Dodik o Inckovoj izjavi: Od takve protuve ništa ne očekujem - Sputnjik Srbija\n10:05 14.01.2017 (osveženo 10:52 14.01.2017) Preuzmite kraći link\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik kaže da od visokog predstavnika u BiH Valentina Incka ne očekuje da se izvini zbog izjave u kojoj je Republiku Srpsku uporedio sa NDH, jer nije dosledan, već mu je samo važno da zadrži platu od 25.000 evra mesečno.\n„Visoki predstavnik u BiH Valentin Incko nevažna je politička figura“, kaže Dodik.\n„Od takve protuve ništa ne očekujem. On hoda i samo priča, a onda se pravda u Hrvatskoj, jer je Hrvate u BiH devastirao, zatim u Austriji, gde govori da je Srpska ovo ili ono, i poziva prvu damu SAD Melaniju Tramp da se seti ko je napao Sloveniju, što govori da on nema konzistentnosti, nego da mu je važno da održi primanja od 25.000 evra mesečno“, tvrdi Dodik.\nPredsednik Republike Srpske smatra da će Incko moći tako da se ponaša sve dok ga ne budu, kako kaže, dirali Bošnjaci u Sarajevu.\n„Onog trenutka kad se skupi 5.000 Bošnjaka i kažu da izađe napolje, on će otići odavde“, kaže Dodik.\n„Prema Dejtonskom mirovnom sporazumu, strane sporazuma su obavezne u potpunosti da sarađuju sa visokim predstavnikom i njegovim osobljem. To je obaveza koju su strane preuzele i koja mora da se poštuje“, saopšteno je iz OHR-a, prenosi BHRT.\nPrethodno su zahtev za prekid komunikacija Vladi RS uputile Boračka organizacija RS, Republička organizacija porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila RS, Savez logoraša RS, Savez organizacija i udruženja ratnih vojnih invalida RS, Udruženje amputiraca „UDAS“, Savez udruženja boraca Narodnooslobodilačkog rata RS, Udruženje „Jasenovac-Donja Gradina“ Banjaluka, Udruženje žena žrtava rata RS i Udruženje građana „Veterani RS“.\nInicijativa je usledila nakon niza kritika upućenih iz vlasti i opozicije zbog toga što je Incko uporedio RS sa zločinačkom NDH, mada on, kako prenosi sarajevski „Avaz“, to negira, objašnjavajući da njegova poruka nije dobro shvaćena.\n„U mojoj izjavi nije bilo poređenja 9. januara sa danom osnivanja NDH, već da se prekine sa retorikom okrenutom ka podelama i da političari konačno postignu dogovor o datumima koje ova zemlja i njeni građani mogu obeležavati tako da se na jednak način obuhvate svi segmenti društva“, rekao je Incko za sarajevski „Avaz“.\nIncko, koji je komentarišući obeležavanje 9. januara u Banjaluci rekao da bi tako nekom moglo da padne na pamet da obeležava 10. april, dan kada je osnovana NDH, danas objašnjava da su toga dana u Banjaluci bila isključena dva konstitutivna naroda, Bošnjaci i Hrvati.\nPodseća da je Ustavni sud osim toga tri puta doneo odluku o tom datumu i dodaje da su odluke Ustavnog suda konačne i obavezujuće.


Na Tjentištu predstavljena monografija istorija jugoslovenske ideje\n01.09.2018 10:28 | Srna\nFoča - U Dolini heroja na Tjentištu počela je dvodnevna Međunarodna naučna konferenciju “Jugoslovenstvo kao prošlost ili mogući put ka budućnosti” u organizaciji Nezavisnog univerziteta Banjaluka.\nKonferenciju, na kojoj učestvuju univerzitetski profesori iz bivših jugoslovenskih republika otvorio je rektor Nezavisnog univerziteta Banjaluka Zoran Kalinić, koji je istakao potrebu da se jugoslovenskoj ideji pristupi naučno i analitički bez pretenzija da se daju konačni odgovori.\nU okviru konferncije, koja je počela juče, predstavljena je monografija Istorija jugoslovenske ideje /1500-1918/ u izdanju Nezavisnog univerziteta Banjaluka, čiji su autori Boro Bronza, Slavojka Beštić Bronza, Boško Branković i Borivoje Milošević, profesori Filozofskog fakulteta u Banjaluci.\n“Autori su pokazali svoju viziju nastanka i razvoja ideje koja je dovela do stvaranja zajedničke države”, rekao je Bronza i istakao da sam čin jugoslovenskog ujedinjenja sa kompleksnim evropskim i svjetskim političkim raspletom u jesen 1918. nije u fokusu ove knjige.\nJedan od recenzenata profesor Mirko Tripunoski iz Skoplja nazvao je monografiju istorijskom čitankom, te da su autori uspješno prikazali oživljavanje evropskih korjena ideje jugoslovenstva i njeno uramljivanje u evropske okvire.\n“Prošlost je naš duhovni saputnik s kojim treba voditi dijalog”, rekao je Tripunoski.\nKonferencija će biti nastavljena danas izlaganjem naučnih i stručnih radova učesnika teoretičara iz oblasti prava, istorije, ekonomije, politikologije i međunarodnih odnosa.


NovaEnergija.net » nacionalna služba za zapošljavanje nacionalna služba za zapošljavanje – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "nacionalna služba za zapošljavanje"\nZa program “Moja prva plata” za nedelju dana prijavilo se 10.000 mladih, izjavila je rukovodilac sektora za dualno obrazovanje i obrazovne politike u Privrednoj komori Srbije (PKS) Ana Stojanović.\nPodsetila je da je “Moja prva plata” program Vlade Srbije koji je namenjen podršci mladima bez radnog iskustva da pronađu prvi posao, steknu iskustvo i zarade novac.\nNa konferenciji “Gde će se zaposliti generacije iz karantina?” u Beogradu, ona je navela da je iz budžeta tim programom predviđena podrška za 10.000 mladih.\nMladi su počeli da se prijavljuju za “Moju prvu platu” od 8. oktobra, a prijave će trajati do 8. novembra.\nStojanović navodi da je 25. septembra istekao rok za prijavu poslodavaca, te da se za taj program prijavilo 10.000 poslodavaca koji su oglasili 17.000 radnih pozicija za 28.000 mladih.\nKaže da se najviše prijavilo firmi iz privatnog sektora, čak 95 odsto, dok su ostali iz javnog sektora i organizacije civilnog društva.\nSektori koji se najviše traže, ističe Stojanović, jesu trgovina, prerađivačka industrija (tekstilna, prehrambena, mašinska, metalna, proizvodnja nameštaja…), a zatim i sektori računovodstva, konsalting i revizorski poslovi.\nStojanović navodi da se najviše traže mladi koji imaju završenu srednju školu, čak 70 odsto, dok je 30 odsto onih poslodavaca koji su tražili mlade koji su završili fakultet.\nOd mladih koji su se do sada prijavili za program, navodi Stojanović, 45 odsto je konkurisalo za pozicije sa visokom stručnom spremom.\nStojanović navodi i da je 600 mladih odbijeno za program, jer ne ispunjavaju uslove – ili su imali više od devet meseci radnog iskustva ili su još uvek u rednovnom sistemu školovanja.\nNjima će, dodaje Stojanović, biti plaćeni i doprinosi za slučaj povrede na radu ili bolesti.\nPoslodavac, kaže ona, može da obezbedi i dodatak za polaznike najviše u iznosu koji je obezbedila država.\nZa program “Moja prva plata” za nedelju dana prijavilo se 10.000 mladih was last modified: October 16th, 2020 by Ivana Karanović\nPočelo prijavljivanje poslodavaca za program “Moja prva plata”\nPočelo je prijavljivanje poslodavaca za program “Moja prva plata”, koji ima cilj da podstakne zapošljavanje mladih bez radnog iskustva. Poslodavci koji žele da onima koji su tek završili srednju školu…\nZa IT obuke Nacionalne službe za zapošljavanje prijavljeno 7.859 kandidata\nZavršen je konkurs za besplatne specijalističke informatičke obuke Nacionalne službe za zapošljavanje Srbije, a prijavljeno je 7.859 kandidata, saopštila je danas ta služba. Najveći broj prijavljenih je iz Beograda, Novog…\nJoš 900 ljudi biće prekvalifikovano u IT sektor!\nMinistаrstvo zа rаd planira da do krаjа godine plаnirа dodаtnih 170 milionа dinаrа zа prekvаlifikаciju u IT sektor. Kako je saopšteno, zahvаljujući prekvаlifikаciji, putem Nаcionаlne službe zа zаpošljаvаnje 100 ljudi…\nPrvi konkursi u februaru: 3.600 ljudi će ove godine započeti sopstveni biznis!\nZa 2017, prvu godinu vladinog programa Decenija preduzetništva, opredeljeno je 3,3 milijarde dinara za podsticaj pri zapošljavanju. U Nacionalnoj službi za zapošljavanje (NSZ) najavljuju prve konkurse za privrednike i nezaposlene.…\nTehnološkim viškovima po 200.000 dinara za pokretanje biznisa 2017.\nRadnici koji su proglašeni viškovima moći će da 2017. za pokretanje biznisa dobiju pomoć od 200.000 dinara, rekao je direktor Nacionalne službe za zapošljavanje Srbije (NSZ) Zoran Martinović. – Na…


Krpelji primećeni u svim delovima grada, uskoro tretmani protiv njih - Novi Sad\nKrpelji primećeni u svim delovima grada, uskoro tretmani protiv njih\n09:03:00 02.03.2019, Komentara: 0\nNovi Sad - "Ciklonizacija" sledeće sedmice počinje tretmane protiv krpelja u gradu i prigradskim naseljima, koji će trajati sve do kraja jeseni.\nNjihove ekipe su tokom ove nedelje odradile monitoring na Limanima, Detelinari, Novom naselju, Ribarskom ostrvu, Adicama, a narednih dana na redu su Telep, Sajmište, Adamovićevo naselje, Sajlovo, a onda i sremska strana grada i sva prigradska naselja.\nDario Aćimović, menadžer "Ciklonizacije" za odnose s javnošću kaže da je kontrola pokazala prisustvo krpelja, te je počela priprema tretmana.\n"Bićemo spremni za tretmane početkom naredne nedelje, a kada će biti izvedeni, zavisi od vremenskih uslova. Inače, sistematska akcija obuhvata zelene javne površine, a kao i ranijih godina, akcenat će biti stavljen na prostore na kojima se okupljaju deca i prostore određene za istrčavanje kućnih ljubimaca", kaže Aćimović.\nAćimović upozorava Novosađane na to da se tretiraju samo uređene zelene površine i da, ukoliko oni ili njihovi kućni ljubimci zalaze i na neuređene površine, obavezno posle toga treba da pregledaju da li na sebi ili svojim kućnim ljubimcima imaju krpelja. Takođe, ukoliko primete krpelje u svom dvorištu treba da pozovu "Ciklonizaciju", jer njihove ekipe izlaze na teren i po pozivima građana.\nIlustracija: Katja Schulz / CC BY


Izvezli prve vagone\nNiš - „Vagonka“ i „Lokomotiva“, u kojima radi 640 radnika, jedne su od desetak firmi u Mašinskoj industriji Niš gde je raskinuta privatizacija, a za koje se mislilo da će posle toga doživeti neslavan kraj u stečaju. Ipak, ove dve firme uspele su da pokrenu proizvodnju, a uskoro će biti raspisan i konkurs za prijem oko 65 radnika. U „Vagonki“ je (316 radnika) trenutna prosečna plata 24.000 dinara, a u Lokomotivi (324 radnika) je od 18.000 do 20.000 dinara.\nPosle dugogodišnje privredne agonije juče je isporučeno prvih 40 vagona slovačkoj firmi „Axbenet“\n- Prema vladinom programu, već smo remontovali 145 vagona za „Železnice Srbije“. Imamo ugovoren posao za još 145 vagona, a od tog posla smo završili 70 odsto tako da se očekuje da dovršimo još ostalih 30 odsto do kraja septembra. Zatražili smo obećana bespovratna sredstva od osam miliona dinara od Vlade za kupovinu viljuškara, prese i još nekih mašina kako bi modernizovali pogon jer nas očekuje modernizovanje fabrike. Od Vlade Srbije očekujemo da na pomogne za zaposlenje još 50 mašinskih inženjera, farbara, zavarivača sa sertifikatom i drugih radnika, a za koje bi trebalo da dobijemo od pet do deset hiljada evra - kaže Milka Jeftić.\nJeftićeva ističe da je ova fabrika pred potpisivanjem ugovora sa firmom OBB iz Austrije i „Zastavom“ iz Kragujevca za koje bi trebali da prave lokomotive za vuču automobila. Slavko Raičević, direktor „Lokomotive“ dodaje da će ovoj fabrici biti potrebno petnaestak inženjera i radnika sa višom školom jer se poslovi „polako otvaraju“.\n- Ovo je sigurno tek početak jer se malo otvorilo tržište. Sa 24.000 dinara plate ne može u današnje vreme da se egzistira, ali se nadamo da će s novim poslovima plata skočiti u narednom periodu još za 30 odsto, što bi bilo sjajno - kaže Ljubiša Branković, radnik „Vagonke“.


Srbija daje milijardu strankama, dok bugarski susedi smanjuju davanja - Nova ekonomija\nSrbija daje milijardu strankama, dok ...\nFOTO: Djordje Stakic/Wikipedia\nNovinite, Nova ekonomija\nDok susedna Bugarska smanjuje budžetska davanja strankama 11 puta, u Srbiji ove godine u te svrhe treba da bude potrošeno oko milijardu i 250 miliona dinara.\nSkupština Bugarske odlučila je da političke stranke i koalicije više neće primati 11 leva (5,6 evra) iz budžeta za svaki glas koji osvoje na parlamentarnim izborima, nego samo jedan lev (0,5 evra) po glasu, javlja agencija Novinite.\nPo bugarskom zakonu, ovu sumu dobija svaka stranka koja osvoji više od jedan odsto glasova na izborima za narodne poslanike. Zbog ove mere uštedeće se skoro 7,5 miliona evra samo u drugoj polovini 2019, javlja Novinite.\nU Srbiji se za finansiranje redovnog rada političkih subjekata čiji su kandidati izabrani za narodne ili pokrajinske poslanike i odbornike izdvaja 0,105 odsto poreskih prihoda budžeta Srbije, autonomne pokrajine ili lokalne samouprave.\nOvo znači da će parlamentarne stranke u Srbiji ove godine primiti skoro pet miliona dinara, ili 42.000 evra, po osvojenom poslaničkom mestu, budući da prihodi u budžetu iznose 1.246 milijarde dinara odnosno 10,5 milijardi evra.\nTako bi Srpska napredna stranka trebalo da dobije 4,4 miliona evra, Socijalistička partija Srbije 924.000 evra, Srpska radikalna stranka isto toliko, a Demokratska stranka 630.000 evra.\nSocijaldemokratska partija Srbije trebalo bi da dobije skoro 600.000, PUPS oko 550.000, kao i koalicija Liberalno demokratske partije, Lige socijaldemokrata Vojvodine i SDA Sandžaka. Oko 250.000 reba da dobije Jedinstvena Srbija Dragana Markovića Palme.\nKonverziju prihvatilo 80 odsto korisnika kredit...\nBugarski ugostitelji očajni: Nema muzike posle 23h\nSupruga Danila Kiša zabranila vlastima da zloup...


Uredno grijanje u Novom Pazaru – Sandžak PRESS\nUredno grijanje u Novom Pazaru\nNovi Pazar – Grejna sezona u Novom Pazaru uspješno se nastavlja uprkos brojnim problemima sa kojima se suočava Gradska toplana, rekao je direktor ovog javnog preduzeća Bojan Biočanin.\nOn je radiju Sto plus rekao da su obezbeđene dodatne količine uglja koje će biti dovoljne za malo duži period grejanja, dok nove količine mazuta još uvek nisu nabavljene, već se koriste one iz prošlogodišnjih rezervi.\nBiočanin ističe da će u narednom periodu raditi na otklanjanju pojedinih tehničkih problema kako bi grejanje u svim dijelovima grada bilo pođednako.\n“Trenutno imamo dva ulaza u Novoj lučnoj zgradi sa lošim grejanjem koje ćemo pokušati ovih dana da riješimo kako bi svi naši korisnici imali jednako grejanje. Potrudićemo se da održimo kontinuitet grejne sezone da se nebi desilo da ostanemo jeden ili više dana bez grejanja što bi izazvalo mnogo ozbiljnije posledice”, kazao je Biočanin.\nOn je ponovio da će kontinuitet grejanja zavisiti od naplate potraživanja od korisnika usluga, kao i da novopazarska Toplana još uvjek nije izmirila obaveze prema dobavljačima mazuta za predhodnu sezonu.\nBiočanin je radiju Sto plus kazao da je toplana u Novom Pazaru do sada pozajmila mazut u vrednosti 26,5 miliona dinara, a da su ukupna potraživanja od dužnika oko 70 miliona dinara.\nNovopazarskoj Toplani za nabavku energenata u jednoj grejnoj sezoni potrebno je oko 100 miliona dinara.


Nemačka, uhapšen vozač koji je uleteo među pešake\nIzvor: RTS, 01.Jan.2019, 16:37\nNemačka policija uhapsila je muškarca koji je noćas uleteo vozilom u grupu ljudi i povredio najmanje četiri osobe u gradu Botropu, na zapadu zemlje. Napad je, kako navodi policija u Minsteru, bio po svemu sudeći namerno usmeren protiv stranaca.\nVozač (50) srebrnog "mercedesa" najpre je pokušao da udari grupu ljudi u Botropu nešto posle ponoći, ali su pešaci uspeli da se sklone s puta, prenosi AP.\n>> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << />Muškarac se zatim odvezao u centar Botropa gde je uleteo u masu ljudi među kojima su bili Sirijci i Avganistanci. Neki su ozbiljno povređeni.\nPotom je kolima pobegao u Esen, gde je bezuspešno pokušao da udari ljude koji su čekali na autobuskoj stanici, pre nego što ga je policija uhapsila zbog sumnje da je pokušao ubistvo.\nVlasti navode da je vozač tokom hapšenja govorio protiv stranaca.\n"Istražne vlasti trenutno rade na pretpostavci da je ovo bio ciljani napad, moguće motivisan ksenofobijom", saopštila je policija, dodajući da postoje indicije da je osumnjičeni mentalno bolestan.\nB92: Uhapšen Nemac koji je kolima uleteo u gomilu, 5 povređenih\nSEO ZA VOLAN I REŠIO DA POBIJE LJUDE NA NOVU GODINU: Nemac se namerno zaletao kolima u pešake! Pokosio četvoro, pa nastavio i u susednom gradu!\nIzvor: Kurir, 01.Jan.2019\nNemačka policija uhapsila je muškarca koji je uleteo vozilom u grupu ljudi rano jutros i povredio najmanje četiri osobe u gradu Botropu, na zapadu zemlje.\nNemačka: Kolima u pešake, povredio četiri stranca\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 01.Jan.2019\nNemačka policija uhapsila je muškarca koji je rano jutros u gradu Botropu, na zapadu zemlje, uleteo vozilom u grupu pešaka, uglavnom stranaca, i povredio najmanje četiri osobe..."On se namerno zaleteo u gomilu ljudi.. sastavljenu uglavnom od stranaca, Postojala je njegova jasna namera da ubije strance",...


Porazi su se ređali, protiv njih su neki trijumfovali i sa više od 50 razlike (Amerikanci), neki ostvarili svoje prve Mundobasket pobede u istoriji (Crnogorci), ali...\n... na kraju, kada se bude podvlačila crta sa ovog šampionata planete, selekcija iz "zemlje izlazećeg sunca" ostaće upamćena po dobru.\nPodsetimo, Japanci su u prvoj fazi doživeli poraze od Turske (67:86), Češke (76:89) i SAD (45:98).\nPotom su usledili novi porazi, u razigravanju od 17. do 32. mesta: od Novog Zelanda (81:111) i Crne Gore (65:80).\nSamo zbog nešto bolje koš-razlike (-130 naspram -147) Mundobasket su Japanci završili bolje od poslednjeplasiranih Filipina - su zauzeli 31. poziciju u konkurenciji 32 tima.\nAli, u srcima mnogih zauzeli su mesto broj jedan.\nJer, kada su završili svoj poslednji meč, celu svlačionicu su očistili, potom je obrisali i učinili da deluje kao da je nova.\nI, na sve to, domaćinima, s kojima Japanci nemaju baš idealne političke odnose već vekovima, ostavili su poruku na tabli:


Sarajevski dvostruki aršini: Podrška katalonskim separatistima u glavnom gradu BiH\nZvanična podrška BiH suverenitetu i teritorijalnom integritetu Španije nije sprečila Sarajlije da pruže javnu podršku katalonskim separatistima.\nKako su preneli brojni federalni mediji, u vreme žestokih okršaja španske policije s pristalicama nelegalnog referenduma u Kataloniji na Trgu Barselone u sarajevskom naselju Mojmilo okupilo se stotinak Sarajlija sa zastavama te španske pokrajine.\nNa brojnim transparentima demonstranti su imali ispisane poruke podrške Kataloncima, dok je veliki broj okupljenih nosio dresove fudbalskog kluba Barselona.\n- Nebrojeni su načini na koje je grad Barselona u ratu pomagala Sarajevu. Gradonačelnik Paskval Margal je 1992. godine proglasio Sarajevo devetim distriktom Barselone i omogućio učešće sportistima BiH na Olimpijadi. Renovirali su Zetru i veliki deo stambenih objekata na Mojmilu. Red bi bio da podržimo želju Katalonaca za samostalnost. Reč je o našem obrazu, ukoliko ga je ostalo - poručio je jedan od organizatora navedenog skupa, poznati sarajevski glumac Mladen Jeličić Troka.\nU isto vreme, iz kabineta ministra spoljnih poslova BiH Igor Crnatka saopšteno je da je on povodom poslednjih događaja u Kataloniji razgovarao s ambasadorom Španije u BiH, te da mu je preneo da BiH podržava suverenitet i teritorijalni integritet Španije.\n- BiH će nastaviti s razvojem dobrih bilateralnih odnosa sa Španijom - rekao je Crnadak.\nSociolog Mehmedalija Nuhić za “EuroBlic” ističe da podrška jednog broja Sarajlija separatistima iz Katalonije nije prvi put da građani glavnog grada BiH daju javnu podršku raznim kontroverznim pokretima i pojedincima u svetu.\n- Radi se o javno ispoljenom licemerju, ali i kratkovidosti jednog značajnog dela bošnjačke javnosti. Ako su već odlučili da podrže nezavisnost Katalonije, pozivajući se ne demokratske principe i pravo naroda na samoopredeljenje, zanima me kakav bi stav zauzeli u vezi s eventualnim raspisivanjem referenduma o izdvajanju RS iz BiH? Šta nam treba da se petljamo tamo gde nam nije mesto i da guramo prst u oči moćnijim državama – kaže Nuhić.\nPodrška Erdoganu i Hilari\nPod izgovorom navodnog građanskog aktivizma u Sarajevu su prethodnih godina održani brojni, najblaže rečeno, kontroverzni skupovi podrške raznim pojedincima i grupama iz dalekih zemalja. Osim euforičnih mitinga podrške turskom predsedniku Redžepu Tajipu Erdoganu, čija se svaka izborna pobeda u Sarajevu slavila kao u Istanbulu, Sarajlije su organizovale i skupove podrške svrgnutoj islamističkoj vladi u Egiptu, Palestincima u borbi protiv Izraela, a prošle godine organizovan je i skup podrške Hilari Klinton.\nPLANIRANO 4,5 MILIONA KM U Republici Srpskoj obezbediti podršku ŽENAMA PREDUZETNICIMA


Najboljima vojno odsustvo, povelja ili komplet knjiga - CdM\nNajboljima vojno odsustvo, povelja ili komplet knjiga\nMinistarstvo odbrane Crne Gore ubuduće će nagrađivati pripadnike Vojske Crne Gore koji budu uspješno služili državi. To je definisano pravilnikom o dodjeljivanju nagrada i drugih priznanja u službi u Vojsci, koji je Ministarstvo nedavno usvojilo. Tako će, ubuduće, vojnici biti nagrađivani vojnim odsustvom u trajanju od tri do deset radnih dana, pohvalama i poklonima.\nNagradno odsustvo, navodi se u dokumentu, može dodijeliti ministar odbrane u trajanju do deset radnih dana, načelnik Generalštaba Vojske u trajanju do sedam radnih dana, starješina jedinice Vojske na položaju komandanta bataljona ili njemu ravnog položaja u trajanju do pet radnih dana, dok starješina jedinice Vojske na položaju komandira čete može dodijeliti odsustvo u trajanju od tri radna dana. Pokloni vojnicima variraju od kompleta knjiga, do godišnje pretplate na stručne časopise.\n“Poklon dodjeljuje starješina na položaju komandanta bataljona, njemu ravnog ili višeg položaja u vidu knjige, kompleta knjiga, stručne literature, godišnje pretplate na stručne časopise ili druge prigodne stvari u skladu sa odobrenim sredstvima za nabavku poklona u godini u kojoj se poklon dodjeljuje”, navodi se u pravilniku Ministarstva.\nDodaje se i da se odluke o dodjeli nagradnog odsustva, poklona, odnosno pohvale licu u službi u Vojsci saopštavaju i uručuju pred strojem jedinice u kojoj se to lice nalazi u službi ili na drugi pogodan način. Kad su u pitanju naknade vojnim licima za obrazovanje i usavršavanje, obuku ili vojnu vježbu, u pravilniku se navodi da vojniku koji se obrazuje ili usavršava u inostranstvu pripada 50 odsto dnevnica u zemlji ako su mu obezbijeđeni smještaj i hrana i 100 odsto dnevnica ukoliko nema smještaj i hranu.\nU pravilniku je navedeno da vojnicima tokom obrazovanja ili usavršavanja, odnosno obuke ili vojne vježbe nije dozvoljeno da koriste de luks ili iznajmljeni privatni smještaj.\n“Pod besplatnim smještajem podrazumijeva se smještaj koji obezbjeđuje organizator obrazovanja ili usavršavanja, odnosno obuke ili vojne vježbe, hotelski smještaj do kategorije “četiri zvjezdice” osim smještaja u objektu kategorije “de luks”, kao i iznajmljeni privatni smještaj uz prethodnu saglasnost ministra odbrane, čije troškove snosi Ministarstvo odbrane prema priloženom računu”, zaključuje se u pravilniku.\nTagoviMinistarsrvo odbrane nagrade Vojska Crne Gore\n13 Komentara na "Najboljima vojno odsustvo, povelja ili komplet knjiga"


Glas Regije – Stranica 1313 – Glas Regije\nDanas kiša i pljuskovi sa grmljavinom\nBANJALUKA – U Republici Srpskoj i Federaciji BiH /FBiH/ ujutro će biti toplo i suvo, a tokom dana kiša i pljuskovi sa grmljavinom, uz dnevnu temperaturu vazduha od 27 na zapadu do 33 na istoku, na jugu do 35 Continue reading →\nHoroskop za nedjelju, 26. jun\nLJUBAV: Potrebno Continue reading →\nSpas tri javna RTV sistema u BiH ići će preko leđa građana, nađena zamena za taksu. Svaki stalno zaposleni izdvajaće 0,9 odsto plate, a penzioneri 0,3 odsto primanja. Svi članovi domaćinstva zasebno oporezovani, pišu Novosti.\nU sklopu izmene Continue reading →\nIspaljena 141 raketa\nGRADIŠKA – Strijelci Protivgradne preventive Republike Srpske ispalili su danas u popodnevnim časovima 141 raketu na cijelom branjenom području Srpske, rekao je Srni portparol Protivgradne preventive Tihomir Dejanović.\nDejanović je naveo da je, osim kiše i grmljavinskog nevremena, na Continue reading →\nBANJALUKA – Vozači u Republici Srpskoj ubuduće će registraciju svojih automobila plaćati skuplje i do 100 maraka, i to zbog povećanja izdvajanja na ime naknada za puteve, dok manji troškovi očekuju vlasnike motora i prikolica, piše Glas Srpske. Continue reading →\nRukometaši “Kozare” pobjednici prvenstva Srpske u mini rukometu\nDOBOJ – Rukometaši “Kozare” iz Kozarske Dubice pobjednici su prvenstva Republike Srpske u mini rukometu za dječake uzrasta 2006. i mlađa godišta.\nEkipa “Kozare” je u finalnoj utakmici bila bolja od rukometaša “ŠR Banjaluka” rezultatom 16:12, saopšteno je iz Continue reading →\n19. Septembra 2018., 9:43


SAD podsetile Srbiju na sankcije zbog saradnje sa Rusijom\nIzvor: Vostok.rs, 10.Nov.2019, 10:44\nSpecijalni predstavnik američkog Stejt departmenta Tomas Zarzecki je podsetio prvog potpredsednika vlade i ministra spoljnih poslova Srbije Ivicu Dačića na pravila kako Vašington nameće sankcije trećim zemljama zbog saradnje sa ruskim odbrambenim strukturama, saopštilo je srpsko ministarstvo. Zakon o suzbijanju američkih protivnika sankcijama (CAATSA) usvojen je 2017. godine i predviđa sankcije protiv Rusije, Irana i Severne Koreje, kao i protiv trećih zemalja koje s njima obavljaju vojno-tehničku saradnju. Vašington je na ovo više puta podsetio čak i na svoje strateške partnere, prenose RIA Novosti. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić je krajem oktobra na vežbi „Slavenski štit“ potvrdio da je Beograd naručio jedan PVO sistem „Pancir S“ u Rusiji i naglasio želju Srbije da ima i PVO sistem S-400. Ranije su srpske vlasti kupile sedam helikoptera Mi-17 i Mi-35 u Ruskoj Federaciji, a takođe su dobile šest lovaca MiG-29 i 10 oklopnih transportera BRDM-2MS u okviru vojne i tehničke pomoći. "Svrha posete Tomasa Zarzeckog je upoznavanje nadležnih organa Republike Srbije sa najvažnijim elementima" Zakona o suzbijanju američkih protivnika sankcijama ", a naročito člana 231. koji se odnosi na mogućnost izricanja američkih sankcija pojedincima i pravnim licima koja sarađuju sa obaveštajnim i bezbednosnim sektorom Ruske Federacije. Pre Srbije, Zarecki je po tom pitanju posetio još 60 država", saopštilo je srpsko ministarstvo spoljnih poslova. „Tokom prijema sa ministrom Dačićem, a nakon toga, u razgovoru sa ekspertima Ministarstva spoljnih poslova, primećena je važnost veoma dobre saradnje Srbije i SAD, posebno u oblastima u kojima postoji obostrani interes“, saopšteno je iz ministarstva. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je u petak da "građani Srbije ne treba da brinu o pretpostavkama o mogućnosti da SAD uvedu sankcije", jer su takve odluke duge i "važe za pravne i fizičke osobe, a ne za narod u celini". Podsetimo, ranije je predstavnik državnog sekretara Sjedinjenih Američkih Država za Zapadni Balkan Metju Palmer zapretio Srbiji sankcijama, saopštivši da su "SAD zabrinute zbog prisustva ruske vojne opreme na teritoriji Srbije i ukoliko zvanični Beograd reši da je kupi to bi bio rizik da mu se uvedu posebne sankcije".\nŠešelj: Zalažemo se da Srbija uđe u državnu zajednicu Rusije i Belorusije\nIzvor: Vostok.rs, 10.Nov.2019\nUsvajanje Individualnog plana partnerstva (IPAP) Srbije i NATO-a i poseta delegacije američkog Stejt departmenta radi objašnjenja sankcione politike protiv Rusije rezultat su pokušaja Beograda da „sedi na dve stolice“, rekao je za RIA Novosti Vojislav Šešelj, lider Srpske radikalne stranke (SRS). Ministarstvo...


Kakav je bio biznis sa pečurkom ove godine?\nNa Zlataru, kao i u područjima naše zemlje gde je imala dobre klimatske uslove, pečurka je u glavnoj sezoni odvela mnoge u berbu, a jedna od najstarijih firmi u Čačku koja se bavi otkupom i preradom šumskih i poljoprivrednih proizvoda ne pamti ovakav rod pečurke ni u poslednjih 10 godina.\n"Ova godina je za razliku od prethodnih sigurno bila najbolja, što znači da je bio dosta veći rod pečurke, a razlog tome je što su klimatski uslovi bili pogodni za rod pečurke u našim šumama", rekao tehnolog i rukovodilac proizvodnje u firmi "Interfood 60", Bojan Vujašević.\nRazlog dobrog roda jesu nesumnjivo vremenski uslovi, a pečurke koje se najviše otkupljuju sa poručja Zlatara jesu lisičarka i vrganj, pa je ova firma u sezoni otkupila do 25 tona lisičarke i vrganja sa područja Nove Varoši, Prijepolja, Brodareva i Priboja.\nMeđutim, neke vrste gljiva kao što su: smrčak, jajčara, tartuf, spadaju u ugrožene vrste, pa ova firma ne vrši njihov otkup.\n"Pored lisičarke i vrganja otkupljuju se i crna truba i laktarijus. Smrčak je u Srbiji zabranjena vrsta i ne otkupljuje se, kao i Amanita caesarea u narodu poznata kao jajčara. Za svaku pečurku kada firma vrši otkup, mora da aplicira za dozvolu u Ministarstvu poljoprivrede i ekologije, kako bi dobili dozvolu za otkup i izvoz pečuraka. Mi svake godine vršimo uplatu tih dozvola i na osnovu tih količina koje uplatimo mi možemo da izvršimo otkup", objašnjava on.\nFirma "Interfood 60" osnovana je 1989. godine i njena osnovna delatnost odnosi se na otkup i preradu šumskih i poljoprivrednih proizvoda. Pored dugog niza godina uspešnog poslovanja u Čačku i Kruševcu, ova firma je osnovana i u Rožaju u Crnoj Gori, Rusiji, Belorusiji, a jedna od najboljih dosadašnjih saradnja uspostavljena je sa firmama u Ukrajini.\n"To nam je zadnjih deset godina glavna baza za sirovinu što se tiče pečuraka, pošto je u Srbiji nije bilo, a mi svakako radimo sa firmama u Belorusiji i Rusiji, zato što su tamo znatno veće količine u otkupu, veći je rod", objašnjava on.\nZanimala nas je cena vrganja koji je rastao u velikog količini na Zlataru, a kako saznajemo, cena gljiva formira se u zavisnosti od generalnog roda i potrebe za izvozom u zemljama regiona, pa se na tržištu ona određuje u skladu sa potražnjom.\n"Rod u okruženju diktira trenutnu cenu sveže pečurke. Cena je od kretanja vrganja bila nekih 500, 600 dinara, pa se cena spustila kako se povećavao rod i količina na nekih 200 dinara. Kada se pečurka primi kod nas u magacinu otkupnog mesta, onda se doprema obavezno hladnjačama do Čačka gde se posle vrši plasiranje pečurke i u zavisnosti od načina na koji će izaći na tržište, da li kao sveža, zamrznuta, možda sušena ili salamurena, od toga zavisi dalji proces prerade", rekao je on.\nZbog velikog prinosa i odgovarajućeg podneblja Guče, Ivanjice i Zlatara, ova firma ima otkupna mesta u Kotraži, Draževićima i Prilikama, što je kako saznajemo za ovaj deo jugozapadne Srbije i više nego pohvalno i dovoljan pokazatelj da jestive i hranljive gljive koriste ono najbolje iz našeg podneblja, pa se ova firma može i pohvaliti dobrom količinom i kvalitetom pečurke u izvozu.


Kurspahić: Liderstvo pred „žutim svjetlom“\nDrugi se događao u Little Rocku u američkoj državi Arkanzas: u Clintonovom predsjedničkom centru, u njegovoj matičnoj državi, održan je simpozijum povodom objavljivanja do sada tajnih dokumenata Centralne obavještajne agencije (CIA) o američkom angažovanju u ratu u Bosni i Hercegovini.\nOva dva skupa nameću razmišljanja o liderstvu u našem vremenu.\nOn je od početka mandata želio da zaustavi krvoproliće i etničke progone u Bosni i objavio je namjeru da ukine ambargo na oružje za bosansku državu i da naredi vazdušne udare po položajima s kojih se teroriše Sarajevo i druge opkoljene teritorije. Evropljani su bili protiv - pod izgovorom da brinu za sigurnost svojih trupa u mirovnoj misiji Ujedinjenih nacija – a kod kuće je imao podršku samo 34 posto javnosti za svoju spoljnu politiku. Ali, i to je važna lekcija liderstva, Clinton kaže kako se važne odluke ne mogu prilagođavati anketama javnosti – to je više „kao veliko trepćuće žuto svjetlo“ koje vas upozorava da dobro promislite o svojim odlukama i njihovim posljedicama.\nTada je prevagnula odluka da se u demonstraciji „diplomatije poduprte silom“ - kombinacijom ekonomskih sankcija, vazdušnih udara i pritiska za prihvatanje mirovnog sporazuma – zaustave progoni i ubijanja i zavede mir. „Budućnost je do Bosanaca“ – kaže Clinton, zaključujući kako je naučio kako u Bosni nisu bile po srijedi nikakve vjekovne mržnje nego „gomila političara gladnih moći koji se hrane potičući strahove jednih od drugih“. Clinton, i onda kad se govori o njegovim zaslugama za obustavu jednog od sukoba koji su obilježili kraj prošlog stoljeća nije propustio priliku da izrazi žaljenje što nije urađeno ništa da se spriječi drugi stravičan zločin: „Kad dođe vrijeme da se objave dokumenti o Ruandi, neće ih biti – mi smo to potpuno previdjeli“.


E-trgovina je prilika za sve biznise, stižu i novi trendovi - Sve o novcu\n02/07/2020 0 komentara\nE-trgovina je bila spasonosno rešenje ne samo pre, nego posebno tokom pandemije korona virusa kada je postala još aktuelnija, jer definitivno ulazimo u vreme u kome će se menjati mnogi modeli savremenog poslovanja i interakcija između prodavca i kupca, ocenjeno je na onlajn konferenciji „Elektronska trgovina u Srbiji“, preneo je Tanjug.\nE-trgovina donosi prilike za sve biznise, a član Upravnog odbora eCommerce Asocijacije Srbije i direktor prodaje u Lilly Drogerie Dragan Dulić kaže da se velike kompanije okreću ka e-komercu i u tom smislu razvijaju svoje strategije, kao jednom od načina da potrošači zadovolje svoje potrebe.\n„To je iskustvo velikih kompanija, ali su to isto principi koji su primenljivi za male i srednje biznise koji mogu da odgovore na neke trendove na koje velike kompanije ne mogu da se tako brzo prilagode“, rekao je Dulić na onlajn konferenciji u okviru serije „Konkretno za SME“ u organizaciji USAID-ov Projekta saradnje za ekonomski razvoj i ICT HUB.\nBez obzira na početne male efekte, navodi Dulić, mali biznisi će, ipak, nudeći i mogućnost e-komerca svakako unaprediti svoje poslovanje i postići željene efekte.\nDulić je rekao da ne postoji nijedna multinacionalna kompanija koja ne radi e-komerc, a da je taj model poslovanja, svakako uz neke prednosti, pogodan i za male prodavnice i uslužne delatnosti.\nDulić je naveo da uz tradicionalno poslovanje, e-komerc omogućava da potrošnja raste jer, kako je objasnio, velike kompanije su izmerile da potrošač podiže ukupnu potrošnju ako mu je dostupno više kanala za kupovinu, a i povećava se njegova lojalnost prema određenom brendu.\nTo je nešto što je, kaže Dulić, jak trend, vidljiv na celom tržištu pre svega razvijenih zemalja, ali i kod nas.\n„Cene se personalizovane preporuke, počev od sitnih čestki i poklona, pa do toga da se neki proizvod nazove po tek rođenom detetu potrošaca. To mali biznisi mogu da iskoriste, jer su mnogo fleksibilniji“, naveo je Dulić i precizirao da se personalizacija odnosi i na specijalne ponude i trenutne potrebe potrošaca.\nTrend personalizacije koji nameću velike kompanije, navodi Dulić, može da učini male biznise dominantnijim, vidlljivijim, jačim i boljim, a omogućavaju im da budu i prepoznatljiviji od velikih multinacionalnih kompanija.\nUNICEF-ov Inovacioni fond prvi put investira u startap...


POČETNATURSKAMarmara Region16 BursaMobilizacija higijene u komercijalnom taksiju i minibusu u Bursi\n24 / 11 / 2020 16 Bursa, GENERAL, HIGHWAY, Sistemi točkova guma, Marmara Region, TURSKA\nMobilizacija higijene u komercijalnim taksijima i dolmus u bursi\nMetropolitanska opština Bursa pokrenula je higijensku kampanju u svim komercijalnim taksijima i minibusima u saradnji sa Komorom vozača, a slučajevi korona virusa ponovo su se popeli.\nTurska, kao i čitav svijet, okupljajući se kako bi sproveli dodatne mjere za povećanje slučajeva koronskog virusa, dali su težinu općini Bursa, posebno na dezinfekciji. Timovi za prskanje povezani sa Odjelom za zdravstvene poslove općine Metropolitana Bursa izvršili su poslove dezinfekcije u vozilima javnog prijevoza nakon zdravstvenih ustanova, koje su bile najpogodnije okruženje za širenje virusa, posebno u centru i okruzima, a pozitivni slučajevi i građani dolazili su na testiranje. Dok su se redovni radovi na dezinfekciji izvodili u autobusu, metrou, tramvaju i BUDO-u unutar tijela Burulaşa, ovaj put su komercijalni taksiji i minibusi dezinfikovani jedan po jedan u saradnji sa Vozačkom komorom.\nSvi komercijalni taksiji i minibusevi koji su dolazili ispred taksi stanice Zafer iza zgrade gradske službe opštine bili su prskani s velikom pažnjom. Izjavljeno je da će se ovaj postupak dezinfekcije ponoviti u određenim periodima.\nMobilizacija higijene u javnom prevozu u Bursi\nMobilizacija higijene iz parkova do vozila javnog prevoza u Başkentu\nMobilizacija higijene u javnom prevozu u Erzurumu\nMobilizacija higijene u vozilima javnog prevoza u gradu Kocaeli\nMobilizacija higijene protiv koronavirusa započela je u Gaziantepu\nMobilizacija higijene iz Mersin Metropolitan\nOsoba 1 je povrijeđena u tramvaju sa taksijem u Eskişehiru\nDezinficirana su komercijalna taksi vozila i službena vozila\nDezinfekcijska služba za komercijalne taksi i linijske minibuseve u Konyi\nObuka Covid-19 za komercijalne taksiste\nMobilizacija velike brzine Burse u Ankari! 'Bursa zaslužuje'\nDHMI Milas - brzi taksi pretvaranjem taksi staze do aerodroma Bodrum u pistu ...\nNacionalna i nacionalna mobilizacija proizvodnje iz industrijskog grada Bursa


Vesti: Da li će Priština usvojiti Nacrt zakona o zaštiti ratnih vrednosti OVK /video/ - 26.10.2020, Sputnik Srbija\nVesti: Da li će Priština usvojiti Nacrt zakona o zaštiti ratnih vrednosti OVK /video/\nPratite vesti Radija Sputnjik. 26.10.2020, Sputnik Srbija\nZakon o zaštiti vrednosti borbe terorističke OVK trebalo bi da se nađe pred poslanicima skupštine privremenih institucija Kosova u četvrtak. Da li će sedmi put uspeti da dobije podršku?\nNasilje koje počine migranti je skoro nevidljivo u odnosu na sve ostalo što se događa u društvu, smatra sociolog Vladimir Vuletić i ukazuje da pojedine političke grupe koriste ksenofobiju kako bi postale vidljive.\nNovo zaoštravanje na relaciji Ankara-Pariz. Zašto je Erdogan odlučio da se suprotstavi Makronu i šta bi lider Francuske mogao da preduzme?\nPočela sezona slava, sutra je Sveta Petka — sve više građana odlučuje se na proslave u najužem krugu, sveštenici poštuju odluke svojih parohijana.


Sportske.net - Miljković: "Podići ćemo odbojku na viši nivo"\nMiljković: "Podići ćemo odbojku na viši nivo"\nBudući potpredsednik Odbojkaškog saveza Srbije (OKS) Ivan Miljković rekao je danas da će dati sve od sebe da se taj sport podigne na viši nivo.\nOdbojkašice se suprotstavile, pa stale - Bez medalje na SP\nSrbija u četvrtak saznaje rivale na Svetskom prvenstvu\nOdbojkašice Srbije igraju za bronzu sa SAD\n"Pružiću sebe, svoja poznanstva i imidž ne bi li odbojka dobila još više. Ako OSS od mene dobije još više, verujem da će i ostali u odbojkaškoj Srbiji biti još uspešniji", rekao je Miljković novinarima u Beogradu.\nMiljkovića je predložio novi predsednik Zoran Gajić, koji je posle burne Skupštine izglasan na novu funkciju. Njegovo zaduženje biće saradnja sa medjunarodnim odbojkaškim organizacijama.\nKako je rekao, Gajićev poziv je dobio pre mesec dana kada je ostalo upražnjeno mesto predsednika OSS i da je prihvatio ponudu posle nekoliko dana jer misli da njegov plan ima "smisao i perspektivu".\nPrema njegovim rečima, cilj novog rukovodstva neće biti samo reprezentacija jer treba misliti i na ostale grane Saveza.\n"Cilj nije samo reprezentacija, iako je to nešto što svima nama donosi puno radosti. Ne treba zaboraviti klubove, trenere, sudije, ljude koji vole odbojku i koji su počeli da je ne prate svih ovih godina. Želja je da što više ljudi vratimo u odbojku, da što više dece 'ukrademo' od drugih sportova i pokušamo da donesemo što više stvari kako bi svi klubovi, škole odbojke i cela odbojka prosperirale", rekao je Miljković.\nOn nije želeo da govori o podelama medju igračima iz najtrofejnijih generacija srpske odbojke jer je "legitimno pravo" da svako ima svoje mišljenje i zastupa odredjenu opciju.\n"Te opcije izgledaju isto, ali je način sprovodjenja drugačiji. Promene ćemo videti u skorijoj budućnosti. Jedino pravo obećanje jeste rad, trud i želja da se odbojka proširi i da nastavi da postiže uspehe, ne samo na reprezentativnom planu", kazao je.\nMiljković je i dalje aktivan odbojkaš. On igra u Turskoj i, kako je rekao, poštovaće ugovor do kraja.\n"Apsolutno sam svestan situacije i vreme ću posvetiti tako da ga koristim najbolje moguće za OSS i odbojku generalno. Profesionalni ugovori su na neki način data reč. Ja svoju reč želim da poštujem kao što sam i do sada i ne bi bilo korektno prema tim ljudima. Kasnije se apsolutno stavljam na raspolaganje", rekao je Miljković.


Na marginama najveće mirnodopske diverzije u istoriji sveta\nGlobalna diplomatsko-bezbednosna diverzija Vikiliksa pokazala je da današnji svet, u stvari, ne počiva ni na ravnoteži sile ni na ravnoteži straha, pogotovo ne na sili argumenata, dogovora i formalnih sporazuma.\nSvi ti knjiški i akademski pojmovi, posle apokaliptične demontaže sistema američke diplomatske prepiske odnosno demistifikacije procesa prikupljanja bezbednosnih, taktičkih i strateških informacija, od kojih gotovo da zavisi opstanak planete, postaju samo neophodni ali ni približno presudni orijentiri i premise u globalno-strateškom sistemu odlučivanja.\nDrugim rečima, pokazaće se da se najveći planetarni šok posle Prvog i Drugog svetskog rata ne naziva, kao što elementarna logika nalaže Treći svetski rat nego - Vikiliksov rat. Oni koji su se pribojavali da ih nekakav smak sveta ne pogodi s neba, u vidu kakvog nevidljivog sofisticiranog oružja ili laserskih snopova, doživeli su da ih snađe nešto što nije ni vidljivo ni nevidljivo nego - nepredvidljivo, toliko iracionalno da je čak i kategorija straha iz klasičnih diplomatsko-ratno-bezbednosnih teorija ubrojiva u materijalne, realistične i racionalne. Razlika između Vikiliksovog i dosadašnjih bezbednosnih armagedona leži i u činjenici da će predstojeće neizbežno "Vikiliksovo" preustrojstvo sveta, globalnih koncepcija i strateških planova najverovatnije proći samo sa ljudskim žrtvama unutar uvek krivih i (ne)odgovornih struktura moći, a ne i, kao što je to odavno uobičajeno, unutar milionskih masa nevinih i neobaveštenih građana sveta.\nVikiliksov udar na svetski bezbednosni poredak tumače i tumačiće na različite načine, sa različitim polazištima, ciljevima i interesima, ali reč je o tome da u tim "analizama" niko neće moći da pogreši. Biće moguće izvlačiti pouke po željama i potrebama, ali je za verovati da će jedina univerzalna posledica biti sasvim novi koncept globalnih komunikacija, svakog privilegovanog opštenja na globalnom nivou, pa tek onda i unutar pojedinačnih sistema, poput "informacionog" sistema američke i svih drugih diplomatija, koje i jesu povod i modus vivendi Vikiliksovog rata.\nVeć sada među ozbiljnim analitičarima, bliskim svetskim centrima moći, postoji nepisani konsenzus da problem globalne Vikiliksove denuncijacije celokupne američke diplomatske mreže nije toliko u sadržaju (iako ga u više od 250.000 poverljivih dokumenata ima za sto civilizacija), koliko u formi i metodama. Procenjuje se, naime, da se od skoro milion "zanimljivih" podataka iz depeša, objektivno relevantnim informacijama u diplomatsko-bezbednosnom smislu može smatrati njih tek 2-3 odsto, što je, takođe, dovoljno da se nekoliko puta razori svet. Od tih 2-3 odsto, tek desetina može da se smatra zaista prvorazrednim šok-informacijama, koje pomeraju granice među državama i koje su predmet vrhunskih špijunskih ili analitičkih aktivnosti.\nPokazalo se, međutim, da je prvorazredna informacija odnosno ključno svojstvo, sama po sebi činjenica da u većini tog ogromnog poverljivog diplomatsko-dopisničkog fonda američke diplomatije (onih 97-98 odsto), u stvari, nema informacija u klasičnom smislu te reči, nego da se informacijama smatraju i uzgredne opaske, duhovite doskočice, pikanterije, neobavezni leksički žargonski "izleti" autora depeše, glasine, javni tračevi, najpovršniji subjektivni doživljaji likova i događanja. U tom kontekstu briše se i granica između neukosti, bahatosti i nezainteresovanosti diplomate (vara se svako ko misli da su među američkim diplomatama takvi izuzeci) i autoritativne pronicljivosti i obaveštajne superiornosti koja sebi može da dozvoli i krajnju neformalnost i opuštenost u komunikaciji sa "centralom", čak i povodom veoma ozbiljnih situacija i odnosa.\nTo bi, kao prvo, bio apsolutno američki problem, ako ga uopšte smatraju problemom, da se sada i ceo svet ne upoznaje na kakvim se površnim i često bizarnim diplomatsko-bezbednosnim dojavama gradi spoljnopolitička strategija i mreža jedine supersile, i, kao drugo, zbog čega su moguće i čak izvesne, gotovo neizbežne, brojne kardinalne pogreške i očigledne, po svetski mir opasne improvizacije u ostvarivanju "američkih interesa" u pojedinim delovima sveta.\nU vezi sa Vikiliksom ključni problem američke diplomatije i administracije u celini danas nije da li će ovaj ili onaj svetski lider, pogotovo neki od, za njih, perifernog značaja, zameriti zbog konteksta u kome se našao, zbog nepriličnog "atributa" kojim je opisan ili zbog netačnosti uz koju se povezuje, niti da li je neki američki funkcioner ovom denuncijacijom lično doveden u neprijatnu situaciju. Takve stvari, pod kišobranom svetske velesile, vreme neutrališe neuporedivo brže nego u nekim drugim, "normalnim" slučajevima, nekolicinom kadrovskih žrtava, izjavama, demantijima ili ignorisanjem. Problem je u pomenutoj demistifikaciji tehnologije donošenja po svet sudbonosnih odluka i načina "apliciranja" takvih odluka na terenu. Mehanizam odlučivanja odnosno algoritam za korišćenje u ovom slučaju diplomatsko-bezbednosnih podataka ovom aferom je ogoljen do srži, a buduće američke javne odluke i akcije učinjene su neuporedivo (ili presudno) predvidljivijima u odnosu ne "predvikiliksno" stanje. A to je, inače, otkad postoje diplomatija i obaveštajna delatnost, jedan od podrazumevajućih, imanentnih zadataka svakog vrhunskog obaveštajnog analitičara.\nNešto od toga moguće je dokazati i na primeru pominjanja Srbije, njenog unutrašnjeg i spoljnopolitičkog angažmana i njenih funkcionera u različitim kontekstima, ali gotovo da nema nijednog detalja u tim pomenima koji već nije ili javna tajna ili notorna činjenica, što u hiperpolitizovanim sredinama, kakva je naša, i nije ništa neobično. To uključuje i prvorazrednu američku preokupaciju "infiltracijom Turske na Balkanu" i pojedinačne banana-istupe srpskih lidera u vezi sa Kosovom, okruženjem i Evropskom unijom.\nTako, kada se u jednoj depeši iz Berlina najavi da će Boris Tadić 16. novembra (2009. godine - prim. aut.) doći u Berlin na "konsultacije", srpska javnost podrazumeva da se baš to dogodilo, dok kasnije čita kako je "Boris Tadić tokom jednodnevne posete Berlinu razgovarao s Angelom Merkel..." o stvarima koje je mogao da sazna od svakog slučajnog prolaznika ispod njegovog prozora.\nDobar je makar i samo jedan\nInspirisani Vikiliksom, novinari Tabloida su od 15. do 30. novembra, rizikujući da učine i krivično delo (zbog čega je obezbeđen alibi prijavom akcije "tamo gde treba") testirali bezbednosnu senzitivnost i kulturu 26 državnih institucija, uključujući i 12 ministarstava (i dva ministarstva sile).\nIdeja je bila da se barem po 20 puta (da bi bilo jasno kako je reč o nameri a ne o slučaju) pomoću "poznatih" nevažećih ili izmišljenih lozinki "pokuša" neovlašćeno ući na interne sajtove testiranih institucija, namenjene unutrašnjoj komunikaciji a ne javnom informisanju.\nEpilog testa je da je samo jedna od (26) tih institucija, čiji bi bezbednosni sistemi morali da registruju i reaguju (makar i samo) na očigledne pokušaje upada u njihove zaštićene sisteme, zaista i reagovala. Reč je, sasvim slučajno, baš o Ministarstvu spoljnih poslova (čestitke!), koje je intervenisalo kod provajdera, koji je, sa svoje strane, blokirao korisnički nalog "neovlašćenog upadača" u tuđi sistem. Ostali pomenute aktivnosti nisu ni primetili, iako su sankcionisane sa dva pozitivna zakonska propisa i jednom međunarodnom konvencijom koju je naša država potpisala.


Dobar kvalitet vazduha, bez prekoračenja graničnih vrijednosti\nNaslovna/Banjaluka/Dobar kvalitet vazduha, bez prekoračenja graničnih vrijednosti\nKvalitet vazduha u gradu i tokom septembra bio je prve kategorije, što znači čist ili neznatno zagađen vazduh, bez prekoračenja graničnih vrijednosti ni za jednu zagađujuću materiju. Ovo su podaci iz tabele o mjerenju kvaliteta vazduha, koje za grad Banju Luku obavlja Institut za građevinarstvo „IG“.\nNakon skoro godinu dana trajanja javne nabavke za izbor najpovoljnijeg ponuđača zbog žalbenog postupka, od jula ove godine ponovo je organizovano mjerenje kvaliteta vazduha i buke u gradu.\nOvaj posao je dobio Institut za građevinarstvo „IG“, a prema ugovoru je predviđeno da se u naredne dvije godine mjeri kvalitet vazduha, na tri lokacije, i to u naseljima: Centar, Borik i Paprikovac. Takođe, predviđeno je da se vrši mjerenje za 12 polutanata čija će se koncentracija pratiti svakodnevno.\nIstim ugovorom predviđeno je i mjerenje buke na pet lokacija u Centru, Laušu, Boriku, Rosuljama i Obilićevu, kao i obaveza da se identifikuju izvori buke i daju prijedlozi rješenja problema.\n-Banja Luka je jedna od prvih lokalnih zajednica u BiH koje su organizovale mjerenje kvaliteta vazduha i o tome redovno obavještavala javnost, što će i ubuduće činiti – kažu u nadležnom Odjeljenju za komunalne poslove.\nMjesečne tabele o kvalitetu vazduha možete pratiti na ovoj internet stranici, u Rubrici: Građani/Životna sredina. Rezultati mjerenja se objavljuju jednom mjesečno.\nOdjeljenje za komunalne poslove vazduh\nDetalji obračuna u Banjaluci: Maloljetnika udario autom, on uzvratio pucnjavom\nKoji ugostiteljski objekti neće raditi tokom skupa na Trgu Krajine?\nPopularizacija biciklizma: „Ultra“ trka od 1.000 kilometara\nKoncerti povodom Dana pobjede nad fašizmom\nParking kod Šoping centra u mraku, popravka rasvjete jedan od prvih ovogodišnjih projekata\n250.000 KM za „Park šume“ i lokalne puteve


JP "Putevi Srbije": Moguće poskupljenje putarine od 10%\nVozači na autoputevima u Srbiji bi uskoro mogli da plaćaju putarinu 10 odsto više, ako predlog u Putevima Srbije bude odobren i prosleđen Vladi.\nU "Putevima Srbije" kažu da Vladi Srbije još nisu poslali zahtev sa konkretnim predlogom za korigovanje cena, jer prvo mora da ga odobri Nadzorni odbor ovog javnog preduzeća, čija bi sednica trebalo da se održi narednih dana.\nVršilac dužnosti direktora JP "Putevi Srbije" Zoran Drobnjak, rekao je da je Vlada saglasna sa predlogom da se putarina poveća i da bi novi cenovnici trebalo da počnu da važe krajem januara.\nOn očekuje da će poskupljenje doprineti da se prihod od putarine uveća za oko 1,5 milijardi dinara na godišnjem nivou.\nProfesor Milan Vujanić, predsednik Nadzornog odbora Puteva Srbije, smatra da je najavljeno poskupljenje opravdano i da je cene trebalo povećati i ranije.\n"Daleko smo jeftiniji od Evrope, a naše puteve ne koriste samo naši građani već i sve više stranaca", naveo je Vujanić.\nOn smatra da se prilikom određivanja cena putarine ne sme računa samo platežnoj moći naših ljudi, jer su, kako je rekao, niske cene glavni razlog što vozači kamiona sve češće izbegavaju da idu kroz Rumuniju i odlučuju se za putovanje kroz našu zemlju.\nVujanić napominje da je u zemljama Evropske unije prosečna cena putarine pet evrocenti po kilometru i da se vožnja autoputem se uvek isplati, jer ljudi tako štede i vozila i gorivo, a novac od naplate se vraća u putnu privredu za održavanje tih saobraćajnica.


Fener moćno protiv Zvezde – ШУМАДИЈСКЕ НОВИНЕ\nFener silan, Zvezda bez šansi u Istanbulu\nCrvena zvezda doživela je veoma ubedljiv poraz na gostovanju Fenerbahčeu u prvom meču 13. kola Evrolige – 82:56 (17:11, 24:22, 21:9, 20:14).\nSrpski i regionalni šampion dobro je počeo meč u Istanbulu, vodio je pa držao egal, ali je prvak Evrope u potpunosti preuzeo kontrolu u nastavku.\nPrednost od osam poena s poluvremena već do polovine treće deonice bila je duplirana, da bi ekipa Željka Obradovića do kraja susreta samo uvećavala vođstvo i potpuno zasluženo zabeležila novi trijumf.\nPero Antić, koji je bio deo tima Fenera na putu ka krovu Evrope prošle sezone, dočekan je ovacijama od strane domaćih navijača.\nZvezdu posle Istanbula čeka nastavak putovanja od 7.000 kilometara, pošto već za dva dana u Pionir dolazi Panatinaikos.


Kremlj: Putin i Erdogan razmotrili pitanje "Turskog toka"\nPredsednici Rusije i Turske, Vladimir Putin i Redžep Tajip Erdogan, razmotrili su na današnjem sastanku u Bakuu projekat gasovoda "Turski tok", izgradnju prve atomske centrale u Turskoj, sitauciju u Ukrajini i druga pitanja, izjavio je danas Putinov pres sekretar Dmitrij Peskov.\n"Zaista je razgovarano o Turskom toku, razmatrane su i druge aktuelne maršrute", rekao je Peskov, preneo je TAS S.\nPres sekretar ruskog predsednika dodao je da je o pitanju gasovoda, kapaciteta 63 milijarde kubika koji bi iz Rusije u Tursku preko Crnog mora dopremao prirodni ruski gas, razgovarano "u kontekstu energetskog dijaloga izmedju dve zemlje".\nDo novog gasnog čvorišta na tursko-grčkoj granici bilo bi dopremano 50 milijardi kubika, a ruski energetski gigant "Gazprom" izrazio je spremnost da u Evropu "Turskim tokom" doprema 47 milijardi kubika godišnje.\nU razgovorima su učestvovali Putinov pomoćnik Jurij Ušakov, šef diplomatije Sergej Lavrov, ministar energetike Aleksandar Novak, direktor "Rosatoma" Sergej Kirijenko, čelnik "Gazproma" Aleksej Miler.\n"Razmenjena su mišljenja i o glavnim aktuelnim medjunarodnim pitanjima, uključujući Ukrajinu", rekao je Peskov.


Sivić: Muslin izašao u susret, jači sa Milinković-Savićem\nM. K. 10. avgusta 2016. 13:42\nSelektor mlade reprezentacije Srbije Tomislav Sivić izjavio je danas da je će mu kolega iz A tima Slavoljub Muslin izaći u susret i prebaciti fudbalera Lacija Sergeja Milinković-Savića i još neke igrače za odlučujuće utakmice sa Italijom i Republikom Irskom u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo.\n„Bićemo jači sa Milinković-Savićem, ali i još nekim momcima koji su se nalazili na spisku A tima i predstavljaju veliku buducnost našeg fudbala. Uglavnom, uveren sam da ćemo imati tim sposoban da ostvari naše ambicije, u ovom slučaju to su četiri boda iz dva meča. Onda bi u oktobarskim mečevima u Irskoj, odnosno Slovenijom u Srbiji, definitivno tražili kartu za završnicu kontinentalnog šampionata“, rekao je Sivić za sajt FŠ.\nOn je dodao da ima dosta problema sa timom jer pojedini fudbaleri još uvek nisu pronašli klub i nisu rešili svoj status.\n„Bez kluba su praktično napadači Đurđević, Ožegović i Čavrić, a nedefinisan status imaju defanzivci Jovanović i Filipović. Oni su ili bez kluba ili na klupi za rezervne igrace ili u B timu“, rekao je Sivić.\nPrema njegovim rečima probleme oko igračkog kadra rešavaće u hodu i uz pomoć selektora A reprezentacije Muslina.\nOn je najozbiljniji kandidat za selektora košarkaške reprezentacije…\nĐorđević potvrdio: Istina je, odlazim\n„Moram da istaknem veliku podršku selektora A tima Slavoljuba Muslina, koji je upoznat sa situacijom i spreman je da pomogne u meri u kojoj je to realno“, rekao je Sivić, koji trenutno boravi u San Benedetu gde će večeras gledati prijateljski duel Italije i Albanije.\nMlada reprezentacija Srbije gostovaće 2. septembra u Vićenci protiv Italije, dok četiri dana kasnije igra sa Republikom Irskom u Novom Sadu.\nSrbija se nalazi na trećem mestu druge kvalifikacione grupe sa 13 bodova, dva manje manje od Slovenije i šest od Italije, ali i utakmicom manje u odnosu na te dve selekcije.


Primećeni Lada Vesta i XRAY - AUTOMOBILI\n02/07/2020 11:44:17 PM\nNASLOVNA / KONCEPTI / Primećeni Lada Vesta i XRAY\nObjektiv kamere je uspeo da negde na jugu Španije “uhvati” nove Lada modele koji se očigledno nalaze u fazi testiranja. Naravno, za potrebe testiranja vozila su maskirana, a reč je o iščekivanim Vesta i XRAY modelima. O ovim vozilima je bilo dosta reči, a Vesta i XRAY su jako bitni za proizvođača, jer bi trebalo da predstavljaju prilično moderne i konkurentne automobile.\nXRAY je u formi koncept vozila predstavljen prošle godine na sajmu automobila u Moskvi, a očekuje se da se serijski model neće drastično razlikovati od koncepta. Po sadašnjim informacijama, ovaj Ladin SUV-hatchback će biti naparvljen na B0 platformi kakvu koristi i Dacia Sandero Stepway.\nDok će proizvodnja Lade Veste početi u septembru ove godine, na XRAY ćemo morati da sačekamo do početka 2016.\nTagovifoto koncept lada test vozilo vesta xray\nPrethodno Novi Fiat 500 dobio prvi video\nSledeće Vlasnici SAAB-a razmatraju novu fabriku u Kini


Radio Tivat | Turizam može kvalitetnije podržati ruralni razvoj, život sela preduslov za održivu poljoprivredu\n16 дец Turizam može kvalitetnije podržati ruralni razvoj, život sela preduslov za održivu poljoprivredu\nPosted at 14:18h in Društvo, Ekonomija, NVO, Opština\tby\tNela\nU organizaciiji Maslinarskog društva „Boka,“ u partnerstvu sa NVO “Nada“ iz Herceg Novog, u Multimedijalnoj Sali Opštine Tivat danas je održana javnu tribinu na temu: „Poljoprivreda, osnova za održiv ekonomski, ekološki i društveni razvoj sela“.\nTribina je organizovana u okviru projekta “Oživimo selo- osnažimo poljoprivredu,” koji se sprovodi u opštini Tivat, a podržan je kroz Regionalni programa lokalne demokratije na Zapadnom Balkanu ReLoaD. Ima za cilj doprinijeti ekonomskom razvoju ruralne sredine u opštini Tivat kroz podsticanje diverzifikacije ekonomije poljoprivredne proizvodnje kao osnove za održiv ekonomski, ekološki, socio-kulturni i političko-institucionalni razvoj ruralnog područja.\nCilj današnje tribine bio je upoznavanje šire javnosti o značaju poljoprivrede za život i napredak sela, očuvanje tradicije i specifičnih obilježja Mediterana, istakla je na početku koordinatorka projekta, izvršna direktorka Maslinaskog društva Boka, Vesna Đukić.\nO značaju i nedovoljnoj iskorištenosti potencijala ruralne sredine za ekonomski razvoj i oživljavanje sela govorio je profesor dr. Milan Marković – Biotehnički fakultet UCG, koji je zanimljivu temu- “Poljoprivreda- porodično zanimanje” izložio upoređujući statistike Crne Gore i Evropske unije, ukazujući i na brojne instrumente predpristupne pomoći koji su nam na raspolaganju u osnaživanju ruralnog razvoja.\nRatko Bataković, predsjednik Mreže za ruralni razvoj Crne Gore, akcenat svog izlaganja stavio je na neophodnost udruživanja poljoprivrednika u definisanju njihovih potreba na terenu, kao i zajedničkog nastupa prema donosiocima odluka, značaju pristupa bottom-up, kao i horizontalnog povezivanja poljoprivrednika na nacionalnom i međunarodnom novou.\nDr Ilija Moric sa Fakulteta za turizam i hotelijerstvo u Kotoru, koji sa svojom porodicom uspješno vodi seosko gazdinstvo u selu Tići na Luštici, govorio je o ličnim iskustvima, odnosno vezi poljoprivrede i turizma. Selo predstavlja veliki potencijal u okviru turističke ponude, ali turizam istovremeno predstvalja opasnost za poljoprivredu. Kao razlog tome, Moric naglašava činjenicu da se domaćinstva koja se okreću ruralnom turizmu mahom odriču poljoprivredne proizvodnje, što automatski znači gašenje supstrata oko kojeg treba da se razvije održiva ponuda. Po njegovim riječima, turizam doprinosi poljoprivredi i u smislu tržišta za plasman proizvoda. Ali, za održivost sela od velikog bi značaja bilo i da hoteli i turistički rizorti organizovano dovode svoje goste u ruralna domaćinstva. Na taj način se gostu obezbjeđuje autentično iskustvo, a proizvođače potiče da zaista žive turistički proizvod koji plasiraju. Na taj se način obezbjeđuje život sela, što je preduslov za svaku djelatnost koja u njemu može i treba da se razvija.\nUčesnike tribine na kraju je pozdravio i sekretar Sekretarijata za turizam i preduzetništvo Opštine Tivat, Petar Vujović.\nZaključci sa tribine i okruglog stola u formi inicijative za formiranje Savjeta za ruralni razvoj i poljoprivredu pri Opštini Tivat, biće upućeni nadležnom sekretarijatu i predsjedniku opštine na razmatranje i stavljanje u proceduru za usvajanje u parlamentu, poručili su organizatori skupa.


PAŽNJA! OVO VAŽI ZA VIŠE OD TRI MILIONA STANOVNIKA SRBIJE: ako nemate kućni broj, nipošto ne pristajte na ovo! | Lifestyle | Priče iz Srbije\nPAŽNJA! OVO VAŽI ZA VIŠE OD TRI MILIONA STANOVNIKA SRBIJE: ako nemate kućni broj, nipošto ne pristajte na ovo! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nProcenjuje se da više od tri miliona stanovnika živi u kući bez broja, dok se više od dva miliona građana vodi na adresama ulica koje još nemaju imena.\nIzrada dugo čekanog adresnog registra nije, kako je sredinom prošlog aprila najavljivano, završena do kraja 2018, ali je Republički geodetski zavod pre početka 2019. godine izradio elaborat uličnih sistema, koji zapravo predstavlja mapu svih gradova i opština sa ulicama koje imaju i koje nemaju nazive i kućne brojeve.\nDeo posla koji je potom trebalo da bude obavljen, a još nije, ostao je na lokalnim samoupravama, na koje je Vlada Srbije ovih dana apelovala da konačno daju imena ulicama za koje je izrađen pomenuti elaborat. To je neophodno kako bi sve ulice bile unete u jedinstvenu državnu bazu, odnosno registar, što bi građanima koji žive ili posluju sa preduzećima registrovanim na bezimenim putevima i sa BB oznakama objekata olakšalo život.\nOlakšicu u uspostavljanju nacionalnog adresnog registra građanima će predstavljati i novouspostavljeni kontakt-servis koji im je od ove nedelje dostupan na mejlu [email protected]. Preko njega mogu postaviti pitanja i izneti nedoumice u vezi sa ažuriranjem državnog adresnog registra, promenom naziva ulica i adrese, kao i neophodnom zamenom ličnih dokumenata koja prati ove izmene. Kako ističu u Vladi Srbije, na pomenuti kontakt-servis građani treba i da prijave institucije ukoliko se dogodi da im u nekoj od njih zatraže novčanu naknadu za zamenu dokumenata, koja bi trebalo zameniti zbog izrade adresnog registra i promene adrese.\nU Kancelariji za saradnju sa medijima Vlade Srbije podsećaju da je na prošlonedeljnoj sednici usvojen predlog Ministarstva unutrašnjih poslova kojim se građani oslobađaju troškova izdavanja ličnih karata sa čipom i trajnih ličnih karata zbog promene adrese koja je bila nepotpuna, odnosno nije imala kućni broj, ili čak i naziv ulice.\n"U adresnom registru Republike Srbije na početku prošle godine evidentirano je 54.859 ulica, a nakon ažuriranja adresnog registra utvrđeno je da Srbiji nedostaje još 66.480 ulica", saopštavaju u Vladi Srbije.\nPre početka ažuriranja adresa u Srbiji procenjeno je da više od tri miliona stanovnika ima prijavljeno prebivalište u ulici bez broja, od čega se više od dva miliona građana vodilo na adresama za koje nije određen ni naziv ulice. Inicijativu za uspostavljanje adresnog registra kojim će sve to biti nadomešteno pokrenula je još 6. marta 2017. godine premijerka Ana Brnabić, u vreme dok je bila ministarka za državnu upravu i lokalnu samoupravu.\n"Ažuriranjem adresnog registra u Srbiji uvodimo red u državu i modernizujemo državnu upravu. Za projekat je izdvojeno oko pet miliona evra i želeli smo da obezbedimo da sva naselja u zemlji dobiju tablice sa nazivima ulica i kućnim brojevima, kako bismo rešili situaciju koja je stvarala veliki broj problema građanima", navela je premijerka Brnabić u saopštenju od pre dva dana, u kome javnost podseća da je pomenuti dokument jedan od ključnih državnih registara.\nKonačan upis svih adresa u zemlji može se obaviti tek kada i lokalne samouprave završe svoj deo posla i daju nazive bezimenim ulicama. Koliko njih još nije obavilo svoj deo posla, zbog kojeg još nemamo najavljeni adresni registar u vladi, juče nisu mogli ni nezvanično da nam odgovore. Kako je najavljivano prošlog aprila, plan je bio da sve ulice, kao i kuće i zgrade, budu označene do maja 2019. godine. Budući da je elaborat izrađen, ostalo je da se, posle imenovanja ulica, raspiše objedinjena javna nabavka za tablice ulica i kućnih brojeva za celu Srbiju. Grad koji je prvi uveo red među svoje ulice i kućne brojeve je Loznica, koja je bila obuhvaćena pilot-projektom.\nTekst: Dragana Jokić Stamenković\nHot Ulica Gradovi Beograd\nSVETI VARTOLOMEJ I VARNAVA: Narodna verovanja kažu da ovo ne smete da radite, a evo šta se ne prašta na današnji dan


Čudovišta izlaze noću - festival kućne muzike gostuje u Novom Sadu\nutorak, 11. septembar 2012., 16:41\nFestival kućne muzike „Čudovišta izlaze noću“ nakon uspešne beogradske premijere napokon gostuje u Novom Sadu. U subotu, 15. septembra, u Crnoj kući (CK13) sa početkom u 21 sat, predstaviće se serija lo-fi autora i bendova različitih senzibiliteta koji muziku stvaraju u kućnim uslovima neopterećeni zahtevima visoke produkcije. Festival poziva i sve zainteresovane Novosađane koji imaju neku muzičku viziju u začetku ili radikalne do-it-yourself završene stvari da se predstave ovom prilikom i prijave za učešće na mejl ozren@ck13.org sa sledećim informacijama: ime izvođača/čice, snimak muzike i tehnički zahtevi za nastup.\n„Čudovišta izlaze noću“ je prvi mini festival lo-fi, kućne i minimalne muzike. Na festivalu će nastupiti autori i bendovi različitih senzibiliteta i žanrova koje najviše spaja način rada. Ogoljena, bez suvišnih aranžmana, neopterećena raskošnom produkcijom, lo-fi muzika izbacuje jasnije na videlo ono o čemu je reč o muzici - pesmu i emociju, neposrednije predstavljajući ono što autor ima u glavi. Time se pokazuje da je bez velikog budžeta moguće praviti muziku koja će naći svoju publiku putem jednostavnosti, iskrenosti, spontanosti. Ovakav pristup otvara dosta mesta za improvizaciju i bolji kontakt sa publikom. Kao što je pre desetak godina Festival jeftinog filma doneo nešto što podstiče na kreativnost, i što je dostupno i različito, tako i sada, muzički lo-fi festival na sličan način tretira pristup svom mediju.\nScena, ili grupa autora o kojoj je reč nisu nikakav kolektiv, već im je zajedničko da su otkrili da mogu lako da organizuju zajedničke koncerte zbog sličnog načina rada. Tako da ovde nije reč o nekoj novoj samoproglašenoj sceni, već o živim projektima koji su se susreli na jednoj tački u svom razvoju. Većina izvođača je već imala prilike da se vidi uživo na manifestaciji Pesničenje, ali ovo je prilika da se svi oni vide zajedno i čuju na dužim nastupima.


Postavio Yucom - 15/06/2018 Aktuelno, Vesti\nKomitet pravnika za ljudska prava, uz podršku Misije OEBS u Srbiji, održao je danas 14. juna 2018. godine, trening „Monitoring, izveštavanje i specifičnosti krivičnih postupaka za krivična dela sa elementima korupcije“ u Kući ljudskih prava u Beogradu. Trening je namenjen studentima završnih godina Pravnog fakulteta i apsolventima i organizuje se u okviru treće faze projekta „Osnaživanje studenata pravnih klinika za praćenje suđenja za korupciju“. Cilj je da se studenti pravnih klinika pri pravnim fakultetima, ali drugi zainteresovani studenti prava za ovu oblast, osnaže u cilju samostalnog praćenja suđenja za krivična dela sa koruptivnim elementom.\nJovana Spremo, koordinatorka projekata u YUCOM-u, otvorila je trening upoznavši studente sa o ciljevima projekta kao i prethodnim iskustvima YUCOM-a u ovoj oblasti. Prvo predavanje održao je Aleksandar Trešnjev, sudija Višeg suda u Beogradu, koji je studentima približio krivičnih dela sa elementima korupcije i specifičnosti vođenja sudskih postupaka za ova krivična dela. Kroz primere iz prakse uveo je studente u materiju suđenja koja će u narednom periodu pratiti.\nSaša Radulović, zamenik tužioca za organizovani kriminal, studentima je govorila o iskustvima i izazovima javnih tužilaca u procesuiranju krivičnih dela sa elementima korupcije, posebno uzevši u obzir neusklađenost sudske prakse. On je studente upoznao sa novinama u krivičnom zakonodavstvu, kao i sa novim odeljenjima za korupciju.\nU drugom delu treninga, Milan Filipović, pravni savetnik YUCOM-a govorio je o prirodi i značaju monitoringa suđenja sa elementima korupcije, dok je Jovana Spremo sa studentima pričala o smernicama za praćenje i principima kojima se monitori moraju voditi. Usledio je rad u grupama, gde su studenti analizirali pojedinačne slučajeve i izveštaje sa istih.\nTrening je pohađalo 12 studenata prava, koji će u narednom periodu pratiti suđenja za krivična dela sa elementima korupcije pred Višim sudom u Beogradu i Posebnim odeljenjem Višeg suda za organizovani kriminal.


Holandija i dalje smatra da Srbija ne sarađuje u potpunosti sa Haškim tribunalom i da Beogradu ne bi trebalo odobriti primenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU - rekli su parlamentarci iz Srbije nakon posete holandskom parlamentu.\nPoslanik Demokratske stranke Dragoljub Mićunović, koji je kao predsednik Spoljnopolitičkog odbora Skupštine Srbije predvodio delegaciju u posjeti Holandiji, rekao je da su "razgovori bili uspešni, ali stavovi o saradnji Beograda s Tribunalom u Hagu ostali su različiti".\n"Tu se brkaju saradnja i cilj. Sigurno je da svi ciljevi Haškog tribunala nisu ispunjeni dok se Ratko Mladić i Goran Hadžić ne uhapse, ali to ne znači da mi ne sarađujemo potpuno sa Tribunalom, u svim elementima. O tome svedoči i izveštaj javnog tužioca u Savetu bezbednosti", rekao je Mićunović za beogradske medije.\nLaslo Varga, predsednik Odbora za evropske integracije Parlamenta Srbije, rekao je da razlog koji holandska vlast i opozicija navode kao objašnjenje nepoverenja u Srbiju jeste činjenica da je politička elita imala Mladića "na dohvat ruke" od 2000. zaključno sa 2006. godinom.\nTo je pitanje poštovanja evropskih pravila\nŠef Spoljnopolitičkog odbora Parlamenta Holandije Henk Jan Ormel istakao je da su hapšenje Mladića i puna saradnja s Haškim tribunalom pitanja poštovanja pravila za proširenje EU.\nHolandski parlament, prema Ormelovim rečima, insistira na hapšenju Mladića "ne zato što ima nešto protiv Srbije, nego zato što smatra da pravila moraju biti poštovana, a jedno od tih pravila je puna saradnja s Haškim tribnalom".\nČlanica Spoljnopolitičkog odbora holandskog Parlamenta i poslanica s liste "Zelenih" Mariko Peters rekla je za "Danas" da u holandskom Parlamentu i van njega postoji gotovo potpuna saglasnost da Srbija "mora da sarađuje s Tribunalom u Hagu" i da od toga zavisi nastavak njenih integracija.\n"To je nešto pred čim mnogi imaju moralnu dilemu, ali tako je kako je. Međutim, ne znam da li je moguće dati ocenu da Srbija u potpunosti sarađuje s Hagom. Naša Vlada želi da se Ratko Mladić procesuira i to se vidi kao kompenzacija za žrtve zločina u Srebrenici", rekla je Petersova.


Radunović: Prva rata “Exim” banci za autoput iznosi 66 miliona dolara – Bankar.me\nRadunović: Prva rata “Exim” banci za autoput iznosi 66 miliona dolara\nJuly 18, 2019 CRNA GORA, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nMinistar finansija Darko Radunović kazao je da će prva godišnja rata „Exim“ banci za izgradnju auto puta iznositi 66 miliona dolara, i da će kineskoj banci biti isplaćena u julu 2021. godine. Odgovarajući na poslanička pitanja on je podsjetio da je period otplate kredita za izgradnju auto-puta 20 godina sa grejs periodom od šest godina.\n„Sredstva za te namjene biće planirana u godišnjem budžetu za 2021. godinu na poziciji otplate duga nerezidenata a sama obaveza biće regulisana iz sredstava tekućeg budžeta, depozita i drugog vida finansiranja a eventualno i kreditnih sredstava zavisno od raspoloživih sredstava“, kazao je Radunović odgovarajući poslaniku Demokratskog fronta Nebojši Medojeviću koji je pitao kada stiže prva rata, koliki je njen iznos i kako će je Vlada platiti.\nMedojević je upozorio da izgradnja auto-puta kasni i istakao da su troškovi povećani za 100 miliona eura. Kazao je i da su kineske kompanije zbog toga povlašćene u Crnoj Gori.\n„Kineski investitori ne plaćaju PDV, tamo ne može da uđe policija ni državna bezbijednost. Ne odgovaraju nizašta u Crno Gori. Vidjeli ste šta su uradili od Tare. Niko ne kotroliše šta prenose u kontejnerima i gdje se to prodaje“, kazao je Medojević.\nOn je rekao i da je stvarna vrijednost dionice Smokovac-Mateševo 500 miliona eura, ističući da bi kineske kompanije od Vlade mogle tražiti vlasništvo nad dionicom nakon što naplate tu sumu.\n„Garancija ovog kredita je država Crna Gora i njena imovina a kineske kompanije mogle bi tražiti da budu vlasnik objekta koji su gradile, a prethodnpo naplati od držae cjeloupan trošak gradnje, To je kinskeski stil“, kazao je Medojević, na šta je radunović odgvoorio da se ne može desiti da kineska kompanija postane vlasnik auto-puta.\n„To se može desiti ako se izglasa u ovom parlamementu i on odluči da tako nešto uradi. Nigdje se ugovorom nije obavezala Crna Gora da se uspostavi hipoteka na imovinu gdje se izvode radovi. Te tvrdnje su nam pravile veliki problem i u razgovorima sa svjetskom bankom i MMF-om, ali nisu tačne“, kazao je Radunović.\nOdgovarajući na pitanje Ane Nikolić (DPS) Radunovć je kazao da je ukupan priliv stranih direktnih investicija prošle godine iznosio 858, 1 milion. On je kazao da je to 38 odsto više nego 2017. godine, navodeći da je Crna Gora u regionu najbolje plasirana po stranim ulaganjima.\nPOJMOVIautoput bar - boljare EXIM banka Kredit za autoput rata za autoput\nPrevious U Crnoj Gori posluje 2726 turskih kompanija\nSljedeći Amerika ima malo vremena da izbjegne finansijski kolaps\nMFSS: Zaštićen od rizika cijeli povučeni iznos iz kineskog kredita\nSkinuta oznaka tajnosti sa hedžing aranžmana za kredit za dionicu Smokovac-Mateševo


Državni parlament neće naredne sedmice, kako je bilo najavljivano, glasati o zakonu o visokom obrazovanju, jer se ni u pripremnoj, komisijskoj fazi parlamentarci nisu mogli dogovoriti o spornim odredbama. Pojašnjava predsjedavajući Ustavno-pravne komisije Mirsad Ćeman:\n«Problem je i dalje oko tri, četiri sporne stvari: pitanje financiranja, pitanje nadležnosti za akreditaciju i certificiranje i u nekoj mjeri još pitanje službenog jezika, odnosno kako će se definirati ono sporno pitanje na kojem je pao prošli zakon, usvojen, oko upotrebe jezika, pisma itd.»\nOtkako je samo prije nekoliko mjeseci Parlament odbio zakon o visokom obrazovanju koji je predložila državna vlada, nadležni ministar Safet Halilović pokušavao je ubijediti parlamentarce iz srpskih i hrvatskih stranaka da podrže predloženi zakon. Sličnu su poruku parlamentarci dobili i od visokog predstavnika Kristijana Švarca Šilinga. Prenosi portparol njegovog ureda Sanela Tunović:\n«Zakon o visokom obrazovanju na državnom nivou uveo bi standarde u kvalitet diploma u cijeloj zemlji i osigurao da diplome budu priznate drugdje u Evropi, ali i šire. Ovaj zakon bi, također, studentima omogućio da budu mobilniji, što bi doprinijelo i većem ekonomskom rastu u cijeloj zemlji.»\nUpozorenje o hitnosti usvajanja državnog zakona prije početka naredne akademske godine, u oktobru, parlamentarcima je upućeno i iz Organizacije za sigurnost i saradnju u Evropi, koja već godinama pokušava urazumiti političare da studentima omoguće evropski sistem školovanja. Portparol OSCE-a Mersiha Čaušević:\n«Usvajanje ovog zakona omogućava Bosni i Hercegovini da se pridruži evropskom području visokog obrazovanja i time na prvo mjesto stavi potrebe studenata. I dalje vjerujemo da ova zemlja može u potpunosti ispuniti sve obaveze samo i samo ako također usvoji zakon o visokom obrazovanju na državnom nivou, jer je svrha bolonjskog procesa da stvori jedinstveno područje visokog obrazovanja putem usklađivanja akademskih zvanja i standarda osiguranja kvaliteta u čitavoj Evropi.»\nUsvajanje zakona kakav već tri godine predlaže državno Ministarstvo civilnih poslova osporavale su uglavnom do sada partije iz Republike Srpske, te Hrvati u državnom Parlamentu. Dok iz Republike Srpske traže da pravo osnivača i finansiranje, što znači kontrolu nad univerzitetima zadrže entitetske vlasti, Hrvati se slažu da se sve to prenese na državni nivo. Oni su, međutim, osporili usvajanje prethodne verzije zakona jer im nije dao mogućnost da zadrže mostarsko sveučilište kao jedini univerzitet u BiH na službenom hrvatskom jeziku. Na njihov zahtjev, Ustavni sud BiH je 2004. godine zakonsku odredbu o korištenju jezika na univerzitetima ocijenio neustavnom, tako da je političko usaglašavanje o zakonu o visokom obrazovanju vraćeno na početak.


Južni tok - ko je pozvan, a ko ne - NewsHub\nJužni tok - ko je pozvan, a ko ne\n"Ministarka Zorana Mihajlović je juče ovlašćena da ispred Vlade Srbije potpiše sporazum", rekao je Gašić.\nBorislav Stefanović iz DS rekao je da na današnju svečanost nisu pozvani Vojislav Koštunica i Boris Tadić i to ocenio kao propust jer je sporazum sa Rusijom potpisan upravo kada su oni bili na vlasti.\nGašić je rekao da je izgradnja Južnog toka istorijski događaj za Srbiju od kojeg će Srbija imati veliku korist.\nOpozicija načelno podržava projekat Južnog toka.\n"Ovo je trenutno najozbiljnije političko pitanje. Za nas je ovo nastavak potpuno pogrešnog partnerstva sa Rusijom", rekao je Bojan Đurić iz LDP-a.\nPotpredsednik SPO-a Aleksandar Jugović rekao je da ta stranka pozdravlja svaki partnerski odnos sa Rusijom, ali i da on mora biti transparentan.\n"Mi smo na B92 videli svašta i zbog toga sve mora biti transparentno", rekao je Jugović.\nBratislav Gašić tvrdi da nema nikakvih problema unutar Srpske napredne stranke, niti na relaciji Vlada - Predsedništvo, iako je dolazak ministarke Mihajlović na svečanost u vezi sa Južnim tokom do poslednjeg trenutka bila pod znakom pitanja.\n"Prirodno je da ministarka bude tu", naveo je Gašić.\nNa pitanje da li je ministar rudarstva Milan Bačević taj na kojeg je mislila Zorana Mihajlović kada je rekla da jedan ministar radi i govori protiv interesa Srbije, Bratislav Gašić je rekao: "Morate da pitate ministarku".\nGovoreći o Privremenom veću Beograda funkcioner DS Borko Stefanović rekao je da bi Tanja Pašić mogla da napusti ovaj tehnički organ.\n"Prema zakonu Privremeno veće treba da oslikava političku strukturu Skupštine grada. Mi smo tražili da imamo dva člana, ali su nam dali samo jedno mesto. Mi smo imali izbor da ne uđemo ili da uđemo i imamo neki uvid, da bar vidimo šta se rade. Tanju Pašić ne pozivaju na sastanke i veliko je pitanje da li ćemo ostati u Privremenom veću", rekao je Stefanović.\nOn je takođe rekao i da od članova Privremenog veća dolaze kontradiktorne informacije o stanju u javnim preduzećima i navodnim dugovima.\n"Sve je to politička akrobatika Aleksandra Vučića koji je pokušao da napravi dogovor sa što većim brojem političkih stranaka, koji zele da pridju trpezi gazde. Oni koji nisu prešli cenzus ne treba da udju u Veće, jer onda bi trebali da udju i Dveri i URS... Mora se voditi računa o strukturi skupštini", rekao je Stefanović.\nGašić izjavio je da je predlaganje nestranačkih kandidata u Privremeni organ grada Beograda dokaz povišene odgovornosti te stranke i uvažvanja interesa gradjana, a ne pokazatelj da nemaju svoje kadrove, kako to tvrde njihovi politički protivnici.\nS druge stranke, Stefanović je ocenio da prvi otpredsednik vlade i lider SNS Aleksandar Vučić "nikako da izvuče nekog svog, jer nema kadrove, nego ih dovodi sa strane, pa i bivše demokrate", a rekao je i da je pitanje da li će demokrate ostati u Privremenom organu.\nGovoreći o Privremenom organu, Gašić je istakao da je to tehnički organ i da je zato SNS predložila dvoje ljude, van stranke, za koje smatra da iskustvom i znajem mogu da daju rezultate.\n"Zar mislite da radimo ovo zbog jeftinih političkih poena ili zbog interesa Beogradjana? Nije tačno da nemamo kadrove", rekao je Gašić i dodao i da Nebojša Čović, kao nestranačka ličnost i nekadašnji gradonačelnik Beograda, može mnogo da pomogne u funkcionisanju grada.\n"Imaćemo izbore i uporedićemo liste", poručio je Gašić.\nGovoreći o primanjima članova Privremenog organa, Gašić je ocenio da je moralni čin što su se neki članovi odrekli plata, jer rade na drugim mestima, kao i da se i on, kao gradonačelnik Kruševca, odrekao plate koju daje za izradu burmi za mlade bračne parove u tom gradu.\nNa pitanje zbog čega će SNS saradjivati sa SPO, Gašić je odgovorio: "Šta je čudno da odredjene političke grupacije, a to nije samo SPO, sa nama žele da naprave modernu Srbiju. Mi i kroz Privremeno veće i vladu pokazujemo da želimo širi konsenzus".\nPotpredsednik SPO-a Aleksandar Jugović naveo je da je na sastanku Vučića i lidera-a SPO Vuka Draškovića dogovoren strateški sporazum o partnerstvu na ponovljenim lokalnim izborima i budućim parlamentarnim.\n"Moramo podržati sve u interesu gradjana Srbije, a to je primena Briselskog sporazuma", rekao je Jugović, dodajući da je SNS mnogo veći partner, ali da snaga stranke "ne leži samo u broju njenih glasova, već i u realizaciji programa stranke".\nJugović je rekao i da je saradnja SNS i SPO prema programskim ciljevima u potpunosti logična, dodajući da je SPO u tehničkom smislu opozicija, jer nema predstavnika u Vladi Srbije, ali ne može biti opozicija svom programu.\nNa pitanje zašto je SPO potreban SNS, Jugović je odgovorio: "Zašto smo bili potrebni Borisu Tadiću. Sa nama je pobedio 2008. godine, a 2012. bez nas izgubio".\nPotpredsednik Liberalno-demokratske partije Bojan Djurić je rekao da "nismo u junačkoj pesmi" i da nije u redu to što Stefanović govori.\n"Mi smo vam na sastanku jasno rekli da smo spremni i da želimo u Privremeno veće, da mislimo da je to dobro za sve i da bi tako relaksirali atmosferu. Niste rekli vi trčite prema trpezi gospodara. Ozbiljna politika nije ulazak u bunker i bacanje bombi... Ako vam je bio cilj da LDP ne udje u Veće, to ste ostvarili", naveo je Djurić.\nOn je rekao i da nije tačno da je SNS odlučila da LDP ne udje u Privremeno veće, već su liberali doneli tu odluku.\n"Svojim kredibilitetom i čašću garantujem da smo mi doneli odluku da ne udjemo u Privremeno veće", naveo je Djurić.\nOn je rekao i da LDP na predstojeće izbore u Beogradu ide samostalno, sa svojom listom i pod svojim imenom, kao i da liberali smatraju da je neminovno da dodje do parlamentarnih izbora do kraja zime.\nGovoreći o nestranačkim ličnostima u Privremenom organu, Djurić je naveo da njihovo predlaganje samo po sebi ne mora da bude znak slabosti.\n"Mislim da će poltička atmosfera u nedeljama pred izbore biti i dalje zatrovana i mislim da SNS trenutno ima dosta problema da pokrije sva mesta koja namerava da uzme, ali to je za nas motivacija", zaključio je Djurić i najavio da će LDP glasati protiv budžeta za 2014. godinu.\nRim -- Tužioci u Sardiniji pokrenuli su pet istraga o smrti 16 ljudi koji su stradali u poplavama koje su nosile mostove i plavile kuće, javljaju italijanski mediji.


Телеком: Покушај рекетирања: Јунајтед медија: Прекидамо преговоре - Нови Стандард\nTelekom: Pokušaj reketiranja: Junajted medija: Prekidamo pregovore\n„Junajted grupa“ je saopštila da prekida pregovore sa „Telekomom“ posle, kako su naveli, „skandaloznih optužbi“ koje su izneli vodeći ljudi „Telekoma Srbije“\nGeneralni direktor “Telekoma” Srbije Predrag Ćulibrk je na konferenciji za medije rekao da je ponudio Junajted grupi da, dok traju pregovori oko emitovanja N1, besplatno emituju taj program.\nPredrag Ćulibrk je rekao da je Junajted grupa ponudila “Telekomu” da za 40 evrocenti mesečno po korisniku emituje N1.\nTo je, istakao je, 22 puta više od cene koju plaćaju za grupu “Pinkovih” kanala. Ocenio je da je reč o “pokušaju reketiranja” “Telekoma Srbije”.\nĆulibrk je rekao i da je, pošto je javni interes da svi gledaju sve kanale, Telekom ponudio Junajted mediji da dok traju pregovori besplatno emituju N1.\n“Junajted grupa” je saopštila da prekida pregovore sa “Telekomom” posle, kako su naveli, “skandaloznih optužbi” koje su izneli vodeći ljudi “Telekoma Srbije” o kompaniji “Junajted medija”.\n“Telekom nas optužuje da smo ‘reketaši’ i ‘vođe kablovskog kartela'”, navela je “Junajted grupa” i istakla da se na takvim osnovama ne može postići fer dogovor. Ta kompanija je poručila da prekida pregovore posle, kako su naveli, “skandaloznih optužbi”.\n“Pošto su ustanovili praksu pokazivanja naših ugovora, u interesu javnosti treba da pokažu i koliko plaćaju za ostale kablovske kanale. Neka se građani uvere da li mi ‘reketiramo’ Telekom ili oni zloupotrebljavaju novac svih građana Srbije”, ističe “Junajted grupa”. Povodom današnje ponude “Telekoma” da besplatno emituje program N1, “Junajted grupa” je navela da to već najavila premijerka Ana Brnabić, predlogom da se N1 emituje “do izbora”.\n“Jasno je da Telekom i dalje ne želi da prihvati ponudu za emitovanje programa N1 u naredne tri godine. Naglašavamo, ponuda za N1 je aktuelna javna ponuda koja je dostupna svim operaterima koji žele da je prihvate u bilo kom trenutku”, naglasila je “Junajted grupa”.\nPreporučujemoJunajted medijaN1 televizijaPredrag ĆulibrkTelekom Srbija


Brz rast bez presedana, na svim frontovima, obeležio je poslednjih pet godina naše priče. Ostali smo verni strategiji koja se fokusira na internacionalizaciju, specijalizaciju i inovaciju. Zahvaljujući njoj, Mapei grupa nastavlja da se širi na svih pet kontinenata i beleži dvostruki rast prihoda svake godine. Nove kompanije se pridružuju Grupi, osnivamo nove filijale širom sveta, proširujemo proizvodne kapacitete i povećavamo broj proizvoda za sve sektore građevinske industrije. Neprekidne aktivnosti u sektoru za istraživanje i razvoj, koji je ponos i pokretačka snaga na kojoj počiva kompanija, utiče na uvođenje novih proizvodnih linija koje su se, samo u toku 2008, povećale sa 9 na 15. Ali, idemo korak po korak. Boja fug-mase koju smo nazvali „Karipski pesak" nastala je u Portoriku 2007. godine. Naredne godine, deo Mapei Grupe postao je i Polyglass, svetski lider u proizvodnji hidroizolacionih i izolacionih materijala. Austrijska kompanija Betontechnik, severno-američki Apac i italijanska firma Mapintec su pridruženi Grupi 2009, a 2011. godine se priključuje i Henkel Technologies Korea.


Šest galerijskih prostora za jubilarni Memorijal Nadežde Petrović - Ozonpress :: internet portal\nU Umetničkoj galeriji „Nadežda Petrović“ u toku su pripreme i postavljanje izložbe koja će obeležiti 60 godina trajanja manifestacije.\n„Sagledavajući to vrijeme i tu prošlost, mi zaista drugačije nekako posmatramo zadnje godine, zadnje dane života Nadežde Petrović i uopšte ova izložba je na neki način zaista u nekom posebnom znaku i u posebnim uslovima“, kaže selektor izložbe Sarita Vujković.\nRadovi 30 umetnika u šest galerijskih prostora i na pet javnih lokacija\n„Grad Čačak i umetnička galerija se mogu pohvaliti da je Memorijal najstarije bijenale, odnosno najstarija kontinuirana manifestacija likove, vizuelne umetnosti u našoj zemlji. Osnovan je u maju 1960. godine i važna je tačka susreta umetnika različitih generacija, različitih umeničkih polazišta i opredeljenja celog ovog regiona, ističe direktor Umetničke galerije “Nadežda Petrović“ u Čačku Branko Ćalović.\nU okviru zajedničkog projekta „Teorija kulture“ Umetnička galerija će zajedno sa partnerima iz Republike Srpske i Crne Gore realizovati programske aktivnosti koje će biti predstavljene na najprestižnijoj umetničkoj bijenalnoj manifestaciji.\nPromocija knjige: „Rečnik Dragačeva“


OTKRIVENO: Evo kakvu je prevaru uradio Jovičić i zbog čega je završio u zatvoru - Kosmopol\nPrvi čovek Palilule razotkriven je nakon hapšenja četvorice investitora sa Palilule u martu. Istragom se došlo do Jovičića, kod koga su pronađene označene novčanice.\nAleksandar Jovičić, uhapšeni predsednik opštine Palilula, napravio je grešku u koracima, na osnovu koje je otkrivena šema reketiranja građevinskih investitora.\nKako 24sedam saznaje, razotkriven je nakon što su u martu uhapšena četvorica investitora sa Palilule, među kojima je bio i nekadašnji predsednik ove opštine Danilo Bašić. Istragom se došlo do Jovičića, kod kog su pronađene označene novčanice.\nJovičić je, kako se sumnja, za svaki nelegalno izgrađeni kvadratni metar uzimao od investitora po 25 evra za takozvanu zaštitu, koja je podrazumevala da opština neće slati građevinsku inspekciju i da će se, lažnom dokumentacijom, objekti legalizovati.\n– Za svaki kvadratni metar nelegalne gradnje uzimalo se po 25 evra, i to je podrazumevalo garanciju predsednika opštine da građevinska inspekcija neće izlaziti na teren. Kad radovi dostignu određenu spratnost i gradnja se privede kraju, pravljeni su papiri za legalizaciju. U pitanju je bila uigrana ekipa, koja je ovakvom šemom uzela ogromne pare – saznaje naš protal od izvora bliskog istrazi.\nPrema nepotvrđenim informacijama, u nekim slučajevima reket od 25 evra “konvertovan” je u kvadrate, tako da je građevinska mafija sa Palilule za takozvanu zaštitu uzela brojne stanove u izgrađenim zgradama.\nPored Jovičića, uhapšeni su građevinski inspektori sa opštine, kao i šef Odseka za društvene delatnosti.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave kriminalističke policije – Odeljenja za borbu protiv korupcije i Službe za borbu protiv organizovanog kriminala, po nalogu Posebnog odeljenja za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Beogradu, uhapsili su pre četiri dana Jovičića zbog sumnje da je omogućio izvođenje nelegalnih građevinskih radova na teritoriji Opštine Palilula.\nJovičić, član SNS, uhapšen je u svojoj kancelariji i određen mu je pritvor do 30 dana.\nIn this article:aleksandar jovičić, sns\nDRAŠKO STANIVUKOVIĆ: Grad Banja Luka će pomoći izgradnju nove crkve u Konjević Polju


Opozicija oko SZS oprečno o presudi Radovanu Karadžiću koju danas izriče Hag - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Opozicija oko SZS oprečno o presudi Radovanu Karadžiću koju danas izriče Hag\n2Piše: Beta 20. marta 2019. 12.13 Izmenjeno: 20. aprila 2019. 12.26\nPoslanik Dveri Dragan Vesović rekao je novinarima u skupštinskom holu da taj pokret nikada ne bi pristao da izručuje Srbe „lažnom Haškom tribunalu“.\n„Ako treba da se sprovodu procesi, mi imamo institucije u zemlji“, dodao je Vesović odgovarajući na pitanja novinara.\nŠefica poslaničke grupe Nova Srbija – Pokret za spas Srbije Sanda Rašković Ivić rekla da je Haški tribunal u svom radu pokazao „dvostruke aršine“.\n„Ako imamo presude samo srpskim generalima, tu regionalnog pomirenja nema“, rekla je ona.\nRašković Ivić je ocenila i da je Srpska napredna stranka „imala sreću“ da stupi na vlast kada je haško poglavlje završeno.\n„Sećamo se kada je predsednik (Srbije Aleksandar Vučić) prelepio naziv Bulevara Zorana Đinđića u Bulevar Ratka Mladića“, rekla je Rašković Ivić.\nPoslanik Demokratske stranke Goran Ćirić rekao je samo da za razliku od kolega u SzS-u, po ovom pitanju ima suprotan stav.\n„Sačekaćemo presudu pa ćemo videti“, rekao je Ćirić.\nMeđunarodni sud u Hagu izreći će danas pravosnažnu presudu Radovanu Karadžiću, koga je Haški tribunal 2016. nepravosnažno osudio na 40 godina zatvora zbog genocida i zločina protiv čovečnosti u BiH.\nNa tu presudu, žalbe su uložili i Karadžić i haški tužioci.\nKaradžić je zatražio da bude oslobodjen ili da mu se ponovo sudi. Tužilaštvo je žalbom zatražilo da Karadžić bude osudjen na doživotni zatvor.\nPored genocida, Karadžić (73) osudjen je za progon, istrebljenje, ubistva, deportacije, nehumana dela, terorisanje civilnog stanovništva, nezakonite napade na civile i uzimanje međunarodnih talaca.\nPresuda Radovanu KaradžićuBeograd\n20. marta 2019. u 12.47\nMeni nije jasno zašto i zbog čega parlament Republike Srbije bilo šta raspravlja o bosanskom crnogorcu.\n20. marta 2019. u 15.32\nZato sto Srbija pretenduje da su i BiH i CG njene teritorije


Pomoć Evropske unije za bezbedan proces vakcinacije u Srbiji - EU u Srbiji\nZdravstveni sistem Srbije lakše će odgovoriti na izazov masovne vakcinacije protiv korona virusa zahvaljujući pomoći Evropske unije.\nAmbasador EU u Srbiji Sem Fabrici, ministar za evropske integracije Jadranka Joksimović, ministar zdravlja dr Zlatibor Lončar i direktorka UNOPS kancelarije Mikela Telatin svečano su danas potpisali sporazum o dodatnoj pomoći srpskom zdravstvenom sistemu, u odgovoru na pandemiju virusa Kovid-19.\nInstitucije EU i Srbije udružile su snage kako bi osigurale da prevazilaženje posledica virusa Kovid-19 i dalje bude prioritet, kao i da Srbija bude u mogućnosti da sprovede program vakcinacije u celoj zemlji i obezbedi pravovremenu i sigurnu distribuciju vakcina, sa posebnom pažnjom usmerenom na opremu za skladištenje vakcina na odgovarajućim temperaturama.\n„Doneli smo odluku da prenamenimo jedan manji ali značajan deo sredstva sa veoma uspešnih programa namenjenih jačanju lokalnog ekonomskog razvoja poput programa EU PRO kako bi ojačali logistiku za sprovođenje vakcinacije“ rekla je ministar Joksimović.\nJoksimović je podsetila da je Srbija među prvima, iako nije član EU, donirala dva miliona evra za razvoj vakcine, a kasnije još 100.000 evra. Takođe, naglasila je da je komesar Varhelji nedavno najavio dodatnih 70 miliona evra bespovratno za Zapadni Balkan koje će biti iskorišćene za plaćanje dela ili ukupnih troškova nabavke vakcina koje su države članice EU spremne da ustupe regionu Zapadnog Balkana.\nPaket koji je danas ozvaničen trebalo bi da poveća kapacitete srpskog zdravstvenog sistema u cilju pripreme za vakcinaciju.\nMinistar Lončar zahvalio se Evropskoj uniji na podršci i istakao da su partnerstvo i međusobna podrška država Evrope danas imperativ jer korona virus ne poznaje granice i podjednako napada sve zemlje. U skladu sa tim, od izuzetne važnosti je da svi zajednički odgovorimo na epidemiološke izazove vremena u kojem živimo i da učinimo sve kako bi vakcina protiv Kovida bila dostupna svima.\n„Srbija je među prvima u Evropi obezbedila vakcine i počela imunizaciju, a sada je pred nama veliki zadatak, da u predstojećim mesecima vakcinišemo veliki broj naših građana. Svaki bid podrške i pomoći u pravcu ostvarnja tog cilja, poput ovoga što danas potpisujemo da EU, su dobrodošli“, istakao je ministar Lončar.\nOd izbijanja pandemije Kovid-19, EU je podržala Srbiju sa preko 15 miliona evra.\n„Još u martu to je bila hitna pomoć za suočavanje sa novonastalom pandemijom, u vidu respiratora, zaštitnih maski, kiseonika i trijažnih kontejnera. U julu je EU finansirala zapošljavanje dodatnih 200 srpskih medicinskih radnika na period od šest meseci kao pomoć da se smanji pritisak na zdravstveni sistem. Takođe, Evropska unija obezbedila je potpuno opremljena vozila hitne pomoći.\nSada pokrećemo treći paket podrške, koji će pomoći Srbiji da nastavi da se bori protiv pandemije, posebno u ovoj novoj fazi vakcinacije. Obezbeđujući ukupno 46 dodatnih sanitetskih vozila i specijalnih transportnih vozila, kao i 67 različitih vrsta zamrzivača i frižidera, EU omogućava kapacitete za distribuciju vakcina širom Srbije, kao i njihovo skladištenje u adekvatnim hladnjacima. Istovremeno ćemo produžiti angažovanje 200 medicinskih radnika za još tri meseca kako bismo povećali ljudske kapacitete tokom procesa imunizacije koji sada započinje.\nUz olakšavanje procesa vakcinacije, ovaj sporazum će se pobrinuti i za neke od najugroženijih grupa. Pripadnici romske zajednice i beskućnici dobiće 3.600 paketa sa namirnicama dok ce dezinfekcioni aparati biti obezbeđeni za škole i vrtiće u Srbiji.\nEU podržava Srbiju od samog izbijanja pandemija. Naš prioritet je jači zdravstveni sistem koji je sada sposoban i da upravlja vakcinacijom. Ovo je solidarnost EU na delu”, zaključio je Sem Fabrici, šef Delegacije EU u Srbiji.\nEvropska unija je takodje usvojila juče paket od 70 miliona evra, kako bi zemlje Zapadnog Balkana što pre dobile pristup vakcinama protiv Kovida 19. Paket će biti isplaćen u vidu bespovratne pomoći namenjene za pokrivanje troškova vakcina za prioritetne grupe u regionu, kao i neophodne opreme za vakcinaciju. Ovaj paket će omogućiti zemljama Zapadnog Balkana da kupe određeni broj vakcina iz Ugovora o avansnoj kupovini EU sa šest proizvođača, tako što će pojedinačne države članice EU podeliti deo svojih unapred dodeljenih doza.


Uskoro besplatne akcije Aerodroma\nMondo\t08.09.2010 15:56\nGrađanima koji su stekli pravo na besplatne akcije uskoro će biti podeljene akcije beogradskog Aerodroma "Nikola Tesla", najavio je direktor Centra za podršku privatizaciji u Agenciji za privatizaciju Boris Majstorović.\n"Do kraja godine trebalo bi da budu podeljene i besplatne akcije Telekoma Srbija, a u 2011. akcije Elektroprivrede Srbije (EPS)", rekao je Majstorović u Privrednoj komori Beograda na okruglom stolu o besplatnim akcijama.\nOn je istakao da su procene bile da će biti više naloga za prodaju besplatnih akcija Naftne industrije Srbije (NIS), a da je do sada 10 odsto građana dalo naloge za prodaju tih vlasničkih papira.\n"Zbog male potražnje cena akcija NIS-a je sa početnih 505 dinara za jednu akciju pala za 6,5 odsto", rekao je glavni analitičar Beogradske berze Miroljub Ristić i dodao da vlasnici besplatnih akcija NIS-a dnevno daju naloge za prodaju 30.000 akcija.\nVlasnik NIS-a, kompanija Gaspromnjeft, obavezna je da u februaru iduće godine da ponudu za preuzimanje akcija od malih akcionara po ceni od 4,8 evra po akcija. Do objavljivanja te ponude, kako je ocenio Ristić, teško može da se očekuje da će biti veća tražnja za akcijama NIS-a i da će njihova cena rasti.\nČlan Komisije za hartije od vrednosti Dušan Bajec je ocenio da će na razvoj finansijskog tržišta u Srbiji više uticati podela besplatnih akcija ostalih javnih preduzeća nego što je to bio slučaj sa akcijama NIS-a.\nOn je ukazao da što hitnije treba da se donese novi Zakon o tržištu hartija od vrednosti koji će biti usklađen sa svetskim standardima u oblasti trgovanja vlasničkim papirima.


10 najboljih hotela u Kushiro u 2021: Tripadvisor\nNajbolji hoteli - Kushiro, Japan\nKushiro - hoteli/riokani\nPrikaži 91 rezultat\n91 objekat u Kushiro\nPrikaži sve povoljne ponude (14) počev od 795 US$\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nPrikaži sve povoljne ponude (14) počev od 341 US$\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 21 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 22 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 23 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 24 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 25 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 26 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro\nBr. 27 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 91 smeštajnog objekta u Kushiro