjih novosti", kao temu pokušati da nametne i formiranje zajednice srpskih opština, što Priština već duže vrijeme opstruiše.


Mediji u nedozvoljenoj kampanji: Profesori u odbrani novinarstva - Izazov\nNovi magazin 23. maja 2020. 00:00\nFOKS, OPASNOST PO JAVNO ZDRAVLJE:Pismo upućeno Rupertu i Lahlanu Mrdoku, ocu i sinu, predsedniku i izvršnom direktoru Foks korporacije, inicirao je Tod Gitlin. Ovaj istaknuti javni intelektualac aktivan je u američkom javnom životu od 1968, kada je bio jedan od vođa studentske pobune na Berkli univerzitetu, pa sve do učešća u “Okupiraj Volstrit” pokretu. Autor je uticajnih knjiga o televiziji (“The Whole World is Watching”), koje su definisale razumevanje ideološke uloge medija, posebno njihovog rada u konstrukciji i dekonstrukciji američke levice.\nPREDSEDNIK PRVI DEZINFORMATOR:Ovo pismo inicirao je Džej Rozen sa Njujorškog univerziteta, koji godinama istražuje transformacije novinarstva u doba medijskih platformi. Jedan je od intelektualnih lidera pokreta za javno novinarstvo i aktivnije uloge publike u medijskom svetu, autor domišljate formulacije “ljudi nekada poznati kao publika” i uticajnog bloga Press think.\nPutin odobrio novu doktrinu – u kojim situacijama je Rusija…\nEU poziva zemlje članice na solidarnost oko migranata blokiranih u…


Žepče: Mladi pokrenuli inicijativu o formiranju centra za neformalno obrazovanje\nNaslovnica NAJNOVIJE Obrazovanje Žepče: Mladi pokrenuli inicijativu o formiranju centra za neformalno obrazovanje\nŽepče – Skupina mladih entuzijasta iz tri nevladine organizacije “Info-Educa“, Udruga za održiv razvoj “Uzor“ i Udruženje mladih “Eureka“ iz Žepča, Maja Mandić, Senaid Ajan, Naim Zečak i Jasmina Rešić osmislili su zajednički pilot projekt kao odgovor na sve manji aktivizam mladih u lokalnoj zajednici.\nRadi se o inicijativi za formiranje centra za neformalno obrazovanje u Žepču koji će pružiti priliku mladim ljudima da kod sebe razviju nove vještine i usvoje novo znanje koje će im pomoći u odabiru budućih zanimanja za one koji nastavljaju svoje školovanje, i olakšati pristup tržištu mladim ljudima koji traže zaposlenje.\nPodršku ovoj inicijativi već je dala Britanska ambasada u BiH, portal BUKA i British Council koji kroz program “Lajk nije dovoljan-Misli, reci, djeluj“ podržava kreiranje tima istomišljenika na prepoznavanju problema u lokalnoj zajednici.\nCentar za neformalno obrazovanje u Žepču organizirat će programe edukacije o različitim temama, a namijenjen je svim zainteresiranim mladim osobama.\nPrvotna ideja je da se uspostavi međusobno partnerstvo između omladinskih organizacija i ustanova u Žepču koje imaju interes za ovakvom inicijativom, a nakon toga će se ideja prezentirati ostalim u lokalnoj zajednici uključujući izvršnu i zakonodavnu vlast.\nPredstavnici Udruženja mladih ”Eureka”, Udruge za održivi razvoj ”UzoR” i Udruženja ”Info-Educa” iz općine Žepče namjeravaju posjetiti slične organizacije s kojima će razmijeniti iskustva, a što će im pomoći u razvijanju što kvalitetnijeg koncepta i strukture centra za neformalno obrazovanje.


"KAVKAZ 2020" NATO podneo izveštaj o sposobnosti ruske armije | Novosti.RS\n- Centralni deo medijske pokrivenosti manevara bila je pažljivo osmišljena tema vojske u kontekstu pandemije kovid 19. Prvi cilj – predstaviti reformisanu rusku vojsku kao važnog učesnika u uspehu države u borbi protiv pandemije. Druga – pokazati da je sanitarna situacija u zemlji pod kontrolom i da vojne vežbe mogu uspešno izvoditi za razliku od manevara NATO-a „Difender-2020“. Konačni zadatak – pokazati da nikakva pandemija ne može potkopati sposobnost ruske vojske da se bori - navodi se u izveštaju.\nAutori izvlače zajednički zaključak da su prošlogodišnje vojne vežbe postale „završni ispit“ za čitavu rusku vojnu reformu koja se izvodila od 2008 do 2020. godine.\nSA MOSKVOM SE NE MOŽE PRIČATI SA POZICIJE SILE: Klincevič o moralnoj i vojnoj superiornosti Rusije u odnosu na sve potencijalne protivnike\n30. 03. 2021. u 15:31\nRusija ruska vojska NATO Ruska armija\nRUSKI ministar odbrane Sergej Šojgu najavio je da će Rusija, kao odgovor na akcije zemalja NATO-a na zapadnom strateškom pravcu, formirati oko 20 novih formacija i vojnih jedinica u Zapadnom vojnom okrugu.


Свечани пријем за учеснике овогодишњег фестивала „Лицидерско срце“ – Grad Užice\nSvečani prijem za učesnike ovogodišnjeg festivala "Licidersko srce"\nSvečani prijem za učesnike ovogodišnjeg festivala „Licidersko srce“\nZa učesnike 11. Međunarodnog dečijeg festivala „Licidersko srce“ danas je priređen prijem u Svečanoj sali grada Užica. Festival počinje danas u Užicu i trajaće pet dana, u Užicu, na Zlatiboru i u Andrić gradu u Višegradu.\nPoželevši dobrodošlicu gostima, gradonačelnik Tihomir Petković je izrazio nadu da će svi učesnici doživati lepe i nezaboravne uspomene iz Užica:\n„Licidersko srce, po kojem ovaj festival nosi ime, starinski je kolač koji simboliše darivanje i ljubav. Grad Užice je uvek podržavao programe koji spajaju ljude, posebno mlade i pružaju im šansu da se upoznaju sa istorijom, kulturnim nasleđem i tradicijom drugih naroda. Želim da u ovim festivalskim danima upoznate Užice i naš kraj, obiđete turističke lokalitete i uverite se u gostoprimstvo Užičana.“ – rekao je Petković i poručio učesnicima da na najlepši mogući način predstave folklorno nasleđe svojih zemalja.\nUčesnicima je dobrodošlicu uputila i potpredsednica Udruženja građana „Era“, organizatora festivala, Ivana Cvetković zahvalivši se istovremeno Gradu Užicu na dragocenoj pomoći i podršci u organizaciji:\n„Jedva čekamo da upoznamo vas i vašu kulturu kako na sceni, tako i van nje. Iskreno se nadamo da ćete uživati na našem festivalu, da ćete sklopiti brojna prijateljstva i da ćete odavde poneti nezaboravne trenutke, ne samo iz Užica, već i sa Zlatibora i iz Višegrada, Andrić grada. Veoma nam je drago što ste deo „Liciderskog srca“.\nPredstavnici folklornih ansambala razmenili su poklone sa gradonačelnikom, a zatim su posetili izložbu narodnih nošnji u Jokanovića kući koja će biti otvorena svih pet dana trajanja festivala.\nSvečani defile dečijih folklornih ansambala počeće u 19 časova, a zatim sledi otvaranje festivala na Trgu partizana u 20 časova. U okviru 11. Međunarodnog dečijeg festivala folklora „Licidersko srce“ nastupiće dečiji ansambli iz Nemačke, Indije, Češke, Moldavije, Belorusije, Ukrajine, NR Kine, Tajvana, Gruzije i Republike Srpske, kao i dečiji ansambli iz Srbije, „Ere“, KUD „Sevojno“ i KUD „Prvi partizan“ iz Užica, zatim ansambli iz Bačke Topole, Ćuprije, Leposavića, Ali Bunara i Kosjerića.


Program je započet 2008. godine, a od 2009. godine, nakon usvajanja politike i procedure korporativnog volontiranja, postaje sastavni deo Strategije društveno odgovornog poslovanja Erste Banke i redovna godišnja aktivnost\nProgram se realizuje na nacionalnom nivou, u mestima u kojima Banka posluje na teritoriji Srbije\nSvesna svoje društvene odgovornosti i verujući da kompanije treba da usklade ekonomske i socijalne ciljeve, Banka je pokrenula program korporativnog volontiranja sa ciljem unapređenja kvaliteta života i rešavanja svakodnevnih problema u lokalnim zajednicama čiji je član. Program korporativnog volontiranja, kao integralni deo Strategije društveno odgovornog poslovanja, do sada se razvijao u oblastima zaštite životne sredine, socijalne inkluzije, obrazovanja mladih, razvoja preduzetništva, finansijskog opismenjavanja i EU integracija. Pored ciljeva postavljenih Strategijom, važan faktor u donošenju odluke o temama na koje će program biti usmeren bili su i stavovi zaposlenih.\nPored toga što nastoji da bude pouzdan partner privredi i stanovništvu, Banka ima za cilj da kontinuiranim i proaktivnim delovanjem pruži svoj doprinos daljem razvoju društva. Težnja Banke bila je da ovim programom omogući i zaposlenima da se kao pojedinci uključe u rešavanje društvenih problema u zajednicama u kojima žive i rade. S druge strane, Banka smatra da je važno biti primer, ne samo drugim kompanijama, već i građanima u lokalnim zajednicama ukazujući im na dobrobit aktivnog pristupa rešavanju problema.\n„Volontiram zato što mi to omogućava da budem bliže zajednici, ljudima i regionu. Volontiranje predstavlja jedan od načina da napravimo razliku koristeći svoje sposobnosti i snagu i pokazujući da brinemo.” Suzan Tanrijar (Suzan Tanriyar), Članica Izvršnog odbora Banke\nPre početka uvođenja volonterskog programa organizovana je anketa čiji su rezultati pokazali da je zaposlenima u većini slučajeva veoma važno da kompanija u kojoj rade pomaže razvoju društva (79%), a 89% anketiranih izjasnilo se da bi bili zainteresovani da se priključe programu volontiranja. Program volontiranja postavljen je kao integralni deo Strategije društveno odgovornog poslovanja Banke sa ciljem da bude trajan program što dokazuje i usvajanje politike i procedure korporativnog volontiranja. Program se razvijao u dva pravca: grupne akcije i individualno volontiranje. Aktivni volonteri su prvobitno izabrali oblast zaštite životne sredine kao polje na kom žele da daju svoj doprinos, a već nakon nekoliko sprovedenih akcija, temama kojima se volonteri bave pridružile su se: socijalna inkluzija ranjivih grupa, obrazovanje mladih, razvoj preduzetništva, finansijsko opismenjavanje i EU integracije.\nTokom sprovođenja programa ostvarena je saradnja sa različitim nevladinim organizacijama, tako što Banka akcije podržava finansijski obezbeđivanjem potrebne opreme, materijala i naravno volontera, dok partneri pomažu mapiranjem realnih potreba i problema kojima će se volonteri baviti predlažući potencijalna rešenja.\nNakon 6 godina realizovanja volonterskog programa u Banci ostvareni su sledeći rezultati: preko 350 volontera i volonterki se priključilo akciji od početka uvođenja programa, a za dobrobit zajednice izdvojeno je oko 3.500 sati zaposlenih Banke; u 13 gradova Srbije Erste volonteri su bili pokretači pozitivnih promena, a učestvovali su i u 10 akcija uz druge organizacije i kompanije. Putem velikih godišnjih akcija koje podrazumevaju masovnije učešće zaposlenih Banke, Erste volonteri su dali aktivan doprinos pozitivnim promenama na području Sremskih Karlovaca gde je do sada uređena Dvorska bašta, izletište Stražilovo, amfiteatar i plato oko groba Branka Radičevića, Planinarski dom, 7 dečijih igrališta i prvi eko kamp u Srbiji u Futogu u Domu za stara lica, a preko 50 dece romske nacionalnosti išlo je na izlet i uživalo na kreativno – sportskim radionicama.\nZahvaljujući volonterskom angažmanu Banke, povećana je vidljivost određenih društvenih problema, što je motivisalo i druge organizacije i ustanove da se uključe u njihovo rešavanje, razvijen je osećaj individualne odgovornosti kod učesnika akcija, uključujući i partnere i građane u zajednicama u kojima su organizovane aktivnosti i dat je merljiv doprinos unapređenju stanja životne sredine. Uz to, povećana je i finansijska i druga pomoć organizacijama koje se bave rešavanjem društvenih problema koji su odabrani kao teme akcija.\nBanka je interno sprovedenim istraživanjem potvrdila da su zahvaljujući programu volontiranja povećani motivisanost zaposlenih i zadovoljstvo poslom, da je poboljšan timski rad, osnažen osećaj ponosa i privrženosti Banci, uspostavljena i izgrađena reputacija i jača veza između kompanije i klijenata.\nAngažovanje Erste volontera dobilo je javnu afirmaciju kroz nagrade: VIRTUS nagrada za korporativnu filantropiju u kategoriji za korporativno volontiranje (2011) i Nagrade za korporativno volontiranje u kategoriji najbolji program volontiranja (2013) koju dodeljuje Forum za odgovorno poslovanje.\nU prvim godinama organizovanja programa, koncept korporativnog volontiranja je bio relativno nepoznat za javnost, pa je pronalaženje pravih partnera za zajednički razvoj volonterske ideje predstavljalo pravi izazov. Opsežno mapiranje potencijalnih partnera koji poseduju adekvatna znanja, veštine i resurse neophodne za ove aktivnosti omogućilo je Banci da uspostavi uspešnu saradnju i odnose koji sada traju već godinama.\nPored toga, predstavljanje koncepta volonterskog delovanja, njegovog značaja za društvenu zajednicu i motivisanje zaposlenih da se aktivno uključe u volonterske aktivnosti predstavljali su potpuno novi komunikacijski izazov. Kako bi se ovaj izazov prevazišao, bilo je važno od samog početka dobiti aktivnu podršku najvišeg menadžmenta Banke što je uspešno realizovano organizovanjem prve, odnosno pilot akcije namenjene samo top menadžmentu. Važna činjenica u postavci programa je i ta da su zaposleni od samog početka bili uključeni: od ankete o tome da li žele da daju doprinos rešavanju problema i podizanju kvaliteta života u svojim lokalnim zajednicama, do tema kojima žele da se bave, preko ciljnih grupa kojima žele da se posvete, do predloga za konkretne volonterske akcije. Iskustvo Erste Banke pokazuje da uspešne akcije treba komunicirati kako interno u cilju povećanja broja volontera i dobijanja ideja za dalje akcije, tako i eksterno u cilju pružanja primera drugim kompanijama.


ZAJEDNO ZA LEPŠI KOMŠILUK · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI ZAJEDNO ZA LEPŠI KOMŠILUK\nKraljevo – Velika SBB-ova akcija čišćenja Srbije,počistila Kraljevo\nU okviru projekta „Zajedno za lepši komšiluk“ koji je pokrenula kompanija SBB, tokom vikenda, 29. i 30. avgusta, u Kraljevu je organizovana akcija čišćenja gradske plaže i šetališta uz Ibar, kao i čišćenje zelenih površina kod Doma društvenih organizacija, Pljakinog šanca i Gospodar Vasinog konaka.\nProjekat „Zajedno za lepši komšiluk“ obuhvata uređenje brojnih lokacija – pešačkih zona, parkova, platoa i površina ispred zgrada na kojima se ljudi najčešće okupljaju. Pored čistog i uređenog životnog okruženja, cilj projekta je i podizanje svesti građana da svakodnevnim postupcima mogu da doprinesu očuvanju životne sredine i lepšem komšiluku.\nAkciji čišćenja u Kraljevu prisustvovao je i Milun Jovanović, zamenik gradonačelnika Kraljeva, Snežana Todosijević, direktorka poslovne jedinice SBB-a, kao i zaposleni ove kompanije.\n„Do sada smo akciju čišćenja realizovali u Kragujevcu, Leskovcu i Nišu, sa željom da sopstvenim primerom pokažemo kako uz malo angažovanja možemo živeti u lepšem i čistijem komšiluku. Hvala Gradu Kraljevu na prepoznavanju značaja ovog projekta i pružanju podrške u njegovoj realizaciji. Sa akcijom čišćenja nastavljamo sve dok nam vremenski uslovi budu dozvoljavali, a sledeća stanica je već za sedam dana u Užicu“, izjavila je Snežana Todosijević, u ime kompanije SBB.\n„Želim da se zahvalim SBB-u zato što pokazuje da je društveno odgovorna kompanija na koju i drugi treba da se ugledaju. Grad Kraljevo će uvek podržati ovakve akcije zato što cenimo svaki doprinos i uvek ćemo biti spremni da pomognemo”, izjavio je Milun Jovanović, zamenik gradonačelnika Kraljeva.\nAkcije čišćenja realizuju se širom Srbije, u više od 15 gradova – od Užica, Valjeva, Niša, preko Kruševca, Vršca, Zrenjanina, Sombora i drugih.\nOvakva akcija je potrebna bar jednom nedeljno i to ne kao projekat nego kao obaveza.\nProblem je jedino što neko prima platu da to bude čisto a ne čisti…\nReply to Владимир Кнежевић\nPROBLEM SU LJUDI KOJI BACAJU DJUBRE GDE STIGNU, MOZETE DA CISTITE KOLIKO HOCETE AKO DESETINE NJIH BACA DJUBRE OKOLO,\nOtidjite, napravite prilog i osetite “miris” u Hilandarskoj, a za pocetak evo Vam slika… Ljudi moji ono je strasno! U novu zgradu su useljeni 80% mladi ljudi sa svojim porodicama i mnogo male dece i beba.Vrucine su i od smrada ne moze da se zivi, a stanari mole boga da ne duva vetar jer je tada jos gore. Ono je samo za inspekciju. 20 kucica šparta oko kontejnera i kad počnu da laju na prolaznike, a tek ako nekoga povrede.


Održana Druga zajednička sjednica Odbora za zdravstvo, rad i socijalno staranje i Odbora za prosvjetu, nauku, kulturu i sport\nPredstavljeno istraživanje višestrukih pokazatelja MICS 2018\nNa Drugoj zajedničkoj sjednici Odbora za zdravstvo, rad i socijalno staranje i Odbora za prosvjetu, nauku, kulturu i sport je predstavljeno Istraživanje višestrukih pokazatelja MICS 2018, iz oblasti zdravstva, rada i socijalnog staranja (indikatori koji se odnose na: HIV i seksualno ponašanje, ishranu novorođenčadi i male djece i stavove prema vakcinaciji), kao i iz oblasti prosvjete, nauke, kulture i sporta (indikatori koji se odnose na: nejednakosti u obrazovanju u ranom djetinjstvu i učešće u organizovanim oblicima učenja, uključenost roditelja i rani razvoj djeteta), koje je sprovela Uprava za statistiku Crne Gore, uz tehničku pomoć UNICEF-a i finansijsku podršku Vlade Crne Gore, UNICEF-a i UNHCR-a.\nIstraživanje su predstavili dr Senad Begić, pomoćnik direktora za medicinska i javnozdravstvena pitanja Instituta za javno zdravlje i mr Vuk Čađenović pomoćnik direktorice Uprave za statistiku.\nPored članova dva odbora, sjednici su prisustvovali: Mevlida Gusinjac, generalna direktorica Direktorata za zdravstvenu zaštitu u Ministarstvu zdravlja, Vukica Jelić, državna sekretarka Ministarstva rada i socijalnog staranja, Arijana Nikolić Vučinić, generalna direktorica Direktorata za predškolsko, osnovno i inkluzivno obrazovanje i vaspitanje u Ministarstvu prosvjete, Helena Đurović iz Sektora za informaciono komunikacione tehnologije u Ministarstvu prosvjete, Jovana Vujošević iz Direktorata za sport u Ministarstvu sporta i mladih i Snežana Ivanović iz Direktorata za mlade u Ministarstvu sporta i mladih, doc.dr Nebojša Kavarić, direktor Doma zdravlja Podgorica, Snežana Mijušković, zamjenica Zaštitnika ljudskih prava i sloboda, Dina Knežević, savjetnica Zaštitnika ljudskih prava i sloboda, Rešad Sijarić, direktor Zavoda za školstvo Crne Gore, Slavica Luburić, direktorica Javne predškolske ustanove „Ljubica Popović“, Vuk Stanišić, direktor Javne predškolske ustanove „Đina Vrbica“, Mikaela Bauer, zamjenica šefa Predstavništva UNICEF-a za Crnu Goru, Ivana Ceković, koordinatorka obrazovnog programa u UNICEF-u za Crnu Goru, Mišo Pejković, izvršni direktor nevladine organizacije „CAZAS“ i Jovan Dašić, savjetnik za javno zdravlje u nevladinoj organizaciji „Juventas“.\nU uvodnom izlaganju predsjednik Odbora za zdravstvo, rad i socijalno staranje dr Suad Numanović je naveo da je Istraživanje višestrukih pokazatelja – MICS međunarodni program istraživanja domaćinstava razvijen od strane UNICEF-a, koji obezbjeđuje podatke koji se odnose na položaj djece i žena, kao i ključne indikatore koji prate razvoj zemlje prema Milenijumskim ciljevima razvoja, evropskim integracijama i drugim nacionalnim i međunarodnim strategijama. Istakao je da će se rezultati, dobijeni iz istraživanja, koristiti za procjenu napretka Crne Gore u postizanju Ciljeva održivog razvoja i relevantne nacionalne strategije, kao i napretka zemlje u sprovođenju Konvencije Ujedinjenih nacija o pravima djeteta. Naglasio je da je Crna Gora prva na Balkanu sprovela novi krug međunarodnog istraživanja MICS, u okviru kojeg je anketirano ukupno 3.826 domaćinstava u Crnoj Gori i dodatnih 854 domaćinstva u romskim naseljima. U daljem izlaganju je naveo da ključni nalazi MICS istraživanja pokazuju da je u određenim oblastima ostvaren napredak u odnosu na prethodno istraživanje, koje je sprovedeno 2013. godine.\nPodsjetio je da je Skupština Crne Gore, kroz svoju zakonodavnu nadležnost, dala doprinos u borbi protiv HIV infekcije usvajanjem Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, kao i da Odbor za zdravstvo, rad i socijalno staranje, kroz svoju nadležnost, daje doprinos u borbi protiv HIV infekcije održavanjem tematskih sjednica povodom 1. decembra - Svjetskog dana borbe protiv HIV/AIDS-a.\nPredsjednik Odbora za prosvjetu, nauku, kulturu i sport Radule Novović, u uvodnom izlaganju, istakao je da su naša djeca – naša budućnost pa, samim tim, ulaganje u obrazovni sistem predstavlja najbolju investiciju u generacije koje dolaze, jer ništa tako direktno ne određuje budućnost jedne zemlje kao znanja i vrijednosti koje mladi ljudi stiču i prihvataju kroz sistem obrazovanja.\nNova rješenja, usvojena kroz set od osam zakona iz oblasti obrazovanja i vaspitanja, usmjerena su ka unapređenju kvaliteta obrazovanja, od predškolskog do visokog. Međutim, prepoznavanje postizanja pozitivnih rezultata u obrazovnom sistemu zahtijeva vrijeme, te je zajednička sjednica dva skupštinska odbora, ujedno i prilika da se upoznamo sa određenim rezultatima istraživanja, konkretno – preko indikatora koji se odnose na obrazovanje i rani razvoj djeteta.\nU daljem izlaganju, osvrnuo se na zakonodavni okvir kojim se reguliše oblast obrazovanja, posebno ističući jedan od osam ciljeva obrazovanja i vaspitanja, koji se odnosi na obezbjeđenje jednakih mogućnosti za svestrani razvoj pojedinca, bez obzira na pol, životno doba, invaliditet, socijalno i kulturno porijeklo, nacionalnu i vjersku pripadnost i tjelesnu i psihičku konstituciju. U ovom dijelu, za razvoj djeteta je posebno važno predškolsko vaspitanje i obrazovanje, pa su ohrabrujući rezultati da obuhvat djece u predškolskim ustanovama raste. Cijeneći da boravak u vrtiću pogoduje ranom učenju, djeca s posebnim obrazovnim potrebama, takođe, sve se više uključuju u predškolske ustanove. U skladu sa predmetnim zakonom, cilj vaspitanja i obrazovanja djece sa posebnim obrazovnim potrebama, između ostalog, jeste obezbjeđivanje jednakih mogućnosti vaspitanja i obrazovanja za svu djecu. Poslanik Novović se osvrnuo i na osjetljive grupe u obrazovanju, koje, osim socijalno ugroženih učenika, čine i djeca koja imaju potrebu za dodatnom obrazovnom podrškom, djeca iz određenih manjinskih zajednica, djeca iz ruralnih područja i djeca koja stanuju daleko od škole.\nU završnoj riječi, naglasio je važnost edukacije, jer učenje od malih nogu pomaže u izgradnji moralnih vrijednosti i intelektualnih vještina, uz pomoć kojih će se dijete razviti u uspješnog pojedinca.\nDr Senad Begić, pomoćnik direktora za medicinska i javnozdravstvena pitanja Instituta za javno zdravlje je predstavio ključne indikatore iz oblasti zdravstva i naveo da je MICS istraživanje najveće globalno istraživanje o zdravlju porodilja, novorođenčadi i djece. Osvrnuo se na procenat mladih opšte i romske populacije uzrasta od 15-24 godine koji znaju kako se sprečava prenošenje HIV virusa, koji je u padu, u odnosu na istaživanje iz 2013. godine. Osvrnuo se na podatke iz istraživanja koji se odnose na ishranu novorođenčadi i male djece i o procentima koji pokazuju koliko je žena u prvih sat vremena po rođenju podojilo dijete (u odnosu na sjevernu, centralnu i južnu regiju Crne Gore).\nGovoreći o razvoju u ranom djetinjstvu konstatovao je da se istraživanje odnosi na pristup igrama i materijalima za učenje, kao i procenat djece starosti 3–4 godine koja se nalaze na odgovarajućem stepenu razvoja u pogledu pismenosti/poznavanja brojeva, fizičkih, socijalno-emocionalnih domena i domena koji se odnose na učenje. Na kraju, predstavio je rezultate koji se odnose na stavove prema vakcinaciji, po regionima (u donosu na pol, tip naselja, starosnu grupu i nivo obrazovanja).\nMr Vuk Čađenović, pomoćnik direktorice Uprave za statistiku je predstavio ključne indikatore obrazovanja i ranog razvoja djeteta – MICS, koji čine rezultat istraživanja koje je 2018. godine sprovedeno u Crnoj Gori, u odnosu na planirani uzorak od 6.000 domaćinstva u nacionalnom uzorku. Kada je riječ o predškolskom obrazovanju, rezultati pokazuju procenat djece starosti 36–59 mjeseci koja pohađaju program obrazovanja u ranom djetinjstvu, dok su podaci koji se odnose na nejednakosti u obrazovanju u ranom djetinjstvu i učešće u organizovanim oblicima učenja iskazani kroz neto stopu pohađanja obrazovanja u ranom djetinjstvu (u odnosu na pol, tip naselja, starost i nivo obrazovanja majke).\nNadalje, osvrnuo se na procenat djece koja pohađaju prvi razred osnovne škole, a koja su pohađala predškolsko obrazovanje u prethodnoj godini, koji, na nivou Crne Gore, iznosi 68,4%, dok je u romskim naseljima ovaj procenat niži i iznosi 45,2%.\nOstali podaci, obuhvaćeni ovim istraživanjem, odnose se na: učenje kod kuće, uključenost roditelja odnosno podršku djeci starosti 7–14 godina prilikom učenja, ranu stimulaciju i odgovornu brigu, razvoj djece, indeks ranog razvoja djeteta (ECDI) i pohađanje programa obrazovanja u ranom djetinjstvu.\nU diskusiji su učestvovali članovi Odbora za zdravstvo, rad i socijalno staranje doc. dr Draginja Vuksanović Stanković i mr Boris Mugoša, kao i mr Branka Tanasijavić, članica Odbora za prosvjetu, nauku, kulturu i sport. Takođe, u raspravi su učestvovali: Mevlida Gusinjac, generalna direktorica Direktorata za zdravstvenu zaštitu u Ministarstvu zdravlja, Mišo Pejković, izvršni direktor nevladine organizacije „CAZAS“, Jovan Dašić, savjetnik za javno zdravlje u nevladinoj organizaciji „Juventas“, doc.dr Nebojša Kavarić, direktor Doma zdravlja Podgorica, Arijana Nikolić Vučinić, generalna direktorica Direktorata za predškolsko, osnovno i inkluzivno obrazovanje i vaspitanje u Ministarstvu prosvjete, Mikaela Bauer, zamjenica šefa Predstavništva UNICEF-a za Crnu Goru i Snežana Mijušković, zamjenica Zaštitnika ljudskih prava i sloboda.\nNa kraju, predsjednik Odbora za zdravstvo, rad i socijalno staranje dr Suad Numanović i predsjednik Odbora za prosvjetu, nauku, kulturu i sport mr Radule Novović konstatovali su da će predlozi zaključaka, sa zajedničke sjednice, biti naknadno formulisani i usvojeni na nekoj od narednih sjednica dva odbora.


Program Evrovizije ove godine u novom formatu\nEvropska radiodifuzna unija je u saradnji sa holandskim javnim servisom koji je trebalo da organizuje ovogodišnju “Pjesmu Evrovizije” u Roterdamu potvrdila da je u pripremi novi program koji će se emitovati 16. maja umjesto finala otkazanog “Evrosonga”.\nPoseban program pod nazivom "Eurovision: Europe Shine A Light"će odati počast ovogodišnjim takmičarima koji se zbog otkazivanja festivala u Roterdamu neće naći na evrovizijskoj sceni, a organizatori najavljuju i dosta iznenađenja za obožavaoce i gledaoce kraj malih ekrana, navedeno je na zvaničnom sajtu "Pjesme Evrovizije".\nPlan je da program, pored ovogodišnjih učesnika, okupi i poznate evrovizijske izvođače sa prethodnih takmičenja koji će izvesti hitove "Pjesme Evrovizije" na prepoznatljivim mjestima širom Evrope.\nIzvršni supervizor "Evrosonga"Jon Ola Sand je naveo da će ovaj program popuniti prazninu koja je nastala zbog otkazivanja takmičenja.\n- Nažalost, ove godine neće biti "Pjesme Evrovizije". Umjesto toga, pokušaćemo da 16. maja ujedinimo Evropu sa jedinstvenim televizijskim programom. Pozivamo sve emitere koji su htjeli da pošalju predstavnike na ovogodišnju ‘Pjesmu Evrovizije' i druge članove EBU da emituju ovu emisiju u duhu jedinstva i zajedništva - rekao je Jon Ola Sand.\nPoseban program će se direktno prenositi i očekuje se da će trajati oko dva sata, a najavljeno je da će biti omogućen i prenos putem Jutjub kanala. Radio-televizija Srbije je pokazala interesovanje za prenos posebnog evrovizijskog programa.


EU pomaže Turskoj u borbi sa požarima - Srpskacafe\nEU pomaže Turskoj u borbi sa požarima\nPonedjeljak, 2.08.2021., 13:50 Ponedjeljak, 2.08.2021., 12:48\nEvropska unija poslala je danas pomoć Turskoj, a dobrovoljci su se priključili vatrogascima u borbi protiv vatrene stihije u kojoj je do sada nastradalo osam ljudi.\nMinistar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu zahvalio je danas Briselu zbog slanja jednog aviona iz Hrvatske i dva iz Španije.\nEvropska unija saopštila je da je u potpunosti solidarna sa Turskom u ovom teškom trenutku.\nŠumski požari na turskom Sredozemlju i obali Egeja uništili su velike površine šume i prisilile vlasti da evakuišu uspaničene turiste iz hotela.\nTurski predsjednik Tajip Erdogan našao se na udaru kritika ovog vikenda zbog lošeg odgovora vlasti na požare. On je tokom vikenda bacao kesice čaja mještanima obilazeći jedan od najgore pogođenih regiona pod jakom policijskom pratnjom, što je izazvalo oštre kritike.\nVlada je takođe objavila da nema planove o gašenju požara i da se oslanja na stranu pomoć.\nKabinet Erdogana prvobitno je okrivio pojedince za paljevinu u Turskoj, za najgore požare koji su pogodili zemlju u posljednjih 10 godina, a provladini mediji optužili su kurdske militante za izazivanje požara.\nMeđutim, ova teorija brzo je izgubila na značaju kako je broj požara rastao.\nVlasti navode da je do sada izbilo oko 105 požara u 35 gradova i mjesta, navodi AFP.\nNajmanje sedam požara, većinom kod ljetovališta Antalija i Marmarmas, gori i danas na temperaturi od oko 40 stepeni Celzijusa.\nMeteorološke službe upozorile su stanovništvo na loš kvalitet vazduha, a volonteri provode besane noći sa umornim vatrogascima u pokušaju da spasu šume od uništenja za koje eksperti kažu da će trebati generacije da se obnove.


Mihajlović: Žrtve Oluje nećemo zaboraviti, ali budućnost nas obavezuje na saradnju\nPotpredsednica Vlade Srbije, Zorana Mihajlović\nPotpredsednica Vlade Srbije, Zorana Mihajlović, ocenila je u utorak povodom godišnjice hrvatske vojne akcije Oluja, da srpski narod nikad neće zaboraviti svoje žrtve, ali da je važno da Srbija i Hrvatska za budućnost traže drugačije puteve od onih iz prošlosti i da kao susedi grade dobre odnose.\n"Srbija neće dozvoliti da se izbriše sećanje na hiljade ubijenih i više od 250.000 prognanih Srba. To je najmanje što možemo da uradimo za sve koji su izgubili život ili su bili primorani da napuste svoje domove samo zbog toga što pripadaju srpskom narodu. To sećanje nas i obavezuje da pokušavamo da gradimo drugačije odnose sa Hrvatskom, kako bismo u našem regionu stvorili uslove za mirnu i stabilnu budućnost", navodi se u pisanoj izjavi Mihajlović.\nOna je ocenila i da se obeležavanje Oluje svake godine stvara podele, jer se u Hrvatskoj slavi pobeda, dok se u Srbiji žali.\n"Ali, to ne sme da nas obeshrabri da, zbog budućnosti, težimo približavanju, boljoj saradnji između suseda i pokušamo da rešavamo otvorena pitanja. Pa iako možda još dugo nećemo moći da se složimo oko prošlosti, imamo dovoljno razloga da radimo zajedno na jednoj drugačijoj budućnosti za dve zemlje i region u celini", navodi Mihajlović.\nSocijalistička partija Srbije (SPS) saopštila je u utorak da ovaj datum niko ne treba da slavi.\n"To je koketiranje sa zločinom zato što je na taj dan izvršeno najveće etničko čišćenje posle 2. Svetskog rata", navodi se u saopštenju SPS.\nU njemu se ocenjuje da je "proslava egzodusa jednog naroda je potvrda da u Evropi 21. veka, kada smo mislili da je fašizam istrebljen ponovo vaskrsava fašistička ideologija u zemlji koja je i ranije bila stratište za Srbe, Jevreje i Rome".\nVučić i Brnabić na obeležavanju godišnjice "Oluje" u Sremskoj Rači\nKako je najavljeno, predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijerka Ana Brnabić prisustvovaće u 4. avgusta obeležavanju 25. godišnjice hrvatske vojno-policijske akcije "Oluja" u Sremskoj Rači, nedaleko od granice Srbije sa Hrvatskom i Bosnom i Hercegovinom, saopšteno je iz službe za medije predsednika Srbije.\nDržavno obeležavanje stradanja Srba u akciji "Oluja" zvanično je počelo da se organizuje 2015. godine, kada je odlučeno da 5. avgust bude proglašen Danom žalosti na teritoriji Srbije i bosanskohercegovačkog entiteta Republike Srpske (RS).\nZvanični podaci hrvatskih nevladinih organizacija govore da je u akciji hrvatske vojske avgusta 1995. godine ubijeno više od 600 civila i proterano više od 200.000 građana srpske nacionalnosti.\nU Hrvatskoj će 5. avgusta biti organizovana centralna državna manifestacija kojom se "Oluja" obeležava kao dan pobede u Domovinskom ratu, kada su hrvatska vojska i policija povratile kontrolu nad teritorijom do tada samoproglašene Republike Srpske Krajine, koju su od 1991. godine pod kontrolom držale srpske snage.