Virus šmalenberg - nova bolest hara Evropom | Poljoinfo\nVirus šmalenberg - nova bolest hara Evropom\nDatum pokretanja 27 Feb 2012\nNova bolest koja je dobila ime po jednom nemackom selu uzima danak i nepredvidivo se siri Evropom.\nMisteriozni virus odnosi živote hiljada jagnjadi širom Evrope\nVirus "Šmalenberg" uzrokuje da mladunčad uginu prije ojagnjavanja\nBritanski dnevnik "Daily telegraph" piše da više hiljada jagnjadi ugine od novog virusa koji prijeti opstanku velikog broja farmi u Velikoj Britaniji.\nList navodi da virus "Šmalenberg" uzrokuje da mladunčad uginu prije ojagnjavanja ili ako i dođu na svijet imaju ozbiljne deformitete kao što su opušteni udovi ili uvrnuti vrat , što znači da ne mogu da prežive.\nNaučnici pokušavaju da pronađu način na koji se oboljenje, koje takođe utiče i na drugu stoku, širi, te kako se boriti protiv bolesti pošto se broj ugroženih farmi svakodnevno povećava.\nDo sada su 74 farme širom juga i istoka Engleske pogođene virusom, koji se u Britaniji pojavio u januaru.\nOd ljeta prošle godine, kada se virus prvi put pojavio u njemačkom gradu Šmalenbergu, više hiljada farmi u Evropi prijavilo je slučajeve oboljenja.\nNacionalna unija farmera (NFU) nazvala je pojavu virusa potencijalnom katastrofom i pozvala poljoprivrednike na oprez.\n"Ovo je bomba sa vremenskim upaljačem. Još ne znamo obime oboljenja. O šteti saznamo tek nakon dolaska na svijet jagnjeta ili teleta, a tada je prekasno", rekao je zvaničnik NFU Alister Mekintoš.\nNije poznato kako je oboljenje stiglo u Veliku Britaniju ali jedna od vodećih teorija ukazuje na to da je virus stigao preko Lamanša ili Sjevernog mora u jesen prošle godine.\nMeđutim, naučnici ne mogu da odbace ni mogućnost prenosa oboljenja sa životinje na životinju.\nOboljele ovce ne pokazuju simptome virusa do ojagnjavanja i farmeri opisuju dolazak na svijet mrtvorođenog ili deformisanog jagnjeta kao užasno.\n---------- Poruka napisana u 12:31 ---------- Prethodna poruka je at 12:12 ----------\nBERLIN - Virus šmalenberg, koji pogađa ovce, koze i goveda proširio se na 186 farmi u Nemačkoj, gde je prvi put registrovan u novembru, pokazali su najnoviji rezultati analize instituta FL (Fridrih-Lefler) koji prati širenje bolesti.\nSada je virusom šmalenberg zahvaćeno osam saveznih država u Nemačkoj, preneo je Frans pres. U Evropi su slučajevi zaraze tim virusom dosad registrovani i u Belgiji, Velikoj Britaniji, Holandiji i Francuskoj, saopštio je institut FL.\nEvropska agencija za bezbednost namirnica tvrdi da se virus šmalenberg ne prenosi na ljude, a kod životinja se može manifestovati groznicom, padom proizvodnje mleka, kao i nakaznošću mladunaca ili uginućem fetusa.\nRuska Federalna službe za veterinarsku i fitosanitarnu inspekciju saopštila je da je od danas privremeno zabranila uvoz žive krupne rogate stoke i od nje dobijenog genetskog materijala iz Nemačke, Holandije, Belgije i Francuske i takođe sitne rogate stoke i genetskog materijala iz Francuske, zbog virusa šmalenberg.\nOva služba je takođe potvrdila zabranu uvoza krupne i sitne rogate stoke iz Velike Britanije, kao i uvoza genetskog materijala od tih životinja od 1. februara, preneo je Rojters. Uvoz govedine iz tih zemalja za sada nije zabranjen, rekao je predstavnik federalne veterinarske službe Aleksej Aleksejenko i dodao da se situacija prati i da će, pri najmanjoj opasnosti, biti donesene mere zabrane uvoza.\nRusija je već od 17. januara ograničila uvoz žive sitne rogate stoke, mesa, sperme i embriona iz pomenutih zemalja. "Ova zabrana je važna za članice EU koje imaju ekonomske probleme jer znači dalje ograničenje njihove ekonomske aktivnosti", ukazala je ekonomista Organizacije UN za hranu i poljoprivredu za regione Evrope i centralne Azije Guljahan Kurbanova.\n---------- Poruka napisana u 12:34 ---------- Prethodna poruka je at 12:31 ----------\nDirektor Veterinarskog instituta Republike Srpske "Vaso Butozan" Drago Nedić izjavio je da se virus "šmalenberg", koji postoji na prostoru više zapadnoevropskih zemalja, nije pojavio na prostoru jugoistočne Evrope.\nNedić je rekao da taj virus, kako za sada pokazuju saznanja, ne predstavlja opasnost za ljude, ali da kod životinja nanosi određenu štetu kada je riječ o njihovoj produktivnosti i daljoj proizvodnji. "Moramo biti oprezni da se taj virus može proširiti i na naše prostore. Veterinarski institut će vrlo brzo vršiti dijagnostiku na ovu bolest i imaćemo rezultate kakva je situacija na ovom prostoru", naglasio je Nedić. On je rekao da je Institut Vaso Butozan uputio zahtjeve referentnoj laboratoriji EU za dostavljanjem referentnih sojeva da bi se u Srpskoj mogla razviti metoda za dijagnostiku ove bolesti. Nedić je podsjetio da je virus šmalenberg okriven prije godinu-dvije u Njemačkoj i da se pojavio u nekoliko zapadnoevropskih zemalja, među kojima u Francuskoj, Holandiji i Velikoj Britaniji. Britanska štampa navodi da hiljade jagnjadi ugine od ovog novog virusa koji prijeti opstanku velikog broja farmi u Britaniji. Virus uzrokuje da mladunčad uginu prije ojagnjavanja ili, ako dođu na svijet, imaju ozbiljne deformitete od kojih ne mogu da prežive.\nReagovanja: BOCA, salemilo, miladinovic i još 4 osobe\nNecemo valda biti te srece da pored svih muka i problema sa kojima se stocari bore i ova "kuga" svrati do nas\nRusija će od 20. marta zabraniti uvoz žive krupne i sitne rogate stoke i svinja iz Evropske unije, saopštila je danas ruska federalna služba za veterinarsku i fitosanitarnu kontrolu Rošeljhoznadzor.\nTakva mera je doneta zbog 'krajnje ozbiljne epizootske situacije u nizu članica EU usled izbijanja stočne bolesti koju izaziva virus šmalenberg i širenja druge virusne bolesti plavog jezika', navedeno je u obrazloženju zabrane.\nRošeljhoznadzor, bez obzira na ozbiljnost situacije, do sada nije dobio od EU još u januaru zatraženu informaciju o preduzetim merama za suzbijanje tih stočnih bolesti, dodato je u saopštenju.\nPredstavnik Evropske komisije u Briselu Frederik Vensan je izjavio za agenciju Interfaks da je Rusija preduzela 'neproporcionalne mere koje ne odgovaraju realnoj situaciji na terenu'.\n'Taj virus je i dalje ograničen na nekoliko evropskih regiona i ne pogađa celu EU. On se, sem toga, ne može preneti na čoveka', ukazao je Vensan.\nOn je takođe predočio da Svetska organizacija za zaštitu zdravlja životinja (OIE) ima takođe isti stav po tom pitanju kao i EU. Značajno je i to što se, kako je rekao, virus šmalenberg ne prenosi na svinje koje su takođe potpale pod rusku zabranu.\nTaj virus, koji pogađa ovce, koze i krupnu rogatu stoku, izaziva nakaznost mladunaca ili uginuće fetusa.\nA naš ministar, odobrio uvoz stoke bez carina...blago nama\nUbedjen sam da je virus stigao i do nas samo ovi nasi ne znaju nista ili ( sto je, po meni, verovatnije ) ne zele da pricaju o tome. I pokusaji da smire situaciju: ne prenosi se na ljude; kao da je to najveci problem.


“Amazon Web Services” ulazi na tržište Srbije i regiona, saopštila je kompanija “Semos Education” koja je postala zvanični partner AWS-a za Zapadni Balkan.\nPromociji „AWS Skills Day“ u Beogradu prisustvovao je veliki broj vladinih zvaničnika, kao i predstavnika poslovnog sektora, navodi se u saopštenju „Semosa“.\nDogađaj je, kako se navodi u saopštenju dostavljenom medijima, bio prilika za IT stručnjake da steknu i unaprede svoje znanje o AWS tehnologijama kroz koje mogu povećati konkurentnost domaćih kompanija na svetskom tržištu.\nVelika nam je čast što smo stavili Srbiju na mapu ograničenog broja zemalja u Evropi, koje imaju partnerstvo za kompanijom “Amazon Web Services” u sprovođenu njihovih obuka, navedeno je u saopštenju, prenosi RTV.\nAWS je vodeći svetski pružalac Cloud computing usluga (računarstvo u oblaku) s učešćem od 62 procenata na svetskom tržištu.


Šahovski savez Pomoravskog okruga – Paraćinci osvojili i Kadetsku ligu ŠS centralne Srbije\nParaćinci osvojili i Kadetsku ligu ŠS centralne Srbije\nNekako u senci održavanja Finalnog dela Kupa ŠS centralne Srbije, u isto vreme i na istom mestu, održana je i Kadetska liga ŠS centralne Srbije za 2015. godinu. Ovo takmičenje uvedeno je ove godine u kalendar takmičenja ŠSCS sa ciljem da se i šahistima do 16 godina omogući ekipno klupsko takmičenje.\nIako je bilo najavljeno dosta više ekipa na startu ovog takmičenja pojavilo se 7 ekipa u muškoj i 3 ekipe u ženskoj konkurenciji. U muškoj konkurenciji igralo se na 7 kola po jednokružnom berger sistemu, dok su šahistkinje odigrale dvokružni berger, sa tempom igre od 50 minuta + 10 sekundi po igraču.\nObzirom na sastave prijavljenih ekipa, i pre samog takmičenja znalo se da će se za prvo mesto u muškoj konkurenciji boriti dve ekipe iz Paraćina i to ŠK „Paraćin“ i OŠK „Paraćin“ 2 – DCK. Već u drugom kolu odigrao se i derbi kompletne lige u kome su ove dve ekipe odigrale veoma uzbudljiv meč, pun preokreta, koji se na kraju završio nerešeno 2:2. Tada je bilo jasno da će ligu osvojiti ona ekipa koja bude imala manje „kikseva“ protiv slabijih ekipa jer je bilo jasno da će obe ekipe dobiti sve mečeve do kraja. Na kraju su mladi šahisti ŠK „Paraćin“ za pola poena prvi prošli kroz cilj i zasluženo odneli pobednički pehar.\nKonačan plasman u muškoj konkurenciji:\n1. ŠK „Paraćin“ 16 meč bodova i 20 poena\n2. OŠK „Paraćin“ 2 – DCK 16 (19,5)\n3. ŠK „Zlatar“, Nova Varoš 10 (12)\n4. Požarevački ŠK 9 (12,5)\n5. Smederevski ŠK 6 (8)\n6. ŠK Majdanpek 4 (7,5)\n7. ŠK Bajina Bašta 0 (4,5)\nU konkurenciji šahistikinja u Pomoravski okrug odlazi srebrna medalja. Novoformirana ženska ekipa ŠK „Radnički“ iz Ćuprije za dva meč boda bila je slabija od pobednica iz Požarevca.\nKonačan plasman u ženskoj konkurenciji:\n1. Požarevački ŠK 8 meč bodova i 5,5 poena\n2. ŠK „Radnički“, Ćuprija 6 (5)\n3. ŠK „Zlatar“, Nova Varoš 1 (1,5)\n1. mesto – kadeti\n2. mesto – kadeti\n3. mesto – kadeti\n1. mesto – kadetkinje\n2. mesto – kadetkinje\n3. mesto – kadetkinje


Mjere štednje donose značajne uštede | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Mjere štednje donose značajne uštede\nZVORNIK – U Opštinskoj upravi Zvornik i ove godine, kao prethodne četiri godine, na snazi je odluka kojom su plate funkcionerima smanjene su za 15 odsto, a radnicima sa platama većim od 800 KM za 10 odsto.\nZamjenik načelnika opštine Zvornik Danijel Dragičević rekao je novinarima da su ovo neke od mjera štednje u Opštinskoj upravi koje se primjenjuju s ciljem stabilizacije budžeta.\n“U skladu sa odlukama koje smo donijeli 2009. godine i instrukcijama i sugestijama Vlade Republike Srpske, mi već petu godinu primjenjujemo mjere koje imaju za cilj kako stabilizaciju budžeta, tako i pokazivanje na ličnom primjeru da se mora štedjeti i da se neki troškovi moraju svesti u okvire koji su prihvatljivi”, rekao je Dragičević.\nOn je dodao da je, u skladu s tim, na posljednjoj sjednici lokalne skupštine donesena odluka o smanjenju plata funkcionerima od 15 odsto, što je na godišnjem nivou, s obzirom da su zaposlena samo četiri funkcionera, oko 20.000 KM.\n“To nisu ogromna sredstva, ali na ličnom primjeru najodgovornijih ljudi u lokalnoj samoupravi doprinosimo ublažavanju posljedica ekonomske krize. Osim ove mjere, za 10 odsto su umanjene plate veće od 800 KM, dok za zaposlene koji imaju plate manje od 800 KM nema umanjenja, jer bi svako smanjenje sigurno bio značajan udar na njihov budžet”, kaže Dragičević.\nOn je preciziirao da se ova smanjenja plata primjenjuju od 1. januara do 31. decembra ove godine.\nDragičević je dodao da se u Opštinskoj upravi primjenjuju i mjere uštede na potrošnji goriva i korišćenju službenih vozila, kancelarijskom materijalu, na dnevicama, koje se, osim vozačima, ne isplaćuju.\nOdlasci na seminare i edukacije su svedeni na samo one koji su neophodni, dok su troškovi električne energije koji se odnose na zgradu opštine i druge objekte Opštinske uprave, javnu rasvjetu u gradu i javnu rasvjetu u seoskim mjesnim zajednicama u poređenju sa 2009. godinom, kada su na godišnjem nivou bili oko 360.000 KM, smanjeni na 180.000 do 200.000 KM.\nU prošloj godini je uvedena i kontrola korišćenja fiksnog telefona, gdje je na godišnjem nivou ostvarena ušteda od skor 20.000 KM. “Sve ove mjere naložene su da se primjenjuju i u javnim ustanovama i preduzećima od lokalnog interesa i na godišnjem nivou one donose uštede od blizu 500.000 KM”, rekao je Dragičević.\nPrethodni članakU finalu Svetosavskog turnira Kumbara i Auto Rašević\nNaredni članakPravo na dodatak za pomoć i njegu drugog lica koristi 259 lica


Evropska komisija sutra predstavlja sertifikate za putovanja unutar Unije - Srpskainfo\nEvropska komisija predstaviće sutra u Briselu prijedlog digitalnih zelenih sertifikata koji bi trebalo da građanima EU olakšaju slobodno putovanje unutar Šengena, odnosno da smanje prepreke i restrikcije uvedene u cilju suzbijanja pandemije Kovid-19.\nIstovremeneo, Evropska komisija sutra predstavlja i plan za balansirano ukidanje restriktivnih mjera s jedne i držanje pod kontrolom širenje virusa, s druge strane.\nKako je Tanjugu rečeno u Evropskoj komisiji,prijedlog digitalnih sertifikata biće usaglašen tokom prepodnevnog sastanka svih komesara nakon čega će se javnosti obratiti predsjednica Komisije Ursula fon der Lajen.\nSertifikati će sadržati zdravstvene podatke građana EU, a prema prvim najavama biće sastvaljeni od tri vrste podataka.\n– Infomacije koje sertifikat sadrži mogu biti o tome da li je osoba vakcinisana, da li ima PSR test ili je imuna nakon oporavka od Kovid-19 infekcije – kaže portparol EK Erik Mamer.\n– Kada su u pitanju treće zemlje, u razgovorima smo sa međunarodnim organizacijima, između ostalih i SZO, a uzećemo u obzir tehničke, interoperativne i međunarodne standarde – kaže portparol Komisije, Kristijan Vigand.\nU Briselu insitiraju da se o digitalnim sertifikatima ne govori kao o ”korona pasošima”, već da je u pitanju ”skup zdravstvenih podataka” čiji je zadatak da olakšaju, a ne da stvore dodatne uslova i prepreke za putovanja unutar EU.\nNapominje se da će i nakon predstavljanja predloga o digitalnim sertifikatima, koje će građani EU moći da posjeduju na aplikaciji mobilnih telefona, nastaviti da se radi na dodatnim pojašnjenjima, poput mogućnosti prenosa infekcije u slučaju da je osoba imuna nakon vakcinacije ili preležane bolesti.\nPlan Brisela je da se do ljetnjih odmora usvoji koordinisana evropska odluka o primjeni i interoperablinosti digitalnih sertifilata unutar EU, a čija će primjena biti siključivo u nadleženosti zemlja članica.\nKRETANJE UNUTAR EU Digitalni sertifikati će imati “tri dimenzije” podataka o zdravlju\nBUDUĆNOST PUTOVANJA Švedska do ljeta planira uvođenje korona pasoša\nZBRKA OKO KOVID PASOŠA Poslanici EP se složili da neće biti korišćeni kao putne isprave, ali će olakšati putovanja?!\nPOSLANICI EVROPSKOG PARLAMENTA GLASALI Zeleno svjetlo za digitalni kovid sertifikat\nObuku prošla 32 ljekara: Uručeni sertifikati doktorima osposobljenim za liječenje kritično oboljelih\nCILJ LAKŠE KRETANJE LJUDI Matić: "Kovid pasoši" ne treba da brinu građane\nNACRT SERTIFIKATA Vakcinisani "sputnjikom ve" moći će da posjećuju zemlje EU\nPOBOLJŠANJE EPIDEMIOLOŠKE SITUACIJE Fon der Lajen: Od juna postepen povratak slobodnog kretanja unutar EU\nAustrija od 4. juna uvodi "zeleni pasoš": Dokument uslov za neometano kretanje\nMladić koji je pogodio Makrona smješten u psihijatrijsku bolnicu


Nečuvena pljačka: kako Arapi obrću devizne rezerve Narodne banke Srbije\nNa mala vrata, preko Emirata\nNarodna banka Srbije ima dve mogućnosti šta da radi sa deviznim rezervama: da ih ostavi na računu neke od velikih svetskih banaka ili da ih plasira direktno u privredu Srbije. Umesto toga, ona se odlučuje za treću soluciju: deponuje ih u relativno malu banku u inostranstvu koja ta sredstva preko više povezanih lica vraća u Srbiju da bi za svoj i račun ovdašnjih političara kupovala državne obveznice i obradivo zemljište. Pošto na ovaj način Srbija trpi gubitak od četiri odsto godišnje, deponovana sredstva biće potrošena za najviše 25 godina.\nFGB banka je uz porodice Porše i Pieč najveći pojedinačni vlasnik pomenutog nemačkog proizvođača automobila, i zbog nedavne afere sa lažiranim rezultatima izduvnih gasova njene investicije su ugrožene do visine od čak tri milijarde dolara. Prvo što je samovureni šeik Tahnun uradio posle postavljanja na mesto predstavnika FGB-a u poslovodstvu VW-a bilo je da na raport u Abu Dabi pozove sve direktore nemačkog giganta, ali i predstavnike porodica Porše i Pieč koje tradicionalno vode glavnu reč u ovom koncernu.\nSrbija raspolaže deviznim rezervama od oko 10,5 milijardi evra, a oko polovine te sume je na slobodnom raspolaganju, dok ostatak čine obavezni depoziti banaka i rezervisane garancije za kredite javnog sektora. Novac poveren na čuvanje FGB banci ima kamatni prinos od manje od jedan odsto, a u pojedinim slučajevima se zaračunava sano eskontna kamata domicilne centralne banke (Federalnih rezervi, kada je u pitanju dolar, odnosno Evropske centralne banke, kada su deponovani evri). U pojedinim periodima ona je iznosla i manje od 0,3 odsto godišnje.\nNajlukrativniji posao je onaj sa državnim obveznicama Srbije koje se kupuju uz kamatnu stopu od oko 4,5 odsto na godišnjem nivou. Računica je jasna: novac Srbije se "skladišti" uz trošak od 0,5 odsto godišnje, ali se investira sa prinosom od 4,5 odsto, što na godišnjem nivou čini čistu zaradu od 4 odsto, odnosno četiri miliona evra na svakih uzetih sto miliona evra. Pošto Srbija prosečno godišnje proda obveznica za oko milijardu evra, to znači da maheri sa državnog vrha na ovaj način svake godine zarade 40 miliona evra investirajući preko arapskih saučesnika.\nUproštenim rečima, šema izgleda ovako: Guverner narodne banke, danas Jorgovanka Tabaković, po zakonu je jedina osoba koja odlučuje gde će se čuvati državne devizne rezerve, a o svojoj odluci nije dužna da obavesti ni narod, a ni Skupštinu, jer se to tretira kao državna tajna. Ona, počevši od 2013, taj novac prebacuje u FGB banku u Abu Dabiju. Sa ovom bankom se zatim sklapa ugovor po kome se naše vlasti obavezuju da jedan deo sredstava dugoročno deponuju (najmanje na dve godine, koliko je potrebno da se završi "investicioni ciklus").\nPošto nije zgodno da se banka, koja čuva naše devizne rezerve pojavljuje istovremeno i kao investitor u Srbiji, direktor banke preko firme koju takođe kontroliše, a preko koje već pere pare, osniva "banku" koja nema ni pedigre, ni reference, ni štediše, a realno ni potencijalne mušterije. Toj banci se, zatim, prebacuju sredstva iz deponovanih deviznih rezervi NBS-a, koja ona "plasira" kroz navodne kredite svojim klijentima (članicama iste poslovne grupacije, u ovom slučaju "Royal Group"), a oni zatim kupuju državne obveznice Srbije sa godišnjim prinosom od 4,5 ili više odsto.\nZbog toga je vlada Aleksandra Vučića promenila zakon i omogućila i fizičkim licima, običnim građanima, da trguju državnim obveznicama Republike Srbije, jer se pokazalo da veliki investitori ne pokazuju naročito interesovanje za ove hartije od vrednosti. Kako je prinos na obveznice viši od kamata na štednju u bankama, vlast očekuje da će građani bez razmišljanja obveznice kupovati na sekundarnom tržištu uz odgovarajući diskont.


Bivši srpski ministar na Kosovu osuđen na dvije godine zatvora jer je kritizirao NATO-ovu intervenciju - Jutarnji List\n05.12.2019. u 17:53\nBivši ministar zadužen za srpsku manjinu na Kosovu osuđen je u četvrtak nepravomoćno na dvije godine zatvora zbog kritika izrečenih na račun zračne intervencije NATO-a protiv srbijanskih snaga tijekom rata 1999. godine.\nIvan Teodosijević, bivši predstavnik srpske zajednice u kosovskoj vlasti, kritike je izrekao o 20. godišnjici operacije bombardiranja kojom je NATO savez prisilio tadašnjeg srbijanskog predsjednika Slobodana Miloševića da povuće svoje vojnike s Kosova.\nKako prenosi lokalni tisak Teodosijević je osuđen zato što je za pokolj kosovskih civila u Račku 1999. godine rekao da je "čista izmišljotina" koja je plasirana kako bi se potaknulo NATO da intervenira i zaustavi rat.\nKosovo sporazumom s Albanijom izlazi iz energetskog sustava Srbije


Albanska opozicija: Bacićemo Edija Ramu u reku\nA. J. 17. marta 2019. 01:08\nNajmanje četiri osobe, trojica policajaca i demonstrant, povređeni su tokom sukoba policije i pristalica opozicije u centru Tirane. Opozicioni lideri optužuju policiju za prekomernu upotrebu sile, dok vlast tvrdi da opozicija na silu hoće da preuzme vlast.\nNeredi u Tirani: Hiljade građana traži Raminu ostavku (foto, video)\nOblaci suzavca, povremene akcije vodenih topova i visoke tenzije obeležile su novi protest opozicije u Tirani, koja traži smenu vlasti i slobodne izbore.\nPristalice opozicije su, još jednom, porušile ogradu postavljenu ispred zgrade parlamenta i pokušale da uđu u zgradu, koju su štitile jake policijske snage, koje su, tokom sukoba sa demonstrantima, koristile suzavac i vodene topove, prenosi RTS.\nNajmanje tri pripadnika policijskih snaga prebačena su u bolnicu zbog povreda pretrpljenih tokom okršaja sa opozicionarima, ali lokalni mediji u Tirani javljaju da nisu teže povređeni. Takođe, najmanje jedan učesnik protesta izgubio je svet u oblaku suzavca koji je ispalila policija.\nLider opozicije, Ljujzim Baša odmah je optužio premijera Edija Ramu za prekomernu upotrebu sile, navodeći da je policija pokušala da „skrši otpor demonstranata, koji su umeli adekvatno da odgovore“.\n„Cela Albanija i ceo svet su mogli da vide odlučnost ujedinjene Albanije da se izbori za evropske vrednosti i okonča nedodirljivost vlasti“, naveo je Baša posle protesta.\n„Bacićemo Edija Ramu u reku“, rekao je predsednik albanskih demokrata.\nDemonstranti su na policiju bacali dimne bombe i kamenice, a tokom protesta porušene su bezmalo sve zaštitne ograde koje je policija postavila oko ključnih zgrada u centru grada. Prema tvrdnjama lidera opozicije, tokom protesta uhapšeno je nekoliko demonstranata.\nTom prilikom, iz arsenala albanske vojske ukradeno je oko 700.000 komada oružja, milijardu i po metaka, tri i po miliona ručnih granata i milion nagaznih mina.


► U autobuskoj nesreći u Kongu poginulo 30 ljudi\nU saopštenju iz kancelarije predsednika Feliksa Čisekedija navodi se da guverner provincije otvara istragu o nesreći koja se dogodila juče. Navodi se da je Čisekedi zbog nesreće otkazao svoj put u Japan da prisustsvuje svečanostima krunisanja japanskog cara Naruhita.\nPredsednik je posetio grad Mbanza-Ngungu danas da izrazi saučešće.\nNesreća se dogodila u nedelju rano ujutro na putu između Kinšase i Matadija, na zapadu Konga.\nZvaničnik Crvenog krsta u mestu Mbanza-Ngungu, rekao je da je bilans 30 mrtvih, a da je 18 ljudi zadobilo opekotine trećeg stepena i da se nastavlja rad na identifikaciji tela, prenosi agencija Frans pres.\nAutobus je sleteo sa puta i zapalio se.\nJedan zvaničnik iz te teritorije Didije Nsimba rekao je da je vozač izgubio kontrolu nad vozilom posle kvara na kočnicama.\nMinistar nacionalne solidarnosti Stiv Mbikaji je doveo tri mobilne klinike i lekarski tim na mesto nesreće i rekao je da će povređeni biti prevezeni u glavni grad Kinšasu na dalje lečenje.


Besplatni programi za učenike osnovnih i srednjih škola u Beogradu biće tradicionalno organizovani i ovog letnjeg raspusta. Tim povodom je upućen javni poziv za dostavljanje predloga programa koje će sufinansirati grad Beograd i Sekretarijat za sport i omladinu.\nPredmet ovog javnog poziva odnosi se na besplatne programe koji sadrže sportsko-rekreativne ili kreativne aktivnosti. Sportsko-rekreativne aktivnosti biće održavane na otvorenim terenima – sportovi na vodi, sportovi sa loptom kao što su fudbal, košarka, odbojka, tenis, i škola jahanja. Takođe, poziv se odnosi i na dostavljanje predloga za sportsko-rekreativne kampove koje organizuju beogradski sportski centri, čiji je osnivač grad ili opština.\nDrugi deo se odnosi na programe od interesa za mlade, kao što su male škole ili kursevi iz različitih oblasti, gde će učenici biti u prilici da provedu kreativno i osmišljeno slobodno vreme.\nPoziv za sportsko-rekreativne aktivnosti Sekretarijat za sport i omladinu upućuje sportskim centrima, javnim preduzećima, ustanovama i drugim privrednim društvima na teritoriji grada Beograda, registrovanim za obavljanje delatnosti u oblasti sporta. Takođe, poziv je upućen i sportskim organizacijama, udruženjima, savezima i sportskim privrednim društvima na teritoriji grada Beograda.\nKada je reč o programima od interesa za mlade, on je upućen udruženjima mladih, ustanovama i drugim neprofitnim institucijama.\nRok za podnošenje predloga je 26. april 2013. godine. Sve dodatne informacije mogu se videti na sajtu grada Beograda www.beograd.rs u rubrici „Gradski oglasi, konkursi i tenderi”, ili putem telefona na brojeve 7157-463, 7157-548 i 7157-507.


Petronijević je ranije, po objavljivanju odluke da će Karadžić biti premešten u Veliku Britaniju, rekao da su time bezbednost i život njegovog klijenta ugroženi s obzirom na veliki procenat radikalnih islamista u britanskim zatvorima.\nOn je kao nelogično ocenio i to što Karadžića prebacuju u državu koja više nije u sastavu EU.\nInformaciju da je Karadžić smešten u zatvor na ostrvu Vajt, preneo je Dejli mejl.\nList piše da je taj zatvor, poznatiji po ranijem imenu "Parkherst", izabran zato što u njemu Karadžiću "ne bi trebalo da preti velika opasnost od drugih zatvorenika" i da je ranije postojao strah da bi u drugim velikim zatvorima bio na meti osvetničkih napada islamskih terorista koji u njima služe kazne.\nIz izveštaja britanskog nadzornog organa iz 2019. godine Dejli mejl citira da su u zatvoru B - kategorije na ostrvu Vajt smješteni uglavnom seksualni prestupnici i kriminalci.\nNa ostrvu Vajt postoje dve zatvorske lokacije - bivši "Parkherst" i "Albani".\nPre nego što je prebačen na ostrvo Vajt, Karadžić je u pritvoru u Ševeningenu bio od kraja jula 2008. godine, kada je uhapšen u Srbiji.\nApelaciono vijeće sudskog Mehanizma, pravni naslednik Haškog tribunala, time je usvojilo žalbu tužilaca na prvostepenu presudu kojom je Karadžić u martu 2016. godine bio osuđen na 40 godina zatvora.\nSONJA KARADŽIĆ O TAJNOM PREBACIVANJU RADOVANA U ENGLESKU: Plašimo se da će biti samo gore po njega - čine sve da mu zagorčaju život\n27. 05. 2021. u 19:02\nRadovan Karadžić Karadžić hag Haški tribunal Goran Petronijević Radovan Karadžić Hag Mehanizam u Hagu


Mihajlović: Nema autoputa Beograd-Sarajevo bez dogovora u BiH - Moja Hercegovina\nPočetna / Mihajlović: Nema autoputa Beograd-Sarajevo bez dogovora u BiH\n11. 08. 2017. 11:40\nBEOGRAD – Ministar saobraćaja Srbije Zorana Mihajlović izjavila je da u Bosni i Hercegovini mora da bude postignut dogovor o trasi auto-puta Beograd-Sarajevo ili, u protivnom, ovog puta neće ni biti.\n– Beograd može samo da apeluje na taj dogovor jer su interes građana i mogućnosti koje otvara izgradnja i novi auto-put važniji od svega – rekla je Mihajlovićeva.\nOna je za “Sputnjik” navela da je Srbija spremna da nastavi razgovore u vezi sa izgradnjom auto-puta Beograd-Sarajevo, koji je strateški važan infrastrukturni projekat za koji već ima osnove projektne dokumentacije.\nPrema ranijim procjenama, izgradnja auto-puta Sarajevo-Beograd koštala bi oko 850 miliona evra, a u zavisnosti od trase, mogao bi da bude dugačak od 120 do 150 kilometara. Za sada u BiH i između Republike Srpske i Federacije BiH ne postoji saglasnost u vezi sa trasom ovog puta.\nRepublika Srpska daje prednost trasi preko Višegrada, a Federacija BiH preko Tuzle. Auto-put put bi trebalo da finansira Turska, najvjerovatnije kreditom koji će vraćati BiH, od čega trećinu Republika Srpska.


Igrutinović na korak od titule - Sportske.net\nIgrutinović na korak od titule\nSrpski košarkaš Luka Igrutinović nalazi se samo na korak od šampionske titule u slovačkom šampionatu.\nFoto: f: Luka Igrutinovic\nNjegov tim Komarno je u finalnoj seriji protiv Prijevidže poveo sa 3:1 i nedostaje mu samo jedan trijumf da bi osvojio svoju prvu titulu prvaka države.\nEkipa Komarna je do trećeg trijumfa u finalnoj seriji protiv Prijevidže od 90:70 (26:16, 31:9, 20:21, 13:24) došla rutinskom igrom, pa je stigla na korak od najvećeg uspeha u istoriji kluba, koji je prethodno osvojio samo Kup Slovačke pre dve godine.\nU četvrtoj utakmici Komarno je već od starta nametnuo svoj ritam, prvu četvrtinu dobio sa 26:16, a potom samo povećavao i održavao prednost.\nIgrutinović je u ovoj utakmici upisao 13 poena, osam skokova i jednu asistenciju, a najefikasniji u pobedničkom timu bio je Ti Džej Benister sa 18 poena i devet asistencija. Saša Janković je dodao 15 poena i pet skokova i bio je jedini preostali igrač sa dvocifrenim učinkom.\nKod Prijevidže, koja je regularni deo sezone završila na prvom mestu, Dražen Klarić je imao 12 poena, jedan više od Igora Marića, koji je dodao i šest skokova.\nPeta utakmica na programu je u subotu, 9. maja od 19 časova, a Prijevidža je domaćin.\nAleksandar Aranitović ima novi klub\nCedevita odbila Saleta Đorđevića!


Na Rudniku ima rezervi olova i cinka najmanje do 2024. godine - Plate rudara stigle do 1.200 USD - Edukaplus\nNa Rudniku ima rezervi olova i cinka najmanje do 2024. godine – Plate rudara stigle do 1.200 USD\nU rudnik olova i cinka na planini Rudnik za 10 godina od privatizacije uloženo je 8,5 mil USD, a broj zaposlenih je povećan za 125, rekli su danas u preduzeću „Rudnik i flotacija Rudnik“.\nPlate zaposlenih su od privatizacije uvećane šest puta, tako da sada rudar zarađuje 1.200 USD, rečeno je povodom obeležavanja desetogodišnjice od kada je preduzeće „Kontago“ iz Beograda kupilo rudnik olova i cinka.\nDubravka Tomić, savetnica za poslove komunikacija u tom preduzeću, rekla je agenciji Beta da se posebna pažnja posvećuje programima za budućnost i da je u prošloj godini obrađeno 24.711 metara istražnih bušotina, što je rekord u istoriji rudnika.\n– U modernizaciju i novu opremu je uloženo 8,5 mil EUR, a imamo overene rudne rezerve najmanje za narednih 10 godina – rekla je Tomićeva.\nOna je istakla da je u toku prošle godine iskopano i prerađeno 263.000 tona rude, što predstavlja povećanje od 111% u poređenju sa periodom pre privatizacije.\nU kompaniji su naveli i da se brine o zdravstvenoj žaštiti radnika, tako da je sklopljen ugovor sa Vojno-medicinskom akademijom u Beogradu koja brine o lečenju radnika. Broj povreda na radu sveden je na minimum, navode u ovom preduzeću.\nProšle godine je u rudniku olova i cinka zbeleženo sedam povreda na radu, što je najmanje od osnivanje rudnika, a za osam meseci 2014. bilo ih je samo tri.


MCF MegaCom Film je filmska distributerska kuća koja uspešno posluje od 2004. godine sarađujući sa mnogobrojnim evropskim i svetskim partnerima. Naša kompanija u svom vlasništvu poseduje bioskope Cine Grand Big Rakovica, Cine Grand Delta Planet NIš, Vilin grad Niš i Kombank Dvoranu, a pored toga je i ekskluzivni zastupnik holivudskog studija „Disney“, producent Festivala autorskog filma i Dečijeg filmskog festivala KIDS FESTA.\nZbog proširenja obima posla potreban nam je: Saradnik u računovodstvu\n· Izrada izlaznih faktura i registracija ulaznih faktura u sistem\n· priprenje poslovne dokumentacije za knjigovodstvo\n· komunikacija sa kupcima i dobavljačima i usaglašavanje stanja sa istim.\n· Saradnja sa bankama i drugim finansijskim institucijama\n· Vršenje dinarskih i deviznih plaćanja putem e bankinga\n· obavljanje ostalih poslova u finansijama\n· Izrada izveštaja po zahtevu menadžmenta\n· Kontrola obračuna pdv-a\n· Prati zakonsku regulativu i izmene u tom polju u vezi sa zakonskom regulativom koja reguliše računovodstveno poslovanje firme, i sprovodi adekvatne, ažurne i neophodne promene u sistemu i knjigovodstvenoj evidenciji u saradnji sa programerima.\n· Kontroliše ispravnost i usaglašenost prateće dokumentacije sa eventualnim izmenama u zakonu.\n· Najmanje 1 godina radnog iskustva u oblasti računovodstva\n· VSS - fakultet ekonomskog usmerenja\n· Poznavanje poreskih propisa\n· Rad u perspektivnoj kompaniji koja se ubrzano razvija\n· Rad u mladom i dinamičnom timu\n· Priliku za lični i profesionalni razvoj\nMolimo Vas da prijave i biografije pošaljete elektronskim putem do 13. aprila 2021. godine.\n„MCF MegaCom Film“ je filmska distributerska kuća koja uspešno posluje od 2004. godine. Sarađujući sa mnogobrojnim evropskim i svetskim partnerima MCF je veliki broj filmova prikazao u bioskopima, na domaćim i regionalnim filmskim festivalima i televizijama. Naša kompanija je ekskluzivni zastupnik holivudskog studija „20th Century Fox“, producent Festivala autorskog filma i Dečijeg filmskog festivala KIDS FESTA.


Januar 14, 2022 9:58\nOn je za TV Prva istakao da će građani Srbije imati struju, čija cena se neće menjati, dok će za privredu biti na nivou rezervnog snabdevanja, odnosno od 70 do 85 evra.\n"Imaćemo struju, jer se privreda razvila, ali to mnogo koči razvoj države, jer uvozimo ogromne količine električne energije zbog zastarelih elektrana. Da nije obezbeđen novac, ne bismo imali čime da kupimo struju, jer je danas kupujemo po izuzetno visokim cenama", rekao je Ilić.\nOn je rekao da će ministarstvo i vlada u najkraćem mogućem roku naći način da "izgradi alternative" i dodao da je uzrok nedavne krize u EPS-u, način na koji je eksploatisan ugalj pre nego što je dospeo u termoelektrane.\nIlić je naveo da je sada fokus na stabilnoj proizvodnji električne energije, te da je aktuelna bazna proizvodnja iz uglja, ali mora da postoji i alternativa.\n"Srbija mora da teži putu dekarbonizacije, odnosno da karbonski bude neutralna, što znači da nema više korišćenja fosilnih energenata", rekao je Ilić.\n“Ministarka Mihajlović na meti, jer govori istinu o EPS-u”\nNapadaju Ministarstvo rudarstva i energetike, jer je na čelu neko ko govori istinu i bori se za razvoj energetskog sektora, izjavio je Ilić.\n"Uvozimo ogromne količine električne energije zbog problema koji su nastali u našem elektroenergetskom sistemu, a koji su izazvani lošim rukovođenjem, nedovoljnim investicijama i neadekvatnim planiranjem. Sve drugo je zamena teza i prebacivanje odgovornosti, u ovom slučaju na ministarstvo, zbog toga što je na čelu neko ko govori istinu", ocenio je Ilić.\nOn je istakao da krivicu za probleme u elektroenergetskom sistemu snosi isključivo menadžment javnih preduzeća, a ne rudari ili ministarstvo.\n"Imamo zastarele termokapacitete, jer EPS nije 30 godina izgradio ni jedno novo postrojenje. Nije bilo dovoljno proizvedenog uglja, nisu pripremljeni kopovi na vreme, to nije posao Ministarstva ili ministarke. Nije Zorana Mihajlović kopala ugalj, nije ona gorela blato, nije izazvala požar na bloku", rekao je Ilić.\nIstakao je da ministarstvo sprovodi energetsku politiku zemlje i da nije zaduženo za operativni rad u procesu proizvodnje uglja i električne energije. "Ali, kada se desio kolaps, upravo zahvaljujući ministarstvu je obezbeđeno sve što je potrebno da energetski bilans ne ti trpeo i da bi svi imali električnu energiju. To nije bilo nimalo lako i mi smo svakog dana na oprezu", rekao je on.\nIlić je rekao da je ministarstvo napadano zbog toga što je na njegovom čelu Zorana Mihajlović, koja govori istinu i koja se bori za razvoj čitavog energetskog sektora. "Ovo je prvi put u proteklih nekoliko godina da je na čelu ministarstva neko ko informiše javnost na pravi način, neko ko govori istinu, neko ko se bori za razvoj energetskog sektora. Zbog toga i vidimo napade na potpredsednicu vlade i ministarstvo", ocenio je Ilić.\nPomoćnik ministarke energetike je dodao kako je Ministarstvo istovremeno dobijalo od menadžmenta EPS-a poluistine ili uopšte nije dobijalo informacije o stanju u tom preduzeću.\n"Neka bude ministarstvo krivo za sve, ali činjenice pokazuju da uvozimo ogromne količine električne energije, jer nismo imali dovoljno uglja. Naš zadatak je da osiguramo energetsku bezbednost zemlje", naveo je Ilić.\nOn je rekao da EPS nije investirao u nove kapacitete iako je potrošnja rasla zbog jačanja industrije. "Srbija je doživela dinamičan privredni razvoj poslednjih 10 godina, nama je potrebna sigurna energija. Imamo baznu energiju iz uglja, ali moramo da imamo i alternative", rekao je Ilić.\nDodao je da ministarstvo sprovodi politiku koja će stvoriti uslove da budu razvijeni i kapaciteti koji koriste obnovljive izvore, a da ne treba da bežimo ni od razgovora o nuklearnoj energiji.\n"Nikome ne možemo da zatvaramo vrata, jer moramo da idemo ka dekarbonizaciji i karbonskoj neutralnosti i to je proces koji će trajati godinama. Ništa se neće desiti preko noći, kao što je i kolaps koji se dogodio posledica nečega što se nije rešavalo dugi niz godina i biće potrebno nekoliko godina da se u potpunosti dovede u red čitav sistem“, rekao je Ilić.


U proizvodnim centrima kompanije „Sunoko“ u Vrbasu, Pećincima i Kovačici, u 2013. godini, je proizvedeno 262.000 tona šećera sa 35.000 hektara pod šećernom repom. Na početku ove godine, ugovoreno je 70 % setve i očekuje se da se planirane količine ugovore. U Proizvodnom centru Pećinci se trenutno sprovode aktivnosti na pripremi remonta za ovu sezonu kao i radovi na kapitalnoj…\nOko trideset volontera skupilo se u industrijskoj zoni Vrbasa kraj fabrike šećera Bačka, koja posluje u sastavu kompanije Sunoko, da bi sproveli akciju sađenja drveća.Ovom prilikom, zasađeno je oko sto trideset plemenitih sadnica, koje će predstavljati pravi park i zelenu oazu za sve građane Vrbasa. Kompanija Sunoko, koja od trenutka osnivanja ima jasno definisanu strategiju društveno odgovornog poslovanja, bila…\nVrbas, 12. jun 2013 - Na imanju Carnex Doo u Bačkom Dobrom Polju, održana je manifestacija povodom „Dana polja šećerne repe“, koju je organizovala kompanija Sunoko. Na tradicionalnoj manifestaciji, kompanija Sunoko, predstavila je poljoprivrednicima najaktuelnije informacije u vezi sa savremenim pristupom proizvodnji šećerne repe. Prikazani su ogledi koji prikazuju rezultate različitih metoda pripreme zemljišta izbora sorti i zaštite…\nNajstarija domaća fabrika šećera „Bačka“, koja posluje u okviru kompanije Sunoko, najvećeg domaćeg proizvođača i izvoznika šećera, članice MK Group sistema, proslavila je danas u prostorijama fabrike jubilej - 100 godina postojanja. Kompanija „Sunoko“ sa 51 odsto učešća na tržištu, najveći je srpski proizvođač šećera, a od 2003. godine u modernizaciju fabrika koje posluju u okviru njenog sistema, uloženo je…


Andrea i Stefan na EP za kadete u Mađarskoj - Taekwondo klub Galeb\nPočetnaVestivestiAndrea i Stefan na EP za kadete u Mađarskoj\nAndrea i Stefan na EP za kadete u Mađarskoj\nPun tim na EP za kadete\nOd 5. do 8. oktobra u Mađarskoj (Budimpešta), održava se Evropski šampionat u tekvondou za kadete. Nacionalni tim Srbije čini pun tim kadeta I kadetkinja, kao I četvorica trenera kao deo stručnog štaba.\nBuduće nade srpskog sporta vredno su se spremali nekoliko meseci unazad, ne samo u matičnim klubovima već I na pripremama u organizaciji Tekvondo asocijacije Srbije. Na prošlom Evropskom šampionatu za kadete koje se održalo u Rumuniji, nacionalni tim Srbije osvojio je dve zlatne medalje I jednu bronzanu.\n-Tokom cele godine su trenirali, a organizovali smo nedavno I pripreme na Karatašu sa širim spiskom takmičara I njihovim sparing partnerima. Potvrda kvaliteta ove generacije kadeta je I činjenica da su samo tokom protekle godine osvojili preko 30 medalja na međunarodnim turnirima, a od toga četiri na President kupu, turniru G2 kategorije što je jednako evropskom prvenstvu po kvalitetu boraca – ističe Jugoslav Nastasić, trener kadetske reprezentacije. – Nezahvalno je prognozirati, ali veliki broj ove dece je već osvajao medalje na velikim turnirima, I siguran sam da će dati sve od sebe. Hvala TAS-u što su nam omogućili da odradimo pripreme na Karatašu ali I da u velikom broju I punom sastavu nacionalni tim učestvuje na Evropskom šampionatu.\nSpisak nacionalnog tima:\nVukašin Varda (-33kg)\nSrđan Tomić (-37kg)\nNovak Stanić (-41kg)\nNikola Laukić (-45kg)\nStefan Stojanović (-49kg)\nDjordje Purić (-53kg)\nNikola Lončar (-55kg)\nLazar Dragojević (-61kg)\nMarko Lazić (-61kg)\nJovan Milutinović (-65kg)\nNikola Ostojić (+65kg)\nKatarina Jakšić (-29kg)\nNađa Stojčević (-33kg)\nAna Tijanić (-37kg)\nJovana Vasiljević (-41kg)\nAndrea Bokan (-41kg)\nTamara Žarkov (-44kg)\nAleksandra Mitić (-44kg)\nMilica Tošković (-47kg)\nEmilija Radmilović (-47kg)\nKsenija Spajić (-51kg)\nMagdalena Josifovski (-55kg)\nSandra Stamevski (-59kg)\nJovana Jelisavčić (+59kg)\nLink ka pozivu – https://worldtaekwondoeurope.org/files/20170710-KadettEB-CompetitionInformation-v6.pdf


Dunav pobedom u Bečeju ostao u elitnom društvu ! - Vaterpolo vesti\nPočetna » Domaća takmičenja » Dunav pobedom u Bečeju ostao u elitnom društvu !\nDunav pobedom u Bečeju ostao u elitnom društvu !\nVaterpolisti Dunava u utorak su na gostovanju pobedili Bečejac sa 11:7 i tako posle trijumfa u Novom Sadu u četvrtak od 9:2 okončali plaj-aut seriju i izborili učešće u Prvoj A ligi i naredne sezone. Gosti iz Novog Sada su uspeli da nanesu prvi poraz u sezoni Bečejcu na njegovom bazenu, i tako okončaju vrlo uspešnu sezonu pošto su isti igrači pored nastupa i opstanka u prvoj ligi osvojili i Kup Srbije za igrače do 17 godina. Bečejac je imao podršku navijača, i dobro je otvorio meč, ali domaći bez svog kapitena i najboljeg strelca Gorana Krstonošića nisu mogli više od časnog poraza.\nTrener Dunava Marko Orlović posle meča izjavio je da je i pored ubedljive pobede u Novom Sadu očekivao težak meč, i da je protivnik dobar tim koji zaslužuje nastupe u najjačem takmičenju.\n“ Ja sam očekivao da će ovo biti teška utakmica, iako smo mi pobedili ubedljivo u Novom Sadu znao sam da će Bečejac igrati maksimalno požrtvovano. To su fantastično školovani igrači, fizički dobro pripremljeni i mislim da im je mesto u najjačem takmičenju kao i nama“, kazao je Orlović za Radio televiziju Vojvodina.\nTrener Bečejca Borko Marić čestitao je rivalu na uspehu i ocenio da je njegov tim dobro počeo, ali da nije uspeo da iznese čitav meč.\n„Čestitam protivničkoj ekipi na pobedi, kao i mojim momcima koji su odlično odigrali. Krenuli smo dobro, ali smo stali, nismo imali dobru igru spolja i možda smo se prerano poradovali pobedi“, rekao je Marić.\nDomaći su dobro otvorili meč imali vođstvo posle prve četvrtine od 4:2, i uz podršku publike i odličnog čuvara mreže Zorana Jerkovića delovalo je da mogu da izbore ‘majstoricu’. Međutim, mladi tim Dunava, koji je proteklih meseci sakupio veliko iskustvo igranjem u najjačoj konkurenciji, uspeo je da se vrati u meč i kontroliše rezultat da bi do kraja stigao do vredne pobede.\nBečejac je bio oslabljen neigranjem Krstonošića zbog suspenzije, a iskustvo i kvalitet kapitena falio je timu sa Tise u duelu sa mladim Novosađanima.\nU nedelju je u drugom duelu plaj-auta Nais stigao do pobede protiv Singidunuma posle produžetaka od 5:4, i tako obezbedio plasman u Prvu A ligu. Do kraja sezone ostali su još mečevi za treće mesto gde će se sastati Partizan i Vojvodina i veliki duel za titulu gde će se za tri pobede u seriji boriti Crvena zvezda i Radnički.


Hiljadugodišnja orijentacija političke elite u Berlinu je - Stari kontinent\nEkonomski džin - evropski lider\nPosle hiljadugodišnje tradicije zanimanja za evropsku politiku Nemačka ima dovoljno iskustva, ali i kapaciteta da postane evropski vođa. Vlada u Berlinu to ne gura agresivno, ali je ovo razmišljanje uočljivo u potezima koju vuku nemački političari još od pada Berlinskog zida.Vlasti u ostalim evropskim zemljama bi ovo trebalo da uvide i da pokušaju da interese svojih zemalja usaglase sa nemačkim interesima.Od Karla Velikog do Angele Merkel većina nemačkih vladara je sebe videla kao lidera Evrope, samo što su se promenile metode kojima se demonstrira to liderstvo. Nekada su to bili ratovi, danas je oružje - ekonomija\nNemačka nacija već više od hiljadu godina predstavlja okosnicu Evrope, jedan od najvažnijih stubova na kome počiva Stari kontinent. Te konstatacije nije svestan prosečan Nemac, ali jeste svaki nemački političar.\nPosle milenijumskog iskustva da je supersila okružena drugim silama, Nemačka je naučila i kako da balansira između različitih stranih interesa. Upravo u ovo vreme je uočljivo novo buđenje starih antagonizama između Istoka i Zapada. Nemačka je, kao i uvek, u centru. Vlada u Berlinu je svesna da vojno i politički pripada zapadnim savezima, ali da su njeni privredni interesi itekako zavisni od Istoka. Zato treba odati priznanje kabinetu Angele Merkel na taktičnosti kojom je nastupala kako prema svojim zapadnim saveznicima, tako isto i prema istočnim prijateljima, na prvom mestu Rusiji.\nOd kako je Karlo Veliki, kralj germanskog plemenskog saveza pod imenom Franci, na Božić 800. u Rimu dobio krunu i titulu Rimskog imperatora, pa do danas, Nemačka predstavlja nezaobilazni faktor evropskog zajedništva. Karlovo krunisanje za rimskog cara nije bilo nimalo slučajno, jer je ta titula tradicionalno podrazumevala vlast nad celokupnom Evropom. Posle njegove smrti ovu titulu još vek i po nasleđuju nose njegovi potomci koji su u ponovo podeljenom carstvu vladali italijanskim krajevima. Od Otoa I Velikog carsko znamenje ponovo dolazi u ruke franačkih vladara, budući da se oblast današnje Nemačke, gde je Oto I vladao, tada zvala Istočna Franačka.\nFrancuska, zapadni deo nekadašnjeg prostranog carstva Karla Velikog, bila je večiti rival svog istočnog brata i taj je antagonizam na kraju i doveo do nestanka Svetog rimskog carstva nemačke nacije 1806. koje je sahranio jedan francuski car - Napoleon I Bonaparta.\nNemačka srednjevekovna razjedinjenost je varljivi prikaz kojim decenijama profesori plaše nove nemačke naraštaje. Sveto rimsko carstvo se zaista sastojalo od desetina feudalnih državica, ali nije bilo ništa više razjedinjeno nego bilo koja druga evropska država u srednjem veku. Ono što jeste tačno, to je da su u vremenu stvaranja snažnih država na Starom kontinentu nemački vladari ostali neaktivni.\nDok su Francuska, Engleska, Rusija, Španija, Švedska i ostale evropske države uspevale da se centralizuju, dotle je nemačko carstvo ostalo da počiva na komplikovanom balansu snaga lokalnog plemstva i centralne, carske vlasti.\nOd početka su nemački kraljevi (koje je papa krunisao za careve Svetog rimskog carstva) birani po drevnom običaju poreklom još iz paganskih vremena i plemenske demokratije. Elektori ili izborni kneževi, čiji je broj varirao, predstavljali su celokupni narod i imali su pravo da slobodno biraju kralja kome bi kasnije bili najvažniji savetnici.\nOvo nikako nije bila demokratska institucija, jer su sami elektori bili apsolutistički vladari na svojim feudima, ali to nije bilo ni izvor stalne nestabilnosti, kako se često smatra. Kroz vekove su nemački kraljevi, kao i samo plemstvo naučili da žive u ovakvom sistemu.\nSama činjenica da je papa mogao, ali nije i morao, nemačkog kralja da kruniše za rimskog cara, dovela je do toga da nemački kraljevi svoju politiku usklađuju sa interesima Svete stolice. Univerzalističke pretenzije katoličke crkve dovele su do toga da i nemački kraljevi, odnosno imperatori Svetog rimskog carstva nemačke nacije, počnu da razmišljaju na sličan, globalistički način. Na kraju krajeva, oni su sebe smatrali legitimnim i od pada Carigrada pod tursku vlast i jedinim naslednicima sveevropskih careva antičkog Rima.\nPosle užasnog Drugog svetskog rata Nemačka je bila potpuno razorena i podeljena zemlja. Sile pobednice su Hitlerov rajh podelili na četiri okupaciona sektora od kojih su nastale dve nemačke države - Zapadna i Istočna Nemačka (zvanično: Savezna Republika Nemačka i Nemačka Demokratska Republika). Moglo bi da se pomisli kako su posle sloma Trećeg rajha Nemci izgubili volju da vode globalističku politiku, ali to se nije desilo.\nNemački posleratni lideri, bar oni na Zapadu, bili su najglasniji u zalaganjima da se sruše evropske unutrašnje granice i da se ceo kontinent ujedini. Zajedno sa svojim kolegama u Francuskoj i Italiji oni su u ujedinjenoj Evropi videli garanta večnog mira. Više od šest decenija od završetka najkrvavijeg rata u istoriji čovečanstva Evropa je ujedinjena, a u njenom centru stoji ujedinjena Nemačka.Od Karla Velikog do Angele Merkel većina nemačkih vladara je sebe videla kao lidera Evrope, samo što su se promenile metode kojima se demonstrira to liderstvo. Nekada su to bili ratovi, danas je oružje - ekonomija.\nI Angela Merkel i ceo nemački politički establišment izuzetno su svesni ne samo značaja koji Nemačka ima za Evropu, već i značaja ujedinjene Evrope za Nemačku. Padom granica i unutrašnjih carina moćna nemačka privreda je dobila novi zamajac i ova zemlja je skoro neozleđena prošla kroz aktuelnu ekonomsku krizu.\nNa nedavnom samitu evropskih lidera nije prošla nemačka ideja o uvođenju nadnacionalnih komesara koji bi kontrolisali fiskalnu disciplinu prezaduženih zemalja, na prvom mestu Grčke. Sa druge strane, uvodi se mehanizam koji bi omogućio brze intervencije kada neka od zemalja članica upadne u ekonomsku krizu, a koji predviđa rigoroznu kontrolu javne potrošnje.\nU suštini, Nemačka kao i svaka velika sila imperijalne tradicije i načina razmišljanja, ne menja generalni kurs u spoljnoj politici sa promenama vlade ili samog ministra spoljnih poslova. Još se Kancelar ujedinitelj, Helmut Kol, vratio Bizmarkovim idejama rusko-nemačkog savezništva, istina manje na političkom ili vojnom planu, a više na ekonomskom. Dve decenije od pada Berlinskog zida ništa se nije promenilo kada je u pitanju nemački spoljnopolitički kurs.\nIntenzivni dijalog Berlina i istočnih prestonica, ne samo Moskve, jedan je od najvažnijih oslonaca sveukupne politike Evropske Unije. Nemačka vlada je toga svesna, kao i svoje istorijske odgovornosti za sva zla koja su njeni prethodnici naneli tim narodima. Zar nije pre pola decenije poljsko rukovodstvo javno govorilo kako bi Poljska, da nije bilo nacističkog masakra u Drugom svetskom ratu, danas imala 60 miliona stanovnika i tražilo shodno tome da u Evropskoj parlamentarnoj skupštini ova zemlja ima isti broj poslanika kao i Francuska, Britanija ili Italija?\nTo što je vlada Angele Merkel uzdrmana na unutarpolitičkom planu i što se govori o mogućnosti vanrednih parlamentarnih izbora pošto je Ustavni sud neustavnim proglasio njen izborni zakon, ne znači da će Berlin da menja spoljnopolitički kurs. Saradnja sa Istokom je imperativ nemačke privrede, jer su tržišta EU i SAD zasićena i u recesiji, dok su ona Rusije i Kine u usponu.\nNi u prošlosti Nemačka nije pokazivala tendenciju da evropsku politiku zanemari zbog unutrašnjih problema. Jednostavno, hiljadugodišnja orijentacija ka Evropi usadila se duboko u mentalitet nemačke političke elite. Jedino što bi neka druga vlast umesto trenutne vladajuće koalicije mogla da izmeni pojedine detalje nemačke spoljne i evropske politike, a nikako da napravi nagli zaokret kursa koji je postavljen još pre pada Berlinskog zida.\nZato bi svaka evropska vlada pametno uradila ako sagleda dugoročne nemačke spoljnopolitičke ciljeve i pokuša da se, u skladu sa objektivnom snagom zemlje na čijem je čelu, uklopi u te planove. Posebno je za Nemačku značajno očuvanje ne samo političkog i ekonomskog jedinstva Evropske unije, već i jačanje fiskalnog jedinstva kojim bi se uskladila javna davanja i poreske stope. Takođe je sigurno da Berlin neće bez bobe odustati od zajedničke evropske valute, makar se evro-zona svela na samo nekoliko zemalja, ali onih sa stabilnom ekonomijom.\nJedna oblast od izuzetnog nemačkog interesa je i Balkan i tu treba očekivati veću aktivnost Berlina u najbližoj budućnosti. Upravo na Balkanu se pokazuje da moderna Nemačka i Rusija sebe više ne vide kao neprijatelje, već kao saveznike i saradnike. Niti Berlin želi u Jugoistočnoj Evropi da ugrozi ruske interese, niti je Moskva voljna da tu ugrozi nemačke interese. Oni koji igraju na kartu nepostojećeg rusko-nemačkog antagonizma očigledno da ne razumeju modernu politiku.\nSaradnja sa Istokom je imperativ nemačke privrede, jer su tržišta EU i SAD zasićena i u recesiji, dok su ona Rusije i Kine u usponu.


Svijet - datum: 2021-04-18 PRESJEDNIK SAD DŽOZEF BAJDEN POTPISAO UREDBU\nDžozef Bajden - Foto: RTS Broj izbjeglica ograničen na 15.000 godišnje Izbjeglice moraju da prođu kroz provjeru da bi ušle u SAD, dok migranti koji dođu u zemlju na granici mogu da zatraže azil\nPredsjednik SAD Džozef Bajden potpisao je uredbu kojom se ograničava prijem izbjeglica ove godine na istorijski najniži broj od 15.000, koji je postavljen za vrijeme mandata njegovog prethodnika Donalda Trampa. Time je odložen plan da se broj izbjeglica podigne na 62.500, što je izazvalo gnjev advokata koji zastupaju izbjeglice i nekih zakonodavaca iz redova demokrata.\nZbog povećanog broja kritika, Bijela kuća je izdala saopštenje u kome se navodi da će Bajden odrediti konačni, povećani broj izbjeglica koje mogu da uđu u zemlju do 15. maja, prenosi Rojters.\nBajdenovo naređenje da ograniči prijem migranata na broj od 15.000 bio je udarac za grupe advokata koje su željele da predsjednik iz redova Demokratske stranke brzo promijeni politiku o izbjeglicama koju je postavio bivši predsjednik Donald Tramp, koji je odredio broj kao način da se ograniči imigracija.\nProgram za prijem izbjeglica se razlikuje od sistema azila za migrante.\nIzbjeglice moraju da prođu kroz provjeru da bi ušle u SAD, dok migranti koji dođu u zemlju na granici mogu da zatraže azil.\nBajden, koji je preuzeo dužnost u januaru, prije dva mjeseca nagovijestio je da će povećati broj ulazaka za izbjeglice tokom 2021. godine, do kraja fiskalne godine 30. septembra, ali i dalje nije to uradio.\nRojters dodaje da je Bajdenov oprezan pristup vjerovatno povezan sa brigom oko broja prihvata izbjeglica zbog sve većeg broja migranata koji stižu na američko-meksičku granicu prethodnih mjeseci i ne želi da SAD izgledaju isuviše otvoreno ili mekano, rekao je visoki američki zvaničnik koji je upoznat sa tim pitanjem.


Innovation Cloud - Politika privatnosti\nPolitika privatnosti Innovation Cloud-a\nPoslednji put ažurirana 1. februara 2015.godine\nEnginexx bvba, Princ Albertei 23, Antverpen 2600, Belgija (“Kompanija” ili “Mi”, “Naša”) je posvećen zaštiti privatnosti pojedinca koji se registruju da koriste veb-sajt kompanije www.datastation.com kao što je definisano u daljem tekstu ( “Klijenti” ili “Vi”, “Vaš”). Ova politika privatnosti opisuje prakse privatnosti Kompanije u vezi sa korišćenjem veb-sajt Kompanije i aplikacija i usluga koje nudi Kompanija.\nVeb-sajt kompanije može da sadrži linkove ka drugim sajtovima. Sadržaj drugih veb stranica se rukovodi politikom privatnosti tih drugih veb-sajtova.\nKada se registrujete za korišćenje veb-sajta Kompanije, Mi tražimo od Vas da nam dostavite lične podatke, kao što su Vaše ime, Vaš emejl, PIB, ili slične podatke.\nTakođe, možemo da sakupljamo informacije kroz korišćenje alata za prikupljanje informacija, kao što su “cookies”. Ove informacije uključuju standardne informacije iz Vašeg veb pretraživača (kao što su tip pretraživača i jezik pretraživača), Vaša Internet protokol adresa (“IP”), i akcije koje preduzimate na veb-sajtu Kompanije (kao što su stranice koje ste posetili).\nKompanije koristi “cookies” kako bi interakcije sa veb-sajtom Kompanije učinila lakšim. Kada posetite veb-sajt Kompanije, server Kompanije šalje “cookie” Vašem kompjuteru. “Cookies” kao takvi ne identifikuju lično Vas, već samo prepoznaju Vaš veb pretraživač. Osim ako odlučite da se indentifikujete Kompaniji pretplatom na određenu uslugu, ostajete anonimni Kompaniji. Kompanija koristi “cookies” koji su ili bazirani na sesiji ili stalni. Oni nestaju sa Vašeg kompjutera kada prestanete da koristite Vaš pretraživač ili kada isključite Vaš kompjuter. Trajni “cookies” ostaju na Vašem kompjuteru i nakon što zatvorite Vaš pretraživač ili isključite Vaš kompjuter. Ako isključite mogućnost Vašeg pretraživača da prihvata “cookies”, bićete u mogućnosti da pretražujete po veb-sajtu Kompanije, ali nećete biti u mogućnosti da uspešno koristite usluge.\nKompanije koristi podatke Klijenata za obavljanje zahtevane usluge i kako bi se poboljšao veb-sajt Kompanije.\nTakođe, možemo koristiti podatke o klijentima u marketinške svrhe. Na primer, Kompanija može koristiti informacije koje navedete kako bi Vas obavestili o Kompaniji i njenim uslugama. Kompanija može da podeli podatke o Klijentima ugovorenim provajderima usluga Kompanije, tako da ovi provajderi mogu da pružaju usluge u naše ime i sa drugim kompanijama u cilju rada sa njima, uključujući i partnere Kompanije.\nMi ne delimo lične informacije prikupljenje putem veb-sajta sa bilo kojim trećim licima, osim ukoliko je predviđeno ovom Politikom privatnosti.\nKompanija koristi usluge eksternih provajdera za obradu transakcija preko kreditnih kartica. Provajderu ovih usluga nije dozvoljeno da skladišti, zadržava ili koristi informacije o plaćanju, osim isključivo u svrhe obrade kreditnih kartica u ime Kompanije.\nKompanija zadržava pravo da koristi ili objavi pružene informacije, ukoliko je to zakonom zahtevano ili ukoliko Kompanija opravdano smatra da je neophodno da zaštiti prava Kompanije i/ili je u skladu sa sudskim postupkom, sudskim nalogom ili pravnim procesima.\nMožemo da prenesemo lične podatke širom sveta, u i iz zemalja gde kompanija ima poslovanje.\nMožete ažurirati ili promeniti Vaše lične podatke u svakom trenutku tako što ćete izmeniti Vaš onlajn profil. Takođe možete zahtevati da Vaši lični podaci se ne obrađuju i u tom slučaju nećete moći da koristite Naše usluge.\nKompanija koristi odgovarajuće tehničke i organizacione mere zaštite podataka o Klijentima u svakom trenutku.\nKompanija zadržava pravo da promeni ovu Politiku privatnosti. Obavestićemo vas o promenama ove Politike privatnosti putem veb-sajta Kompanije najmanje trideset (30) dana pre nego što promene stupe na snagu.\nPitanja vezana za ovu Politiku privatnosti uputite putem emejla na support@datastation.com.


DTM za jun zakazao predsezonski test na Nirburgringu - Serbiaring\nMay 23, 2020 Aleksandar Babić DTM, Vesti 0\nPosle svih loših vesti koje za temu imaju DTM, evo i jedne dobre: organizator nemačke serije zakazao je termin za zvaničan četvorodnevni predsezonski test na Nirburgringu u periodu između 8. i 11. juna.\nTest će biti vožen bez prisustva javnosti, a na njemu se očekuje učešće svih timova. To treba da bude signal da se prestižni turing šampionat zvanično vraća na stazu i da je početak prvenstva sve bliži.\nKako će izgledati novi revidirani kalendar sezone i hoće li na njemu opstati originalnih 10 rundi, organizator u dolazećim sedmicama tek treba da saopšti.\nProleće globalno okovano pandemijom virusa korona bliži se svom kraju, a DTM promoter koristi nove prilike u Evropi da pripremi takmičarski raspored u ambijentu “nove normalnosti”. To podrazumeva život i rad u novoj stvarnosti i izmenjenom okruženju i organizaciju treninga i trka bez navijača i medija na licu mesta.\nJunski test na Nirburgringu poslužiće i kao prva prilika za primenu preventivnih zaštitnih mera koje se odnose na ceo DTM personal, te kao provera kako one funkcionišu u praksi. Na snazi će biti stroge procedure socijalnog distanciranja, ograničenja broja prisutnih i pravila o higijeni, a zdravstveno stanje svakog od članova ekipa biće svakodnevno proveravano u potrazi za eventualnim covid-19 simptomima.\nDTM predsezonski test 2020. trebalo je da bude vožen sredinom marta u Monci, ali je zbog širenja virusa na severu Italije premešten na Hokenhajmring, pa se ispostavilo da ga je iz istog razloga i tamo nemoguće održati.\n“Uz mnogo strpljenja i napora, pripreme za novu DTM sezonu su u toku i odvijaju se punom brzinom, a počinjemo ih idućeg meseca testom na Nirburgringu”, kazao je Marsel Mohaupt, direktor promotera serije, organizacije ITR.\n“Veoma smo zahvalni svima na stazi jer su postavili infrastrukturu koja će nam omogućiti da testiramo bezbedno, uz sve važeće mere distanciranja.”\n“Test nas prirodno vodi do sledećeg koraka i uvereni smo da ćemo u 2020. moći da održavamo uzbudljive trke Uskoro ćemo objaviti novi kalendar koji uzima u obzir zahteve “nove normalnosti” u automobilskom sportu.”\nI pošto bude koncipirao novi, prilagođeni kalendar takmičenja 2020. (možda s većim osloncem na matičnu Nemačku), DTM organizatoru preostaje da osigura kratkoročnu i dugoročnu budućnost serije, dovedenu u smrtnu opasnost odlukom Audija da se iz šampionata povuče po isteku aktuelne sezone.\nWTCR svodi sezonu na 16 trka, vozi se samo u Evropi


Fudbalska takmičenja - Svet Fudbala\nSpisak fudbalskih organizacija koje organizuju reprezentativna i klupska fudbalska takmičenja.\nFIFA – Međunarodna federacija fudbalskih asocijacija, organizuje reprezentativna i klupska takmičenja u koje je uključeno svih šest FIFA konfederacija sa svojim nacionalnim i klupskim ekipama. Detaljnije…\nUEFA – Unija evropskih fudbalskih asocijacija, u kojoj se nalazi 55 nacionalnih fudbalskih saveza, organizuje brojna takmičenja na evropskom kontinetu. Takmičenja koja se organizuju mogu se podeliti na reprezentativna i klupska. Detaljnije…\nCONMEBOL – Fudbalska konfederacija Južne Amerike, organizuje takmičenja, rerezentativna i klupska u koja su uključene sve nacionalne fudbalske federacije sa svojim nacionalnim i klupskim timovima. Detealjnije…\nCAF – Fudbalska konfederacija Afrike, organizuje takmičenja rerezentativna i klupska u koja su uključene sve nacionalne fudbalske federacije sa svojim nacionalnim i klupskim timovima. Detaljnije…\nCONACAF – Fudbalska konfederacija Severne Amerike, Srednje Amerike i Kariba, u čijoj organizaciji se igraju rerezentativna i klupska takmičenja u koja su uključene sve nacionalne fudbalske federacije sa svojim nacionalnim i klupskim timovima. Detaljnije…\nAFC – Fudbalska konfederacija Azije, je organizator reprezentativnih i klupskih fudbalskih takmičenja na Azijskom kontinentu. Detaljnije…\nOFC – Fudbalska konfederacija Okeanije, organizuje reprezentativna i klupska takmičenja u zoni svog delovanja. Detaljnje…


Na samitu vođa država NATO, u Čikagu 20. i 21. maja, i šefovi diplomatija BiH, Makedonije i Crne Gore učestvovaće u raspravi o ključnim temama poput partnerske\nsaradnje i operacije u Avganistanu, ali na ovom susretu na vrhu NATO neće razmotriti i mogućnost ulaska u članstvo ove tri zemlje.\nKako je danas na konferenciji za štampu izjavio generalni sekretar NATO Anders Fog Rasmusen, s ciljem da se oda priznanje partnerskim zemljama koje doprinose operacijama NATO u svetu, će, pored ostalih, na nivou ministara i s predstavnicima BiH, Makedonije i Crne Gore biti razmenjeno mišljenje o "širokoj lepezi dnevnog reda samita".\nRasmusen je već prethodno stavio do znanja da na susretu vođa Atlantskog saveza u Čikagu neće biti reči o mogućem ulasku novih članica u NATO.\nBiH, Makedonija i Crna Gora uključene su u Akcioni plan za članstvo u NATO i trebalo bi još da ispune neke bitne uslove da bi mogle da računaju na poziv za učlanjenje u Atlantski savez.\nPrema dnevnom redu samita, šefovi država i vlada NATO osvrnuće se i na politiku "otvorenih vrata" za ulazak u članstvo novih zemalja.\nRasmusen je danas naglasio da će s partnerskim zemljama vođi NATO razmotriti "zajedničke bezbednosne izazove i kako da se saradnja proširi i produbi".\nOn je dodao da NATO u Avganistanu deluje zajednički sa još 22 partnera, rekavši da Atlantskom savezu "na Kosovu osam partnera pomažu da tamo očuvamo bezbednost i stabilnost".\nČelnik Atlantskog saveza je istakao da će samit NATO u Čikagu biti dosad najveći, uz učešće 60 zemalja, kao i UN i Evropske unije s kojom NATO želi da snažno produbi i podeli saradnju u bitnim sektorima odbrane, jačanja i osavremenjivanja sposobnosti delovanja.\nTakođe će se potvrditi rešenost da se "održi sposobnost NATO da se uhvati u koštac s izazovima 21. veka", naveo je Rasmusen i posebno naglasio da temelj NATO predstavlja savezništvo Severne Amerike i Evrope.\nRasmusen je potvrdio da na samitu u Čikagu neće biti susreta vođa NATO i ruskog predsednika Vladimira Putina, ali je rekao da je razlog tome "prevelika zaokupljenost ruskog predsednika domaćim poslovima" i naglasio da to ništa ne menja u strategijskoj saradnji NATO i Rusije oko Avganistana, borbe protiv terorizma i drugih svetskih pitanja.


Zločinci iz NATO na današnji dan ubili 11 i ranili 50 civila u Aleksincu! – UCENTAR\nNa današnji dan, 5. aprila 1999. godine NATO avioni su usmrtili 11 i teško ranili 50 civila bombardujući centar Aleksinca. U tom napadu uništeno je više od 700 stambenih objekata, a direktno su pogođene dve centralne ulice ove varoši. U napadu su stradale i zgrade u kojima je bio smešten Dom zdravlja i Služba hitne medicinske pomoći ali i privredni objekti Konfekcije „Morava“, „Betonjerka“ i Ugostiteljsko-turističkog preduzeća. Jedna bomba zbrisala je za zemljom ulicu Dušana Trivunac sa šest porodičnih kuća dok je deset uništeno u ulici Vuka Karadžića. Ovaj gradić ponovo je bio meta napada u noći između 27. i 28. maja lada je NATO ubio još troje civila i u potpunosti uništio na desetine kuća i stambenih zgrada i skoro sve privredne objekte.\nPredstavnici Severo-atlantske alijanse u Briselu su ovaj monstruozni čin opravdali „tehničkom greškom“. Oni su naveli da je meta napada bila vojna kasarna VJ koja se nalazila u blizini grada. Kasarna me bila ispražnjena i u njoj nije bilo ni Bojnika ni tehničkih sredstava.\nKanadski general Luis Mekenzi je po obilasku ruševina rekao „Zločin je počinjem nad civilnim stanovništvom, nad mirnim građanima, u njihovim porodičnim domovima, na prostoru gde apsolutno nema nijednog vojnog objekta“. U delu svetske javnosti Aleksinac je nazivan srpskom Hirošimom.\nVučić: Malim preduzećima- 60 odsto od minimalca za jul i avgust


Srpsko oružje ima posledice | Balkan Crossroads\nSrpsko oružje ima posledice za Balkan i izvan\nRazvoj vojne industrije u Srbiji donosi novac i ima potencijal da preoblikuje strateški položaj zemlje na Balkanu - iako stvara opasnost od regionalne trke u naoružanju.\nIako je Srbija uspešno zadržala svoj neutralni vojni status od 2007. godine, to nije zaustavilo njeno učešće u obimnoj saradnji sa Rusijom i pridruženim zemljama Evroazije, kao i sa NATO-m i EU, uključujući multinacionalne vojne vežbe i mirovne misije u inostranstvu.\nZapravo, kada su u pitanju vežbe i misije, srpska vojska intenzivnije sarađuje sa članicama NATO-a i EU-a nego sa Rusijom.\nUprkos tome, NATO i, posebno, SAD, i dalje se naširoko shvataju kao izazov i kao neželjeni partner u Srbiji, dok većina Srba vidi Rusiju kao prijateljsku silu.\nOvo nije slučaj samo u Srbiji, već i u entitetu Bosne, Republici Srpskoj i drugim srpskim zajednicama u post-jugoslavenskim državama, poput Crne Gore.\nOdbrambena industrija Srbije trenutno raste i prolazi kroz značajnu modernizaciju, dok Beograd u saradnji sa Rusijom gradi svoje vojne mišiće, što neizbežno zaokružuje širu geopolitiku Balkana i šire.\nOdbrambena industrija generiše preko 500 miliona evra godišnje, značajan prihod za Srbiju. Sastoji se od oko 200 kompanija i istraživačkih instituta i zapošljava preko 10.000 ljudi.\nIndustrija proizvodi sve vrste oružja, osim visokokvalitetnih naoružanja, poput supersonične avijacije, raketa dugog dometa i mornaričkih brodova.\nNedavno je Srbija napravila poteze da ublaži svoje propise o odbrambenoj industriji, dozvoljavajući stranim investitorima da poseduju do 49 posto takvih preduzeća.\nZnačajan gotovinski tok ide direktno u državni budžet od državnih preduzeća za naoružanje i od državne firme sa monopolom na trgovinu oružjem, Yugoimport-SDPR.\nOvaj prihod je postao značajniji u posljednjih nekoliko godina, s obzirom na porast oružanih sukoba širom sveta.\nMeđutim, neke netransformisane kompanije u sektoru odbrane ne ostvaruju profit i predstavljaju finansijsko opterećenje za zemlju.\nStoga, ako Srbija želi da se ponovo uspostavi kao istinski važan globalni trgovac oružjem, industriji je potreban veći pristup visokoj tehnologiji, savremenijem rukovodstvu, većem prilivu kapitala i više vrhunskih tržišta za svoje proizvode.\nOd 2012. godine, uprkos razgovoru o mogućim zajedničkim poduhvatima sa Rusijom, uključujući i modernizaciju zastarelih tenkova i oklopnih vozila za vojsku, nije realizovan nijedan značajan projekat.\nA kada je u pitanju izvoz, Rusija i Srbija su više konkurenti nego partneri na globalnom tržištu, pošto srpski proizvođači proizvode otprilike iste vrste roba kao i njihove ruske kolege kada je u pitanju mnogo vrsti tehnološki manje zahtevnog naoružanja.\nZapadne kompanije koje proizvode naoružanje, uglavnom pod direktnom ili indirektnom državnom kontrolom, mogu potencijalno da ponude finansijske injekcije i znanje za odbrambenu industriju u Srbiji, za koje je potrebno više kapitalnih i visokotehnoloških transfera.\nSa druge strane, Rusija, u svojoj trenutnoj ekonomskoj situaciji, može da pruži samo tehnološku pomoć.\nNaravno, postavlja se pitanje zašto Rusija treba da pomogne u izgradnji srpske industrije naoružanja i širenju njenih mogućnosti na globalnom tržištu oružja.\nProširenje takve usluge verovatno bi moglo biti samo deo šireg dogovora, koji bi uključio koncesije Beograda o važnim geopolitičkim pitanjima od interesa za Moskvu.\nU ograničenoj meri, saradnja se može ostvariti u mogućim zajedničkim poduhvatima osmišljenim za ponovno naoružavanje srpske vojske.\nTu je odnedavno i aktivniji kineski faktor koji bi potencijalno mogao da donese ne samo kapitalni i tehnološki napredak već i, što je još važnije, mogućnosti za izvoz na veliko kinesko tržište.\nIsto važi i za potencijalne investitore iz zemalja zaliva.\nOpasnost od regionalne trke u naoružavanju:\nOružane snage Srbiji koje čini 40.000 pripadnika trenutno se uglavnom oslanjaju na zastarelo jugoslovensko i sovjetsko oružje i opremu.\nStoga, vojsci hitno trebaju nove akvizicije i modernizacija kako bi unapredila svoje naoružanje.\nOsim domaćih dobavljača, trenutno je na stolu dogovor o vojno-tehničkoj saradnji sa Rusijom.\nU skladu sa ovim sporazumom, Srbija kupuje 10 zastarelih lovaca MiG-29, neke donirane iz Belorusije, 30 glavnih borbenih tenkova T-72C i 30 oklopnih vozila BRDM-2, helikoptere MI-17 a mogućei MI-35 i Antonov An-26 transportne avione.\nOni se kupuju za vrlo dobre cene, ali troškovi naknadne modernizacije su manje povoljni.\nVojne zalihe iz zapadnih zemalja, koje su u velikoj meri ograničene na lako naoružanje i vozila, predstavljaju mnogo manje značajan deo naoružanja koje poseduju srpske oružane snage.\nTakođe, postoje predlozi o kupovini sredstava vazdušne odbrane iz Rusije, poput poznatog sistema S-300, koji je osmišljen da bolje obezbedi srpski vazdušni prostor i obuzda mogućnu pretnju, koju pre svega postavlja zapad i njegovi saveznici na post-jugoslovenskom prostoru, u slučaju da eskaliraju regionalni sukobi.\nOve kupovine snažno podržava više antizapadnih nacionalističkih političara, uključujući i uticajne članove vladajućih progresivnih i socijalističkih partija.\nOčekivano opšte povećanje srpske vojne moći, ne samo vazdušnih snaga i vazdušne odbrane, zajedno sa istovremenim razvojem, posebno u Hrvatskoj, ima potencijal da dovede do opasne regionalne trke u naoružanju, međutim sa implikacijama za bezbednost cele Evrope.\nEntitet pod vodstvom bosanskih Srba, Republika Srpska, na čelu sa Miloradom Dodikom, takođe ima za cilj da naoruža svoje policijske snage.\nNeki izveštaji kažu da ima za cilj i ponovno uspostavljanje sopstvenih vojnih snaga, koje su prvobitno priznate prema Dejtonskom mirovnom sporazumu iz 1995. godine koji je okončao rat u Bosni.\nDo sada je entitet, koji se zalagao za veću nezavisnost od Bosne i Hercegovine, napredovao u militarizaciji svojih policijskih snaga nakon što je nabavio 2.500 pušaka koje je nedavno isporučio srpski proizvođač Zastava.\nU bezbednosnim pitanjima, Republika Srpska održava bliske odnose sa Srbijom i Rusijom. Njene policijske snage obučavaju ruski oficiri i proteklih nekoliko godina uspostavljena je intenzivna saradnja u borbi protiv terorizma kao i obrazovanju policije i službi unutrašnje bezbednosti.\nU geopolitičkom pogledu, ambicije Srbije da održi svoju neutralnost, a isto tako i ponovno opremanje i izgradnja svojih oružanih snaga i podsticanje izvoza oružja, mogle bi preoblikovati poziciju Srbije, ne samo u regionu, već i u određenoj meri u odnosu na Zapad i Istok.\nS obzirom na nedavna politička dešavanja u bivšoj Jugoslaviji, nije iznenađujuće što Srbija ima za cilj da ojača svoj položaj u vojnoj sferi.\nUz porast prihoda od izvoza oružja [čak i na neke vrlo problematične destinacije] odbrambena industrija predstavlja značajan faktor u srpskoj ekonomiji i opštoj poziciji zemlje u regionu.


Amerika i Britanija osudile napad na Vučića - Sputnjik Srbija\n18:34 11.07.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nAmerički ambasador u Srbiji Majkl Kirbi rekao je danas da SAD osuđuju napad na premijera Srbije. Britanski šef diplomatije Filip Hamond pozdravio je činjenicu da je premijer Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao komemoraciji u Srebrenici.\nAmerički ambasador u Srbiji Majkl Kirbi rekao je danas da SAD osuđuju napad na premijera Srbije Aleksandra Vučića u Potočarima tokom komemorativnog skupa povodom 20. godišnjice od zločina nad muslimanskim stanovništvom.\n„Osuđujemo akt nasilja protiv premijera Srbije i ostalih na današnjoj komemoraciji povodom 20 godina od genocida u Srebrenici“, rekao je Kirbi Tanjugu.\n„Oni koji su se okupili u Potočarima došli su zajedno kako bi odali poštu žrtvama Srebrenice. Oni koji odbijaju pomirenje prizivaju konflikte i podele iz prošlosti“, rekao je Kirbi.\nOn je rekao da Amerika ohrabruje sve da odbace nasilje i nastave napred u cilju postizanja mira.\nHamond: Pozdravljam odlazak Vučića u Srebrenicu\nBritanski šef diplomatije Filip Hamond pozdravio je činjenicu da je premijer Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao komemoraciji u Srebrenici.\n„Ne treba dozvoliti da nas njihovi postupci odvuku od osećanja koje je delila većina, a to je da države i narodi zapadnog regiona treba da idu napred kroz pomirenje i saradnju“, naveo je Hamond.\nMinistar spoljnih poslova Velike Britanije je u petak razgovarao sa srpskim premijerom, prvi put od ruskog veta na rezoluciju o Srebrenici koju je Savetu bezbednosti UN predložio zvanični London.\n„Ljudi širom Bosne i Hercegovine, regiona i međunarodne zajednice okupili su se u Potočarima da bi odali počast žrtvama genocida u Srebrenici i žrtvama na svim stranama u sukobima u Bosni i Hercegovini“, naveo je Hamond.\nPotočari, napad, Filip Hamond, Srebrenica


Filmovi su odlični, veoma gledljivi, brzi i upečatljivi, kaže Edhem Fočo, direktor sarajevskog festivala Al Džazira Balkans DOC o ovogodišnjoj selekciji.\nDrugi filmski festival AJB DOC održava se od 20. do 24. septembra u Sarajevu, a na njemu će biti prikazano 12 filmova u takmičarskoj, pet dugometražnih ostvarenja u netakmičarskoj selekciji "Last Minute Cinema" i šest u pratećem programu "AJB prikazuje".\nPrema rečima Foče, ovogodišnje izdanje donosi verovatno bolju selekciju, dinamičnije filmove i uz to sedam ostvarenja koje su regionalne produkcije ili koprodukcije, sa regionalnim i lokalnim temama koje će biti interesantne publici.\n- Ponosni smo što ove godine imamo veliki broj filmova čiji su autori, producenti, glavni protagonisti žene. Jedan takav film otvara festival - "Za Samu", jedno intimno putovanje i iskustvo žene u ratu. Film je osvojio nagrade u Kanu, hotDOCSu i mnogim drugim festivalima i trenutno je jedan od uspešnijih filmova u bioskopima širom Velike Britanije - kaže Edhem Fočo za "Blic" i dodaje da je nemoguće je da će neko ostati ravnodušan nakon gledanja ovog filma.\nFilm „Za Samu“ otvara festival\nOn izdvaja i film "Slobodno pitaj" o kontroverznoj temi ovih dana, o vakcinaciji i imunizaciji autora Roberta Tomića Zubera.\n- Neverovatno je kako je autor uspeo da ispriča objektivnu priču u kojoj su se sve strane našle zadovoljnim, a koja nas je podstakla da razmišljamo o fenomenu ekstremnih stavova, polarizacije društva i totalnoj nespremnosti na civilizovan dijalog - navodi Fočo.\nPublika će moći da pogleda i film regionalne koprodukcije "Bugarski san", koji prikazuje fenomen selidbe ljudi sa Zapada ka istoku Evrope, a na festivalu će biti prikazan i film "Na njenim plećima", autorke Aleksandrije Bombah.\n- Reč je o dobitnici Nobelove nagrade Nadiji Murad, hrišćanki jezuitkinji iz Iraka, koja je bila oteta od strane ISIL-a i koju su je držali kao ropkinju. Tukli su je, silovali, gasili cigarete na njoj... Nadija beži, spasava se, postaje lider u borbi protiv korišćenja seksualnog nasilja kao sredstva rata i dobija Nobelovu nagradu - ističe on.\nFočo zaključuje da su i ostali filmovi odlični, veoma gledljivi, brzi i upečatljivi.\n- Nadam se da će žiri, gosti i očekivano brojna publika biti zadovoljni festivalom, organizacijom i izborom - poručuje Edhem Fočo.\nNa ovom festivalu koji organizuje medijska kuća "Al Džazira Balkans" biće dodeljene tri nagrade. Petočlani međunarodni žiri odabraće najbolji film takmičarske selekcije Festivala i dodeliti "AJB Main Award", a svi takmičarski filmovi ulaze i u konkurenciju za nagradu programskog žirija Al Jazeere Balkans, koji dodeljuje "AJB Program Award". Svi filmovi prikazani na Festivalu u selekciji su i za "Nagradu publike". Članovi žirija priznati su i iskusni svetski stručnjaci u domenu dokumentarističkog žanra: Ademir Kenović iz Bosne i Hercegovine, Tijeri Detaj iz Belgije, Viktoria Brus iz SAD, Ivana Pauerova iz Češke i Adel Ksiksi, predstavnik Al Jazeera Documentary Channel.\nPredstavljen filmski i muzički program na festivalu "Cinema Now"\nDvodnevni pop-up festival "Cinema Now" biće održan 26. i 27. oktobra u prostoru kulturne stanice Svilara i u staroj Kožari u Novom Sadu i obuhvata muzičke, filmske i art programe.\nGeneralna skupština Unije teatara Evrope (UTE) održana je tokom vikenda u Jugoslovenskom dramskom pozorištu. Ovo je najznačajnija teatarska organizacija u Evropi čiji članovi su najvažnija evropska pozorišta kao što su „Pikolo” teatar iz Milana, „Teatro di Roma“ iz Rima, Nacionalni teatri iz iz Atine i Soluna, Teatar „Mali“ iz Moskve, „Folksteatar“ iz Beča, „Šaušpil“ iz Kelna…


Vlada FBiH odbila zahtjev pravoslavne crkvene opštine Mostar – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nIz Vlade FBiH saopšteno je da u zahtjevu podnosilac navodi da je federalno Ministarstvo u postupku izdavanja rješenja pogrešno primijenilo odredbe Zakona o građenju, te da u toku upravnog postupka Srpskoj pravoslavnoj crkvenoj opštini Mostar “nije data bilo kakva mogućnost da učestvuje u postupku izdavanja osporenog odobrenja”.\nU postupku koji je prethodio donošenju navedenog rješenja federalno Ministarstvo i investitor objavili su javni poziv za uvid u glavni projekat rehabilitacije /rekonstrukcije/ bivše Četvrte osnovne škole u Mostaru.\nU ostavljenom roku od 15 dana nijedna zainteresovana strana nije se izjasnila, a pošto “podnosilac zahtjeva ne ispunjava zakonske uslove”, Vlada FBiH je, kao organ nadležan za poništenje po pravu nadzora, ocijenila ovakav zahtjev neosnovanim, dodaje se u saopštenju.\n“Danas doneseno rješenje je konačno i protiv njega nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor podnošenjem tužbe kod Kantonalnog suda u Sarajevu u roku od 30 dana od dana prijema rješenja”, navodi se u saopštenju od srijede.\nMostarska Crkvena opština vlasnik je dijela zgrade Četvrte osnovne škole, koja se trenutno renovira i u kojoj će biti smješten Opštinski sud u Mostaru. Crkvena opština Mostar tražila je vraćanje imovine ili adekvatnu nadoknadu, međutim naišli su na “zatvorena vrata” kod svih nadležnih institucija.


DOBRA SEZONA - Glas Podrinja\nMAČVA SEZONU OKONČALA NA 12. MESTU\nSuperligaški ciljevi, zacrtani pred start su ostvareni, u Kupu prevaziđeni, ostaje žal za revanšom polufinala\nČekao je Šabac 65 godina da ponovo “Mačva” zaigra najviši rang domaćeg fudbala, a najvažnije je da će i naredne sezone, naši najkvalitetniji timovi gostovati u Šapcu. Verovatno bi većina navijača, pre starta prvenstva prihvatila i 14. poziciju na kraju, a ime ovdašeg kluba stoji pored rednog broja 12. Iako je bilo stidljivih najava borbe za plej of, naročito posle dobrog starta, ipak je opstanak bio realan, dostižan cilj.\nMa kako uspešna sezona bila, uvek ostaje neki žal kada se završi. Bilo je utakmica kada su “crveno-crni” gubili bodove od slabijih ekipa i to u Šapcu. Tri boda je odneo “Rad”, bod novi drugoligaš “Javor”, ali su Šapčani slavili tamo gde je malo ko očekivao. Osvojeni su bodovi protiv “Voždovca” u Beogradu, gde su gubili i najveći timovi, “građevinarima” je revanš stigao na Banjici. Vredi napomenuti i trijumfe u Šapcu protiv objektivno kvalitetnijih ekipa, subotičkog “Spartaka” i “Napretka”. Niš je tri boda osvojio bukvalno u poslednjoj sekundi, teško će neko zaboraviti prvenstvena gostovanja večitih rivala. Možda bi i učinak bodovno bio bolji da nije bilo sumnjivog penala za Partizan u finišu ili da je iskorišćena velika prilika u poslednjim sekundama poluvremena protiv Zvezde, pri rezultatu 0:0, no najvažnije je da nije bilo većih posledica tih poraza. Drama oko opstanka je izbegnuta na vreme, tako da je prvenstvo mirno privedeno kraju.\nKup je prevazišao očekivanja, ali ostavio i veliki žal. Zaslužena eliminacija “Crvene Zvezde” će ući u istoriju šabačkog fudbala, no baš to polufinale, prvo posle 29 godine donelo je i žal jer ostaje utisak da se “Mačva” olako predala u Lučanima, pretrpela težak poraz, a možda se moglo i do finala.\nNa kraju je poznato, Zvezda je šampion i očekuju je kvalifikacije za Ligu šampiona. “Partizan” i niški “Radnički” će u kvalifikacije za Ligu Evrope, a ako su “crno-beli” sinoć osvojili Kup, pridružiće im se “Spartak”, a ako su Lučani iznenadili, oni će ponovo na evro scenu. Sledi pauza, ali ne duga, već krajem jula ili početkom avgusta startuje novi šampionat. Sistem ostaje isti, ali će naredne sezone i 14-plasirani tim strepeti za opstanak jer ga čeka baraž duel sa jednim prvoligašem. U prvenstvu koje sledi, u Ligi neće biti “Borca” i “Javora”, a zameniće ih, već je poznato “Proleter” (Novi Sad) i veoma blizu je i vranjansko “Dinamo”.\nU 37 odigranih utakmica, “Mačva” je ostvarila 11 pobeda, osam remija i pretrpela 18 poraza. Igrači šabačke ekipe su postigli 38, a primili 52 gola. Najefikasniji bio je Matić sa 11 pogodaka, a u listu strelaca su se upisivali još: Gavrić (5), Milinković, Lazarević, Adamović (po 4), Gemović (3), Jovanović (2), Arsenijević i Ristivojević (po 1). Golove je postizao i Protić. Pejović i Matić su najviše puta započinjali meč. Vladisavljević je 13 puta dobijao priliku sa klupe, dok su Adamović i Gemović najčešće igru napuštali pre kraja


Završena izrada monografije opštine Srbac – Radio Srbac\nZavršena izrada monografije opštine Srbac\nNakon gotovo dvije i po godine od početka rada, iz štampe su izašli prvi primjerci monografije koja nosi naziv “Srbac-monografski zapisi”, nastale u izdanju Opštine Srbac, Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva “Prosvjeta” i štamparije Grafomark iz Laktaša.\nKapitalno djelo, prvo ovakve vrste u našoj opštini, ostaće kao trajno svjedočanstvo o ljudima i događajima na ovim prostorima i predstavljaće spomenik jednog vremena, zaključeno je na današnjoj sjednici redakcionog odbora u zgradi Opštinske uprave u Srpcu.\nUrednik monografije, Žarko Šarić, podsjetio je da je u februaru 2018. godine održan prvi sastanak u Opštinskoj upravi na temu izrade monografije i da je od tada do danas učinjen ogroman napor na prikupljanju obimnog književnog materijala ugrađenog u ovu monografiju koja je po mnogo čemu jedinstvena na ovim prostorima.\n“Iskoristili smo brojne podatke koje smo ranije prikupljali za Enciklopediju Republike Srpske, ali smo isto tako proveli dosta vremena u istraživanju i razgovoru sa ljudima kako bismo sakupili nove informacije. Ono po čemu je ova knjiga upečatljiva su detaljni podaci o svakom selu u srbačkoj opštini, počev od istorijata, broja stanovnika, vjerskoj i nacionalnoj pripadnosti mještana, važnijim objektima i događajima u selu i drugim karakteristikama, što niko na našim prostorima u ovakvom formatu nije učinio”, rekao je Šarić.\nNa pisanju monografije bilo je angažovano 19 autora, a najveći dio posla obavili su članovi redakcionog odbora: Gordana Đukić, Ranko Šarić, Danilo Košutić, Žarko Šarić, Miloš Milinčić i Dejan Jovičić, koji su napisali 295 od ukupno 428 stranica.\n“Ova knjiga je istinski biser i njena vrijednost je neprocjenjiva jer svako ko je prelista moći će pronaći ono što ga zanima o našem narodu i njegovoj istoriji”, rekao je profesor Miloš Milinčić.\nDanilo Košutić, koji je jedan od najzastupljenijih autora u knjizi, ocijenio je da je monografija nastala u teškom vremenu koje je obilježila pandemija virusa korona i izrazio nadu da će se pronaći način da se na adekvatan način prezentuje javnosti, jer to po svemu zaslužuje.\n“U knjizi se može pronaći pregršt korisnih informacija i svako iz nje može naučiti nešto novo. Veoma sam zadovoljan kako je sve ispalo, ovo je pečat jednog vremena i odavno smo čekali jednu ovakvu knjigu”, rekao je Košutić.\nBudući da su iz štamparije Grafomark izašli tek prvi primjerci ove knjige, u narednim sedmicama predstoji štampanje preostalog tiraža od hiljadu primjeraka.\nImajući u vidu da je pandemija zaustavila sva kulturna i druga dešavanja, što podrazumijeva i zabranu većih okupljanja, još uvijek je neizvjesno kada će se organizovati promocija monografije, ali se očekuje da bi to moglo biti do jeseni, o čemu će javnost biti na vrijeme obaviještena.\nJedan broj primjeraka knjige biće pušten u prodaju nakon promocije kako bi je mogli kupiti oni koji budu zainteresovani da je posjeduju u kućnoj biblioteci dok će preostali primjerci biti namijenjeni kao poklon naučnim i javnim radnicima, istaknutim ličnostima iz naše lokalne zajednice, najboljim učenicima i studentima i drugim građanima koji pokažu uspjeh u određenim društvenim oblastima, kao i gostima iz drugih opština i država.\n“Jako sam zadovoljan što sam dobio priliku da učestvujem u izradi jednog ovakvog kapitalnog djela. Ponosan sam što je Srbac po prvi put u istoriji dobio svoju monografiju koju će vjerujem, sa zadovoljstvom, čitati i generacije koje tek dolaze. Upućujem zahvalnost u svoje lično ime, i u ime svojih saradnika, svima koji su učestvovali u njenom stvaranju”, rekao je načelnik Dragosavljević.


NEVEROVATNO: Mladi posle gledanja OVE EMISIJE postaju RELIGIOZNI\nMladi koji gledaju TV i internet sadržaje o prirodi i prirodnim lepotama, počinju da gaje religiozna osećanja - pokazalo je istraživanje naučnika objavljeno u magazinu “Emocije”.\nNaučnici su došli do saznanja da su se studenti koji su pratili ovakve programe okretali religiji, čak iako su pre toga bili ateisti ili su imali nejasan odnos prema veri.\nIstraživanje, u kojem je učestvovalo 127 mladih, pokazalo je da su za sve “krivi” prikazi predivne prirode koju su studenti dovodili u vezu sa bogom i teorijama o postanku sveta.\nStudente priroda razneži i odmah razmišljaju o postanku sveta...\nIspitanici su odgovarali na pitanja o religioznosti i verovanju u natprirodno, a zatim su gledali video-snimke u trajanju od svega pet minuta. Prvi je bio deo iz Bi-Bi-Sijeve serije “Planeta Zemlja”, koji je prikazivao čarobne predele, dok je drugi uključivao komične snimke iz serijala “Hod po divljoj strani”, a treći sasvim neutralni snimak vesti. Posle toga, ispitanici su odgovarali na pitanja o nauci, kada se došlo do zanimljivih saznanja.\nPročitajte još: Žene su se PROMENILE, a da li mladi MUŠKARCI pomažu u kućnim poslovima?\nIspostavilo se da su religiozni studenti posle gledanja prvog snimka postali još religiozniji, a ni ateisti nisu ostali indiferentni, iako se nisu deklarativno izjašnjavali da su počeli da veruju u boga, ali su odjednom više podržavali teorije evolucije koje naglašavaju red umesto onih o faktoru slučajnosti u univerzumu.


Med ove godine neće imati dobre prinose :: realno55 ::\nBANJALUKA, SARAJEVO - Nagle promjene temperature, kao što su izuzetno visoke temperature u junu i suša, a prije toga kišovit maj, uticale su da i ove godine prinosi meda budu loši, a ništa bolje neće biti ni u narednom periodu, ističu predstavnici udruženja pčelara u BiH. Međutim, tvrde da cijene meda zasad ipak neće ići naviše.\nDamir Barašin, predsjednik Saveza udruženja pčelara RS, za "Nezavisne" kaže da je situacija ista u posljednje tri-četiri godine.\n"Pčelari su u zaista nezavidnoj poziciji. Već nekoliko godina su bez prinosa, a mi imamo dobar dio pčelarske populacije koja živi isključivo od pčelarstva i hrane porodicu od toga", rekao je Barašin.\n"Imali smo kompletan maj kišan, tako da pčele nisu bile u prilici da iskoriste tu pašu. Poslije toga, iz kišnih dana nastale su izuzetno visoke temperature bez dužih intervala sa kišom, što utiče na ljude, ali i na pčele", kazao je Barašin.\n"Teško da se tu može nešto bitnije promijeniti. Glavne paše su izostale, tako da ovu godinu možemo smatrati izuzetno lošom", rekao je Barašin.\n"Tokom proljeća su bili kišni periodi i vjetrovi, nakon čega je nastao značajan period koji su pčele iskoristile za svoj razvoj. Ipak, nakon toga je došao nagli preobražaj i skok temperatura", rekao je Deljo.\n"Takođe je opšte poznato da je najmedonosnija pčelinja paša bagrem, međutim ona zavisi i od prošlogodišnjih padavina. Ove godine smo imali prinose samo u tragovima, ali značajne količine nismo imali", kazao je Deljo.\n"U BiH kroz stacionarno pčelarstvo imamo tri-četiri paše. Nama je dovoljna jedna pčelinja paša da bismo pokrili troškove i pčelarstvo učinili održivim", kazao je Deljo.\n"Iako je ove godine slabiji prinos, još nije sve izgubljeno", naglasio je Deljo.\n"To je značajan potencijal, međutim društvo i zajednica ne vode adekvatnu brigu, tako da je pčelarstvo i te kako zapostavljeno", rekao je Deljo.\n"One se u zadnje dvije-tri godine nisu bitnije mijenjale, osjeti se blagi porast. Cijene se razlikuju po regijama. U nekim dijelovima Republike Srpske sada su 16 KM, a ranije su bile 15 KM", kazao je Barašin.


VOICE: Da li je Gasprom ispunio sve obaveze prema Srbiji? | Autonomija\nVOICE: Da li je Gasprom ispunio sve obaveze prema Srbiji?\nIstraga MUP-a o mogućim zloupotrebama u privatizaciji NIS-a je u toku\nKada su pre sedam godina predstavnici Srbije i Rusije potpisali Sporazum o saradnji u oblasti naftne i gasne privrede, na samom početku definisana je realizacija tri projekta. Strane potpisnice sporazumele su se da će pružiti pomoć oko izgradnje magistralnog gasovodnog sistema iz Ruske Federacije kroz Crno more i teritoriju Srbije za tranzit i isporuke prirodnog gasa u druge zemlje Evrope, koji je popularno nazvan Južni tok. Sporazumom je predviđena i izgradnja podzemnog skladišta gasa „Banatski Dvor“ i rekonstrukcija i modernizacija tehnološkog kompleksa koji pripada NIS-u.\nU slučaju izmena zakonodavstva Srbije koje bi dovele do pogoršanja položaja ruske strane, predviđena je primena zakonodavstva koje je važilo na dan potpisivanja ugovora, odnosno zakonodavstva iz 2008. godine. To je ujedno i objašnjenje za povlašćeni položaj NIS-a kada je reč o rudnoj renti, koja po zakonima Srbije iznosi sedam odsto, a za tu kompaniju još uvek po starom zakonu – samo tri, iako je istim Sporazumom definisano da se odredbe o primeni starog zakonodavstva primenjuju „isključivo u odnosu na oporezivanje delatnosti na realizaciji navedenih projekata“, odnosno na izgradnju Južnog toka, podzemnog skladišta gasa i modernizaciju kompleksa NIS-a, a ne i na eksploataciju gasa i nafte.\n„Smatramo da bi navedeni Sporazum trebalo da bude predmet ponovnog razmatranja od strane Skupštine Srbije“, ocenio je pokrajinski sekretar.\nMinistar energetike Aleksandar Antić, međutim, odbio je da protumači odredbe Sporazuma. On je u odgovoru Pokrajinskom sekretarijatu za energetiku naveo da je zahtev potrebno „upodobiti“ zakonskim odredbama, odnosno da je potrebno da ga Skupštini Srbije podnese Skupština Vojvodine.\nAntić je dodao i da ministarstvo, na čijem je čelu, daje mišljenja o primeni odredaba zakona i drugih akata iz svoje nadležnosti, ali i da „mišljenja organa državne uprave nisu obavezujuća“.\nU prvom odgovoru se objašnjava da Sektor za naftu i gas ministarstva „ne raspolaže predmetnim izveštajima“ i tom prilikom ministarstvo je novinare uputilo na NIS, iako je ministarstvo delilo obavezu imenovanja zajedničkog revizora.\nU drugom odgovoru se, međutim, resorno ministarstvo „ispravlja“ i ističe da je zaključcima Vlade Srbije imenovan zajednički revizor koji priprema izveštaj o ispunjenosti obaveza Gasproma, bez navođenja podataka o kojem je revizoru reč. Na zahtev da se novinarima VOICE-a dostave revizorski izveštaji nije odgovoreno. U telefonskom razgovoru sa službenicom ministarstva rečeno nam je da se ti izveštaji nalaze „negde u Vladi Srbije“.\n„Sve ostalo NIS je uradio. Uradio je i više od toga i ulazio je u nove investicione zahvate, kao što je duboka prerada nafte i tako dalje, što nije bilo predviđeno ugovorom, kao što njime nisu bili predviđeni svi investicioni zahvati, uključujući i istraživanja novih naftnih polja, obezbeđivanje sopstvenih rezervi nafte i tako dalje“, objasnio je Škundrić.\n„Ja očekujem da bi trebalo da negde u narednih pet godina NIS ne samo zaokruži svoju obavezu nego da napravi i iskorak dalje u pravcu širenja svog portfolia, što je i započeo, u pravcu pronalaženja novih nalazišta nafte, ne samo u Srbiji već i u regionu, jer su istraživanja u toku i u Mađarskoj, i u Rumuniji, i u Republici Srpskoj. I jako je značajno da NIS u regionu dođe i do novih izvorišta nafte. NIS je izašao i sa svojom maloprodajnom mrežom, takođe u susednoj zemlji i tako povećao izvoz derivata iz Srbije u zemlje okruženja“, kazao je Škundrić.\nNa pitanje da li bi i danas bio potpisnik istog ugovora, Škundrić je poručio da i u današnjim okolnostima Srbija ne bi mogla da napravi bolji ugovor. „Ja nisam bio zagovornik prodaje opštih narodnih dobara, ali sam bio disciplinovani izvršilac onoga što je država, odnosno Vlada Srbije, već dogovorila kroz naftno-gasni aranžman i u tom smislu sam bio i potpisnik ugovora“, istakao je bivši ministar.\n„I naša zemlja treba i biće tranzitna za taj gas koji bude dolazio iz ruskih izvorišta. Ukoliko je Nemačka mogla u ovim kriznim situacijama sa Rusijom da se dogovori za drugi krak Severnog toka, znam da Rusija nije odustala u potpunosti od Južnog toka, već od varijante koja je bila planirana i očekujem da ćemo u bližoj budućnosti imati alternativno rešenje za Južni tok„, poručio je Škundrić.\n„Ukupna investiciona ulaganja kompanije Gaspromnjeft u modernizaciju i rekonstrukciju rafinerijskog kompleksa kompanije NIS i poboljšanje ekološke bezbednosti proizvodnih procesa kompanije od 2009. godine dostigla su iznos predviđen kupoprodajnim ugovorom – 500 miliona evra“, pisalo je u tadašnjem saopštenju Gasproma, objavljenom na sajtu NIS-a.


Back KULTURA IZLOŽBE SFW NEDELJA MODE OD 26. DO 29. JUNA U NOVOM SADU\nponedeljak, 15 jun 2020 09:20\nProgram je modifikovan i prilagođen situaciji, tako da je akcenat na modnim instalacijama, izložbama i panel diskusijama. Svečano otvaranje planirano je za petak, 26. juna, kada će publika moći da pogleda modne instalacije na platou ispred Kulturne stanice Svilara, galerijskog prostora Evropske prestonice kulture 2021, u Novom Sadu. Posle toga, na programu je otvaranje izložbe radova studenata, učesnika konkursa Fashion Talent Designers Competition i European Fashion Talent Designers Competition, nakon čega sledi muzički deo programa i nastup iznenađenja.\nNaredni dan, 27. jun, započeće panel diskusijom „Moda i mladi u doba korone“ - Ko su kreatori “nove normalnosti”. Na pitanja iz ove teme govoriće mladi kreatori, polufinalisti konkursa FTDC i EFTDC, kao i poznavaoci modnog biznisa. U večernjim časovima uslediće proglašenje pobednika konkursa FTDC i EFTDC, uz direktno uključenje članova žirija online linkom iz celog sveta.\nU nedelju 28. juna, u TC „Promenada“ na programu je Fashion Talk pod nazivom „Pogled u budućnost“. „Kako će šoping izgledati nakon Covida-19“, „Koliko su se ljudi privikli na online kupovinu“, „Da li će nam redefinisanje čitavog modnog univerzuma, koje predviđaju poznavaoci modnog biznisa, nametnuti nov način na koji ćemo konzumirati modu i graditi svoj stil“ i ostala pitanja, odgovaraće menadžeri modnih brendova, dizajneri, blogeri i poznati modni stilisti.\nPoslednjeg dana 14. izdanja „Serbia Fashion Weeka“ u Muzeju Vojvodine biće održana izložba modnih dizajnera Srbije. Naime, zbog pandemije mnoge nove kolekcije ostale su na štenderima, neke poluzavršene u ateljeima, ili čak u skicama. Zato će se na ovoj izložbi moći videti modeli urađeni za aprilsko izdanje Nacionalne nedelje mode koje je otkazano zbog pandemije, kao i kreacije kojima će biti najavljene njihove nove kolekcije i revije na 15. „Serbia Fashion Weeku“ koji je najavljen za period od 21. do 25. oktobra.


Japan: Istraživanja pokazala, domaća putovanja šire virus\nTanjug 8. decembra 2020. 12:20\nTOKIO – Istraživanja u Japanu pokazala su veću učestalost simptoma kovid-19 među ljudima koji su učestvovali u kampanji za domaća putovanja „Go To Travel“ koju je promovisala vlada i sugerišu da ona doprinose širenju virusa.\nPrema preliminarnom izveštaju istraživanja na osnovu internet ankete u kojoj je učestvovalo 25.000 ljudi, visoku tmperaturu prijavilo je 4,8 odsto učesnika u kampanji u poređenju sa 3,7 odsto onih koji nisu putovali.\nUčesnici vladine kampanje imali su i veće stope bolova u grlu, kašlja, glavobolje i gubitka osećaja ukusa ili mirisa, prenosi Rojters.\nZaključak prema autorima istraživanja, istraživača sa medicinskih fakulteta u Tokiju i Kaliforniji, jeste i da ova kampanja podstiče ljude sa većim rizikom od zaražavanja korona virusom na putovanja što dovodi do porasta broja obolelih i širenja zaraze iz većih gradova na sela.\nOvo istraživanje neće obradovati japanskog premijera Jošihidea Sugua koji je branio kampanju domaćih putovanja kao način da se zaustavi propadanje malih preduzeća u sektoru ugostiteljstva usled manjka gostiju izazvanog strahom od korona virusa.\nJapan trenutno prolazi kroz i treći talas kovid-19, s novim slučajevima koji dostižu rekordne brojke. Uprkos tome, ova država je bolje prebrodila pandemiju od većine vodećih ekonomija u svetu, sa više od 165.000 obolelih i 2.417 smrtnih slučajeva, navodi agencija.