Počeo skup povodom 60. godišnjice Pokreta nesvrstanih zemalja (VIDEO) | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 11.10.2021 10:25 > 11.10 12:59\nPočeo skup povodom 60. godišnjice Pokreta nesvrstanih zemalja (VIDEO)\nSkupu na Beogradskom sajmu prisustvuju najviši zvaničnici Srbije, predstavnici 105 stranih delegacija i devet delegacija medjunarodnih organizacija.\nMedju nesvrstanima je prvi put i Rusija koja je u julu ove godine stekla status posmatrača u Pokretu, osnovanom u jeku Hladnog rata, kao protivteža suprotstavljenim blokovima pod vodjstvom tadašnjeg SSSR i SAD.\nVučić: Skup povodom godišnjice PNZ prilika za učvršćivanje saradnje\nSrbija je, kao naslednik Jugoslavije, osnivača Pokreta, ponosni promoter politike multilateralizma i poštovanja medjunarodnih normi, rekao je Vučić.\nMedju njima je i šef ruske diplomatije Sergej Lavrov. Rusija je jula ove godine stekla status posmatrača u Pokretu, osnovanom u jeku Hladnog rata, kao protivteža suprotstavljenim blokovima pod vodjstvom tadašnjeg SSSR i SAD.\nTurski ministar: Ključni principi Pokreta nesvrstanih zemalja i danas veoma bitni\nMinistar spoljnih poslova Turske Mevlut Čavušoglu izjavio je u Beogradu da su ključni principi Pokreta nesvrstanih zemalja, ustanovljeni pre 60 godina, i danas veoma bitni.\nNa plenarnoj sesiji sastanka na visokom nivou povodom 60. godišnjice prve konferencije Pokreta nesvrstanih zemalja, Čavušoglu, ministar zemlje članice NATO-a, rekao je da su u središtu tih principa borba protiv ekonomskih nejdnakosti u svetu i multilateralni pristup rešavanju globalnih problema.\n"Nejednakosti se i dalje povećavaju širom sveta, sve je veći tehnološki jaz izmedju razvijenih i manje razvijenih zemalja. Hladni rat je završen, bipolarni svet se pretvorio u multipolarni, zbog čega su izazovi mnogo složeniji, ali glavni principi deklaracije iz Beograda ostaju veoma relevantni i bitni", kazao je Čavušoglu.\nČavušoglu učestvuje na skupu, a dobio je i priliku da se obrati u prvom delu plenarne sesije, uprkos činjenici da je Turska članica NATO-a, jednog od dva vojna bloka zbog kojih je Pokret nesvrstanih zemalja uspostavljen 1961. kao protivteža.\nPredsedavajući Pokretu nesvrstanih zemalja, predsednik Azerbejdžana Ilham Alijev rekao je da je Turska "jedina zemlja koja kao posebni gost učestvuje na Sastanku".\nČavušoglu je pozvao Pokret nesvrstanih zemalja da se "dodatno osnaži" i da bude "jači u svojim aktivnostima".\nLavrov: Ne smemo da zaboravimo glavne koncepte UN\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov izjavio je danas u Beogradu da glavni koncepti Ujedinjenih nacija ne smeju da budu zaboravljeni kako ne bi došlo do narušavanja medjunarodnog poretka.\n"Moramo izbegavati dvostruke standarde, moramo se boriti za razvoj bivših kolonijalnih zemalja, moramo čuvati ideale uzajamnog poštovanja i saradnje", rekao je Lavrov na plenarnoj sesiji sastanka na visokom nivou povodom 60. godišnjice prve konferencije Pokreta nesvrstanih zemalja.\nLavrov je rekao da je prvi samit Pokreta, 1961. godine u Beogradu, "poslao jasnu poruku svetu" da nema druge alternative od rešavanja izazova putem dijaloga.\nOn je izrazio nadu da će činjenica da Rusija sada ima svojstvo posmatrača u Pokretu nesvrstanih zemalja "mnogo pomoći svim koordinisanim akcijama" te organizacije.\nLavrov je pročitao i poruku predsednika Rusije Vladimira Putina koji je naveo da su glavna načela Pokreta nesvrstanih zemalja potrebna za rešavanje konfliktnih odnosa, u vreme "kada situacija u svetu postaje sve turbulentnija i kada se čovečanstvo suočava sa brojnim izazovima".\nRusija je jula ove godine dobila status posmatrača u Pokretu, osnovanom u jeku Hladnog rata, kao protivteža suprotstavljenim blokovima pod vodjstvom tadašnjeg SSSR i SAD.\nSkupu na Beogradskom sajmu prisustvuju predstavnici 105 država, devet medjunarodnih organizacija, i najviši zvaničnici Srbije.\nAlijev: Poštovanje teritorijalnog integriteta jezgro Pokreta nesvrstanih zemalja\nPredsednik Azerbejdžana i predsedavajući Pokreta nesvrstanih zemalja Ilham Alijev izjavio je danas da su poštovanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta, uzdržavanje od akata agresije i nemešanje u unutrašnja pitanja država jezgro Pokreta nesvrstanih zemalja.\nOn je obraćajući se okupljenima putem video linka dodao je da ti principi važe i danas i da se Azerbejdžan pokretu pridružio kako bi podržao jačanje mira, bezbednosti, medjunarodnog prava i pravde.\nOn se u govoru oštro osvrnuo na sukob sa Jermenijom u Nagorno Karabahu prošle godine, nazivajući tu zemlju okupatorom i nepoštovaocem medjunarodnog prava.\nPoručio je da se danas proslavlja istorijski dogadjaj i govorio o "važnoj" ulozi Pokreta na medjunarodnoj sceni.\nOn je rekao da je Pokret nesvrstanih jedan od najvećih multilateralnih foruma.\nPredsednik Gane: Pokret nesvrstanih zemalja bitan jer štiti interese zemalja u razvoju\nPredsednik Gane Nana Akufo-Ado izjavio je u Beogradu da je Pokret nesvrstanih zemalja bitan u 21. veku kao što je bio i u prethodnom jer štiti interese zemalja u razvoju.\nNa Sastanku na visokom nivou povodom 60. godišnjice prve konferencije Pokreta nesvrstanih zemalja, Akufo-Ado je rekao da su mir, dalji ekonomski razvoj i očuvanje nezavisnosti zemalja i njihovog dostojanstva glavni ciljevi te organizacije.\nAkufo-Ado, jedini strani šef države na skupu u Beogradu, kazao je da se Gana od osnivanja Pokreta 1961. drži njegovih glavnih principa, medju kojima su poštovanje teritorijalnog integriteta i nemešanje u unutrašnja pitanja drugih zemalja.\n"Verujemo u snagu Pokreta, u smislu pridržavanja principa koje su utemeljili njegovi osnivači. Uticaj pandemije korona virusa na populaciju je bio zaista jak i zbog toga moramo da stojimo rame uz rame, ne smemo da propustimo priliku da donesemo dalekosežne odluke radi izgradnje ravnopravnijeg sveta koji se zasniva na jednakosti suverenih zemalja", naveo je Akufo-Ado.\nUz Jugoslaviju, Egipat, Indiju i Indoneziju, Gana je jedan od pet inicijatora Pokreta nesvrstanih zemalja.\nMedju učesnicima prve konferencije Pokreta nesvrstanih zemalja, u Beogradu 1961. godine, bio je i prvi predsednik Gane Kvame Nkrumah, čija je ćerka deo delegacije te zemlje na skupu u Beogradu.\nGutereš: Veoma važna uloga Pokreta nesvrstanih zemalja u današnjem svetu\nBGeneralni sekretar UN Antonio Gutereš izjavio je da Pokret nesvrstanih zemalja ima veoma važnu ulogu u današnjem svetu, i istakao njegov doprinos u borbi protiv pandemije korona virusa.\n"Pokret nesvrstanih zemalja ima ključnu ulogu u svetu. Posebno zasedanje UN posvećeno pandemiji organizovano je na inicijativu tog Pokreta", rekao je Gutereš na plenarnoj sesiji Sastanka na visokom nivou povodom 60. godišnjice prve konferencije Pokreta nesvrstanih zemalja.\nU obraćanju snimljenom porukom, Gutereš je naveo da "dugo pokušava da progura plan globalne vakcinacije" i dodao da do smrti ogromnog broja ljudi dolazi zbog nejednake distribucije vakcina.\nOn je ukazao i na druge probleme savremenog sveta, pre svega klimatskih promena, zagadjenja i gubitka radnih mesta.\nNaveo je da je veoma bitno da manje razvijene zemlje dobiju novac za suočavanje sa klimatskim promenama.\n"Važno je da medjunarodna saradnja i multilateralizam budu od primarnog značaja. Akcije treba da budu usmerene tako da imaju u vidu i buduće generacije i da ojačaju poverenje", kazao je Gutereš.\nPredsednik Generalne skupštine Ujedinjenih nacija Abdulah Šahid, koji prisustvuje skupu u Beogradu, kazao je da u borbi za bolje i pravednije medjunarodne odnose "nema sile" kao što je Pokret nesvrstanih zemalja.\nOn je izrazio uverenje da će članice Pokreta snažno podržati aktivnosti na polju borbe protiv klimatskih promena.


„Dečko koji isporučuje“ ili otpisan kao Tadić – Srce Srbije\n„Dečko koji isporučuje“ ili otpisan kao Tadić\nDušan Janjić, foto: screenshot/YT/BN\nŠalja s pravom ukazuje na šansu koju za izlazak iz naše “talačke krize” predstavlja promena predsednika SAD. Šalja primećuje i da će novom predsedniku SAD “najverovatnije trebati da potroši par godina, možda čak i ceo svoj četvorogodišnji mandat, kako bi koliko toliko vratio u normalne tokove, ili u normalnu funkcionalnost, administraciju jednog američkog predsednika”. Zaista, Tramp je došao na vlast u SAD na talasu jačanja populizma širom sveta. Tramp je pokušao da rešenje problema koje donosi globalizacija nađe u ekonomskom nacionalizmu. „Amerika pre svega!” i „Učinimo Ameriku ponovo velikom” mantre su za privlačenje nacionalista, izolacionista i protekcionista.\nSa pobedom desnog populizma u SAD i dolaskom Trampa na vlast, došlo je do prave pometnje u EU. Vodeće zemlje EU nisu bile spremne da prihvate Trampovo “priorodno savezništvo” koje je trebalo da partnersku saradnju, koja je bila osnov evro–atlantske saradnje posle drugog svetskog rat, zameni „vođstvom SAD“ odnosno upravljanjem EU iz Vašingtona.\nTrampova administracije je nastojala da marginalizuje uticaj EU u evro–atlantskim poslovima, a i u geopolitici. Ova politika je pasivizirala NATO koji nije uspeo da odgovori na izazov Erdoganove politika da upotrebljava svoju vojsku, članicu NATO, prevashodno po sopstvenoj proceni. Uz to, tesna saradnja Rusije i Turske značjano je narušila rezultate sankcija koje su EU i najveći broj država članica NATO nametnule Rusiji zbog njenog vojnog intervenisanja u Ukrajini.\nTramp je svoje viđenje „američkog vođstva“preneo i na Pacifik – oblast izuzetno važnu za SAD. Pokušaj uspostavljanja „velikog istorijskog otvaranja Severne Koreje“ rezultirao je snažnom političkom propagandom i medijskom kampanju ali ne i promenom politike Severne Koreje. Neartikulisana politika SAD upustila se u mnoge avanture, pa i u odmeravanja moći sa Kinom. Tako je Tramp u vezi sa pandemijom kovid-19 optužio Kinu za zaveru i zločine protiv svetskog zdravlja. Istovrmeno, Kina je sledila svoju geopolitiku „Jedan pojas, jedan put“ i dodatno osnažila poslovnu saradnju sa Azijom odosno priključila se stvaranju nove zajednička zona ekonomske saradnje (Regional Comprehensive Economic Partnership – RCEP).\nKina je iskoristila i nemoć Trampove administracije u susret izazovu koji je za nju predstavljao Iran i omogućila sebi značajno snabdevanje energentima ali i indirektno energetsko povezivanje preko budućeg južnog gasnog koridora sa Azerbejdžanom, Rusijom, Turskom i potom EU.\nSve u svemu Trampova politika se svela na reaktiviranje ratova kao mehanizama preraspodele moći i kapitala. U ovoj kockarskoj igri EU, Rusija, zemlje Bliskog istoka i centralne Azije, Kina pa i čitav Pacifik, uspostavljaju međusobno ad hoc savezništvo koje ponekad i isporuči nekome nešto, ali pre svega na teret treće strane. Takva situacija ugrožava budućnost SAD uticaja u ovim delovima sveta. Stoga će administracija novoizabranog predsednika SAD Bajdena (Joe Biden) imati pred sobom izuzetno težak zadatak resetovanja evro–atlantske saradnje, nove geopolitike i odnosa prema Pacifiku, Aziji kao i Kini.\nBajdenov posao biće otežan i posledicama Trampove unutrašnje politike odnosno porastom desnog populizma u SAD, Evropi, Brazilu, Indiji i širom sveta.\nKad se sve sabere i oduzme novi predsednik SAD će imati mnogo posla jer ima mnogo problema u kojima bi trebalo da pokaže svoju snagu isporučivanja odnosno da je Deliveri Boy. Valja imati na umu i činjenicu da Bajden i SAD nemaju niti mogu da imaju rešenje za sve probleme koji pritisakju svet i SAD. Rešavnje problema je i na onima koji su ih stvarali i koji ih održavaju. U našem slučaju, na vođstvima Srbije i Kosova.\nKako je napisao Šalja, “Bajdenu će jedan od glavnih spoljno-političkih prioriteta biti obnova narušenih trans-atlantskih odnosa sa Evropom, sa EU odnosno sa vodećim državama EU ali i sa NATO”. U slagalici ili trijadi SAD – EU – NATO postaju važni odgovori na “nedovršene poslove” (u BiH i Kosovu) ali i strateški zadatak Vašingtona kakav je širenje NATO na čitavu Evropu, te i na Zapadni Balkan. Zbog toga su, na primer u Beogradu, uključeni mnogi alarmi ali je oživelo i sećanje na tragične posledice “Miloševićevog gambit-a” odnosno pogrešnog izabora poteza u igri na geopolitičkoj šahovskoj table. Jedan od tih alarma opominje da su pred Srbijom godine koje će pokazati da li je vojna neutrlnost održiva.\nS druge strane SAD, EU i NATO su suočeni s problemom održavanja ravnoteže između štapa i šargarepe, odnosno pridruživanje EU i NATO, što su izabrali kao metod kada je reč o Srbiji i u Kosovu. Sadašnji odnos Srbije i NATO je određen Rezolucijom o teritorijalnom integritetu Srbije, koju je usvojila Narodna skupština Republike Srbije decembra 2007. godine, a čija tačka 6. glasi: „Zbog ukupne uloge NATO pakta, od protivpravnog bombardovanja Srbije 1999. godine, bez odluke Saveta bezbednosti UN, do aneksa 11 odbačenog Ahtisarijevog plana, u kome se određuje da je NATO ‘konačan organ’ vlasti u ‘nezavisnom Kosovu’, Narodna skupština RS donosi odluku o proglašavanju vojne neutralnosti Republike Srbije u odnosu na postojeće vojne saveze do eventualnog raspisivanja referenduma na kojem bi se donela konačna odluka o tom pitanju“.\nOd tada do danas, posotoji svojevrsna konfuzija u tumačenju vojne neutralnosti. Sama Rezolucija ostavlja mogućnost priključenja nekom od vojnih saveza. Uz to, politčko rukovodstvo nije učinilo ni jedan korak za priznanje vojne neutralnosti od strane drugih država ili međunarodnih organizacija.\nU stvarnosti Srbija je partnerski odnos sa NATO-om uspostavila pristupanjem programu Partnerstvo za mir (14. decembra 2006. godine) i od tada prošla sve potrebne faze na putu ka punoprvnom članstvu. Nedostaje samo Izjava o spremenosti za punopravno članstvo. Takođe, Srbija je kandidat za punopravno članstvu u EU koje podrazumeva i poštovanje Evropske bezbednosne i odbrambene politike.\nOgraničavajući faktor vojne neutralnosti Srbije predstavljaju i karakteristiku regiona u kome se nalazi. Pet od osam zemalja sa kojima se Srbija graniči članice su NATO-a, dok su dve na putu članstva. Četiri od njih (Mađarska, Rumunija, Bugarska i Hrvatska) članice su EU, pri čemu ni jedna od njih nije postala članica EU a da prethodno nije postala članica NATO. Situacija u BiH je, imajući u vidu suprotstavljene stavove dva entiteta, konfuzna kao i stanje u odnosima Srbije i Kosova. To samo po sebi opravdava pitanje da li će Srbija moći da bude izuzetak od pravila i da uđe u pregovore i postane članica EU, a da prethodno nije postala članica NATO.\nKada je reč o odnosima Kosova i Srbije Bajden je tu “veteran u svakom pogledu”, piše Šalja. On je nesporni znalac i autoritet u ovim pitanjima kao i neki od njegovih najbližih saradnika, počevši od Antonija Blinkena, budućeg državnog sekretara. Oni na raspolaganju imaju većinu od onih par desetina diplomata i eksperata koji se bave porblemom Zapadnog Balkana u Vašingtonu.\nUz to, kad se uzme u obzir da, kada je u pitanju odnos Vašingtona prema Zapdnom Blaknu,Kosovu i Srbiji, ali i Briselskom dijalogu, ne treba očekivati dramatične promene. Da podsetim, Tramp je po ovom pitanju sledio najavu Bajdena iz 2016. godine i imenovao specijalnog predstavnika za zapdni Balkan (Palmera) i u strateško – političkom smilsu, na iznenađenje mnogih u Prištini i naročito u Beogradu, sačuvao kontinuitet u odnosu na svoje prethodnike (Klintona i Obame). Štaviše, opet na iznenađenje mnogih u Prištini i Beogradu, on je otišao korak dalje u odnosu na nasleđe administracije Obame, ističući u svojim pismima Tačiju i Vučiću da bi dijalog Kosova i Srbije trebalo zaključiti “međusobnim i verodostojnim priznanjem”. Bajden je tokom svoje predizborne kampanje ponovio stav Trampa uz dodatak da međusobno priznanje Kosova i Srbije mora uvažiti sadašnje granice ove dve države.\nIz svega ovog proizlazi da se neće dugo čekati i da će započete konsultacije na liniji saradnici novog predsednika, Berlina i Brisela, dovesti do usaglašavnja jednog glasa i da će se s njima vođstva Srbije i Kosova suočiti već početkom iduće godine.\nPri tom, za razliku od Šalje, nisam siguran da je Bajdenovom stavu „slažemo se da se ne slažemo“ istekao rok trajanja. Pre će biti da će se ovaj stav biti osnova zajedničkog stave SAD, EU i NATO kako bi se ostvario prvi, zaista istorijski korak a to je “puna normalizacija odnosa”. Nema razloga da SAD odustanu od svoje politike upravljanja krizom i da požure kao “krajnjem cilju”. Moguće je da će određenje pune normalizacije, u sveobuhvatnom sporazumu, biti instrument usopostavljanja održivog rešenja koje više neće zanemarivati bezbednosnu saradnju.\nDanas, izgleda da će sa Bajadenovom adminsitracijom ojačati podrška i insistiranje na sradanji u trouglu SAD – EU – NATO što donosi i saradnju na izgradnji strategije izlaska iz krize odnosno, u slučaju EU na European Green New Deal, a u slučju Srbije – NEW Deal Srbija. Za to je potrebna promena političkog obrasca mada pitanje je da li to mogu da dosegnu sadašnji pregovarači. Zapravo, pred nama su meseci i godine koje će jasno pokazati ko je „Dečko koji obećava“, a ko je „Dečko koji isporučuje“. Oni kojima se dokaže da je “Dečko koji ne isporučuje” biće, poput Borisa Tadić, otpisani.


Isporučena oprema od izuzetne važnosti Тehnološko-metalurškom fakultetu u Beogradu - Jedinica za upravljanje projektom / Project Implementation Unit\nČetvrtak, 4. oktobar, 2012.\nU okviru Projekta nabavke kapitalne opreme, završena je nabavka, instalacija i obuka za uređaj Hydrogel, Soft Materials And Tissue Testing System kao deo grupe uređaja od izuzetne važnosti.\nOvaj uređaj isporučen je Tehnološko-metalurškom fakultetu (TMF) Univerziteta u Beogradu, a odobren je u okviru naučnog projekta integralnih i interdisciplinarnih istraživanja broj III46010.\nOvaj uređaj najnovije generacije ima mogućnost da ispituje različite materijale, uključujući i biološke, na efekat malih sila (0.005-50N) sa velikom preciznošću. Testiranja čvrstih formi na opterećenje malih sila ima širok spektar primena uključujući i primene u farmaceutskoj i prehrambenoj industriji. Uređajem se mere promene dimenzije uzorka, meri sila i snima ceo proces kidanja, kompresije ili torzije. Nove mogućnosti će doprinetu radu istražičakog tima na projektu koji ima za cilj da poboljša procese u prehrambenoj industriji.\nMerenje uticaja ovog opsega sila nije bilo moguće do sada na TMF-u. U okviru projekta nabavke kapitalne opreme planirana je nabavka uređaja za testiranje višeg opsega sila čime će se zaokružiti mogućnosti testiranja uzoraka na TMF-u.


Platili 21 milion dinara za nepostojeće projekte\nOpština Varvarin je preduzeću „Kirilo Savić“ za izradu šest projekata platila 21 milion dinara. Nijedan od ovih projekata nije završen iako su rokovi davno istekli.\nPoslovi bez tendera: Iz Varvarina\n- U periodu od 2010. do 2014. godine sa preduzećem „Kirilo Savić“ zaključeno je šest ugovora za izradu projektno tehničke dokumentacije za postrojenja za prečišćavanje pitke vode i otpadnih voda u Varvarinu i Gornjem Katunu, Donjem Katunu, Obrežu, Bačini, Maskaru i Bošnjanu, sanaciju deponije „Moravište“, kao i sanaciju deponije u Obrežu.\nNijedan od ovih projekata nije završen iako su rokovi bili od 20 do 30 dana od potpisivanja ugovora - objašnjava Miroslav Milošević Đak, odbornik u Skupštini opštine Varvarin.\nUkupna vrednost svih šest ugovora je 27.411.550 dinara a dosad je, prema podacima Direkcije za izgradnju i urbanizam Varvarin, plaćeno 21.582.550 dinara.\n- Svi projekti nisu ni isplaćeni do kraja a takođe nisu ni realizovani - navodi se u informaciji Direkcije za urbanizam i izgradnju dostavljenoj odbornicima.\n- Posao je dodeljen na osnovu mišljenja, koje nije obavezujuće, a ne na osnovu tendera. Direktor Direkcije za izgradnju Slavoljub Savić je od 2012. godine u nekoliko navrata potpisivao anekse ugovora i time produžavao rokove. Zbog bahatog i nesavesnog trošenja para građana Varvarina podneo sam prijavu Višem javnom tužilaštvu u Kruševcu - dodaje Miroslav Milošević.


General FSB pohvalio SAD za pomoć - 17.12.2017, Sputnik Srbija\nInformacije koje je CIA predala ruskim obaveštajnim službama za neutralisanje grupe terorista, koja je pripremala velike terorističke napade u Sankt Peterburgu... 17.12.2017, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, aleksandar mihajlov, fsb, cia\n© COS FSB RF / Uđi u foto-galerijuPripadnici FSB tokom operacije hapšenja terorističke grupe u Moskvi\nInformacije koje je CIA predala ruskim obaveštajnim službama za neutralisanje grupe terorista, koja je pripremala velike terorističke napade u Sankt Peterburgu, pokazuje da je Vašington pokazao odgovoran odnos prema potrebi realnog udruživanja napora sa Rusijom u borbi protiv terorizma, smatra general-major FSB u rezervi Aleksandar Mihajlov.\n17 Decembar 2017, 17:33\n„Imamo bilateralni sporazum između obaveštajnih službi i sarađujemo u različitim oblicima. Uvek prenosimo informacije koje imamo. Ali pitanje je aktivnosti takve saradnje“, rekao je član Saveta za spoljnu i odbrambenu politiku, general-major FSB-a u rezervi Aleksandar Mihajlov.\n„Amerikanci su uradili ono što je trebalo da urade. Odnos prema terorizmu trebalo bi da bude isti. Prijem i predaja takvih informacija predstavlja osnovu za realizaciju mera koje sprečavaju ozbiljne posledice za ljude“, dodao je general-major.\nMihajlov navodi da terorističke ćelije koje međusobno sarađuju „negde su, iako indirektno, upale u oči američkim obaveštajnim službama i one su nam prenele ove informacije nakon preliminarne provere“.\n„Uprkos tome što su Amerikanci uništavali odnose među našim zemljama, ostaje činjenica da su odgovorno i adekvatno reagovali na takve stvari (sprečavanje terorističkih napada)“, dodao je Mihajlov.\n15 Decembar 2017, 12:30\nRanije je objavljeno da je Federalna služba bezbednosti (FSB) sprečila aktivnosti pristalica DAEŠ-a, koje su planirale da izvrše teroristički napad 16. decembra u Sankt Peterburgu. U specijalnoj operaciji sprovedenoj u Sankt Peterburgu 13. i 14. decembra, uhapšeno je sedam članova ćelije, kod kojih su pronađeni značajna količina eksploziva, komponente improvizovanih eksplozivnih naprava, automatsko oružje i municija.


Održana sednica Gradskog veća. Veći budžet za 2021.definisan kroz 17 programa. Za investicije opredeljeno više od 300 miliona dinara - Pirot Plus Online\nOdržana sednica Gradskog veća. Veći budžet za 2021.definisan kroz 17 programa. Za investicije opredeljeno više od 300 miliona dinara\n09. decembar 2020. 13:46 Lokalna samouprava Pirot Plus Online\nDanas, 9.decembra, u skupštinskoj sali Gradske uprave, održana je sednica Gradskog veća, sa 8 tačaka dnevnog reda, koje su jednoglasno usvojene.\nPrva i svakako najbitnija, bila je Utvrdjivanje predloga Odluke o Budžetu grada Pirota za narednu godinu, Kadrovskog plana Gradske uprave, Službe za internu reviziju i Gradskog pravobranilaštva.\nKako je rekao Vladan Vasić, gradonačelnik Pirota, planirani Budžet za 2021. iznosi milijardu osamsto šesnaest miliona dinara i biće veći za 6,19 procenata u odnosu na budžeti iz 2020. Ambiciozno u ovom trenutku, ali i logično u odnosu na ostvarenje budžeta iz 2020.godine. Još jedan od razloga je i nada da će drugi deo godine biti bolji u odnosu na prvu polovinu 2021.u toku koje se očekuje stabilizacija u vezi sa pandemijom korona virusa.\nBudžet za narednu godinu biće programski, što znači da će sve stavke iz budžeta biti sumirane u odredjene programe. Grad Pirot je sa Stalnom konferencijom gradova i opština definisao 17 programa koji će se finansirati iz Budžeta.\nVasić je objasnio koji su sve to programi definisani u budžetu i kolika sredstva su opredeljena za njih.\nViše od 300 miliona dinara opredeljeno je za investicije, u koje se ubraja i deo predvidjan za urbanizam, uredjenje i održavanja gradske infrastrukture. Za početak izgradjnje Otvorenog plivačkog bazena odvojeno je milion eura.\nPored ovoga, većnici su usvojili Odluku o odredjivanju pravaca pružanja državnih puteva kroz naseljena mesta na treritoriji grada, Odluku iz imovinsko pravne oblasti, Statuta Apotekarske ustanove Pirot, kao i Odluku o obrazovanju Saveta za bezbednost grada Pirota.\nRazmatrala se i Odluka donošenja Programa za rad Saveta za bezbednost saobraćaja za 2021.godinu kao i Zaključka o usvajanju Operativnog plana Mobilnog tima za socijalno uključivanje Roma i Romkinja na lokalnom nivou grada u drugoj fazi.\nSednica Skupštine grada zakazana je za petak, 11.decembra, od 10 sati u Domu kulture.


Erdogan: Obama ćuti o ubistvu muslimana – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Svijet / Erdogan: Obama ćuti o ubistvu muslimana\nTurski predsjednik Redžep Tajip Erdogan kritikovao je američkog kolegu Baraka Obamu zbog toga što se nije oglasio nakon što je u SAD ove nedjelje ubijeno troje mladih muslimana.\nPolicija u americkoj saveznoj državi Sjevernoj Karolini je uhapsila nadača koji je pucao i usmrtio troje studenata muslimana, uključujući muža i ženu, u univerzitetskom gradu Čapel Hilu, prenijela je agencija AP.\nErdogan je u četvrtak, na konferenciji za štampu sa meksičkim predsjednikom Enrike Penja Nijetom tokom posjete Meksiku, rekao da bi Obama, potpredsjednik SAD Džo Bajden i državni sekretar DŽon Keri trebalo da reaguju poslije takvih zločina.\n“Ako budete ćutali i ne oglasite se pošto se dese ovakvi incidenti, svijet će ćutati kad se nešto desi vama”, istakao je Erdogan, osuđujući odgovorne za pucnjavu.\nAmerička policija je kasnije saopštila da je povod za ubistvo troje mladih muslimana u blizini Univerziteta Sjeverne Karoline dugogodišnji spor između susjeda oko mjesta za parkiranje.\nMuslimanske grupe za ljudska prava, međutim, izrazile su sumnje u vezi tog motiva i zatražile od vlasti da se pozabave spekulacijama, iznijetim na društvenim mrežama, da iza ubistva stoje antimuslimanske predrasude.\nLGBT FORUM PROGRES, LGBTIQ SOCIJALNI CENTAR I HIPERION : Mnogi od nas i dalje žive u izolaciji, strahu od nasilja..… https://t.co/pV1XZeH2sE30 minuta ago\nPOKUŠALI DA OTRUJU VUKOTIĆA: Pogledajte pakleni plan protivničkog klana koji je pošao po zlu -… https://t.co/tRW8B6rWKi36 minuta ago


PARTIZAN - TIM ZA JANG BOJS: Jevtović zbog skoka i sedam debitanata u LE\nIzvor: MozzartSport.com, 13.Sep.2017, 20:27\nĐukić napravio dve promene u odnosu na prethodni prvenstveni susret\n(Od specijalnog izveštača MOZZART Sporta iz Švajcarske)\nIma (li) Miroslav Đukić šifru za otvaranje sefa švajcarske banke?\nPre četiri godine uspeo je da ga otključa, uzme tri boda na stadionu Sent Galena (3:2) i odnese ih u Valensiju, a sad sličnu "pljačku" planira da izvede u Bernu i fudbalerima Partizana već na početku misije "proleće 2018" taj cilj učini dostižnijim.\nKao što je najavljivao, neće previše menjati šef struke crno-belih na gostovanju Jang Bojsu (četvrtak, 19.00, TV Arenasport 3). Svega dve izmene u odnosu na startere sa poslednjeg prvenstvenog meča. Očekivane. Saša Marjanović nije ni licenciran za grupnu fazu Lige Evrope, samim tim je van konkurencije, dok će se Danilo Pantić preseliti na klupu, a u startnih 11 će - ne bude li iznenađenja u poslednji čas - Marko Jevtović i Marko Janković.\nOdluka da Jevtović dobije prednost u odnosu na Milana Radina, koji je odlično obavio posao u dvomeču sa Videotonom, zasnovana je na analizi protivnika i zaključku da se igra viceprvaka Švajcarske zasniva na dugim loptama i čestim centaršutevima i da je zbog toga nekadašnji prvotimac Novog Pazara pogodniji za ovaj meč. Uostalom, viši je od Radina (192 cm - 173 cm) i procena Đukića je da bi trebalo da se u vazduhu nadmeće sa korpuletnim rivalima.\nSPECIJALI: Zvezda i Partizan u Ligi Evrope i Zvezda vs Partizan u Ligi Evrope\nJevtović će igrati u tandemu sa Evertonom Luizom, što je od početka sezone bio slučaj još na gostovanjima Spartaku u Subotici i Olimpijakosu u Atini. Na oba je Partizan ostao neporažen (1:0, 2:2).\nKako je Marko Janković predahnuo u okršaju sa Mladosti iz Lučana, sigurno se vraća u tim iz koga će za ovu priliku istisnuti Pantića, zauzeti standardnu poziciju desnog krila, a na suprotni kraj terena poslati Zorana Tošića. Mada, očekuje se da njih dvojica tokom meča u Bernu često menjaju pozicije, kako bi pokušali da zbune odbranu tima Adolfa Hutera.\n(1,92) Jang Bojs (3,50) Partizan (3,90)\nNapad Partizana u Bernu predvodiće, opet očekivano, Ognjen Ožegović, iza njega dejstvovaće Leandre Tavamba, a dileme nema ni kad je u pitanju odbrana, posebno ako se zna da je nesavladana u poslednjih pet takmičarskih utakmica.\nU ovako zamišljenom timu crno-belih Vladimir Stojković, Miroslav Vulićević, Marko Jevtović i Zoran Tošić imaju iskustvo igranja grupne faze Lige Evrope. Ostala sedmorica će debitovati na ovom nivou takmičenja.\nKako je Đukić u Švajcarsku poveo 20 igrača, dvojica će morati da ostanu van protokola.\nVerovatni sastav Partizana: Stojković - Vulićević, Nemanja R. Miletić, Ostojić, Nemanja G. Miletić - Everton, Jevtović - Janković, Tavamba, Tošić - Ožegović.


Sada brendovi obuće nude širok izbor popularnih japanki u neutralnim tonovima kao što su bež, bela, crna i smelim nijansama kao što su fuksija, crvena, plava. Poručuju da japanke nisu „papuče za plažu“, već obuća koju možete da nosite od jutra do mraka u gradu.\nProšlog leta su mnoge trendi devojke možda imale skeptičniji pristup japankama koje se nose u gradskim šetnjama ili čak noćnim izlascima, ali ove godine su stvari malo drugačije. Na kraju krajeva, to je stil obuće koji je veoma udoban, stabilan i lako se kombinuje sa onim što odlučite da obučete. Uz haljine i suknje svih dužina, sa kombinezonima i šortsevima, japanke će dodati letnje cool vibracije vašim autfitima, a istovremeno će učiniti da se osećate kao da ste na odmoru čak i ako ste u gradu.\nPored ravnih modela, ove sezone dizajneri su nam predstavili i modele sa platformom koji će učiniti da naše šetnje traju što duže.\nU galeriji otkrijte nove modele popularnih brendova, koje možete nositi na plaži i u gradu.


Prosečna plata u Srbiji 66.048 dinara, polovina prima ispod 50.000 dinara\nPOČETNA NACIONALNE VESTI Prosečna plata u Srbiji 66.048 dinara, polovina prima ispod 50.000 dinara\nRepublički zavod za statistiku saopštio je danas da je prosečna zarada (bruto) obračunata za oktobar 2021. godine iznosila 91.132 dinara.\nIstovremeno je prosečna zarada bez poreza i doprinosa (neto) iznosila 66.048 dinara, objavljeno je na sajtu Vlade Republike Srbije.\nRast bruto zarada u periodu januar–oktobar 2021. godine, u odnosu na isti vremenski interval prošle godine, iznosio je 8,7 odsto nominalno, odnosno 5,1 odsto realno. Istovremeno, neto zarade su porasle za 8,9 odsto nominalno i za 5,3 odsto realno.\nU poređenju sa istim mesecom prethodne godine, prosečna bruto zarada za oktobar 2021. godine nominalno je veća za 9,7 odsto, a realno za 2,9 odsto, dok je prosečna neto zarada nominalno veća za 9,9 odsto, odnosno za 3,1 odsto realno.\nMedijalna neto zarada za oktobar 2021. godine iznosila je 50.000 dinara, što znači da je 50 odsto zaposlenih ostvarilo zaradu do navedenog iznosa.\nIZVORrzs, tanjug, urban city\nPRETHODNI ČLANAKSaopštenje Pokreta “Jasno i glasno” povodom preseljenja javnih preduzeća\nSLEDEĆI ČLANAKSa Površinskog kopa „Drmno“: Stabilno i u zimskim uslovima\nBrnabić: Istorijsko povećanje penzija, raste i minimalac\nZvanična statistika: U Požarevcu prosek plate oko 70.000 dinara\nVučić saopštio koliki će biti minimalac od 1. januara


srbijasport.net - Vesti - Srpske lige - Na Zapadu odloženo šest utakmica za sredu, Užičani u odloženom meču traže bodove za priključak sa liderom iz Požege\nNa Zapadu odloženo šest utakmica za sredu, Užičani u odloženom meču traže bodove za priključak sa liderom iz Požege\nU okviru 28. kola Srpske lige, Zapad, biće odigrane dve utakmice, u Raškoj i Bajinoj Bašti. Do pomeranja termina došlo je zbog bolesti igrača Budućnosti iz Arilja, tako da nisu mogli odigrati odloženu utakmicu sa GFK Slobodom. Kako je meč izuzetno bitan za jedne i za druge, takmičarski organi su našli prihvatljivo rešenje i većinu mečeva 28. kola pomerili za sredu 25. maj. Od osam mečeva, dva će se odigraju u predviđenom terminu (subota). Reč je o utakmicama između Trepče i Smedereva 1924, odnosno Sloge (Bajina Bašta) i Mačve 1929.\nOdložen susret između Budućnosti i GFK Slobode na programu je u nedelju, od 17:00.\nTrepča je autsajder u duelu sa moćnim Smederevcima, bez pobede su u drugom delu prvenstva, a kao domaćini jednom su trijumfovali. “Oklopnici” kako prvenstvo ulazi u finiš igraju sve bolje i u prethodnih 13 kola upisali su pet pobeda i dva poraza.\nU Bajinoj Bašti očekujemo kvalitetnu fudbalsku predstavu, dva rivala koji su se pokazali u pozitivnom svetlu, Sloga kao novajlija i ekipa iz Bogatića, možda najprijatnije iznenađenje prvenstva. Mačva 1929 je peta sa 46 bodova, koliko ima Borac 1926, i nalazio se u serija dobrih rezultata, naročito u zadnjih pet kola (12 bodova). Biće to sudar ubedljivog domaćina (8 pobeda) i uspešnog gosta (19 bodova). Mačva 1929 je uspešnija u nastavku prvenstva (22 boda) od rivala sa Drine (16), i nerešen tezultat je najprihvatljiviji.\nMnogo više pažnje privlači odloženi duel u Arilju, gde stiže drugoplasirana GFK Sloboda, sa ambicijama da u slučaju pobede dostigne na tabeli lidera iz Požege. Užičani su tim proleća (26 bodova) i najuspešnija su gostujuća ekipa u ligi (23 boda). “Malinari” nemaju pozitivan bilans kod kuće (4 pobede, 5 poraza), ali su u nastavku prvenstva osvojili najviše bodova i po učinku su osmi (16 bodova). Ako bi se bavili prognozama favoriti su Užičani, pogotovu koliko je povoljan zdravstveni bilten igrača iz Arilja.\nLider gostuje pored smedervske tvrđave, Ubljani prete...


Nelson: Dodik je pod sankcijama zbog postupaka koji su narušavali Dejtonski mirovni sporazum - Narod.ba\nPolitika 4. Oktobra 2019.\nVeoma je razočaravajuće koliko je vremena potrošeno u traženju konsenzusa za uspostavljenje vlasti u Bosni i Hercegovini, kazao je danas u intervjuu za novinske agencije Fena i Srna ambasador Sjedinjenih Američkih Država u BiH Erik Nelson (Eric). – Sat otkucava, mjeseci prolaze, a reforme koje bi pružile nadu Bosancima i Hercegovcima su na čekanju, zbog čega […]\nVeoma je razočaravajuće koliko je vremena potrošeno u traženju konsenzusa za uspostavljenje vlasti u Bosni i Hercegovini, kazao je danas u intervjuu za novinske agencije Fena i Srna ambasador Sjedinjenih Američkih Država u BiH Erik Nelson (Eric).\n– Sat otkucava, mjeseci prolaze, a reforme koje bi pružile nadu Bosancima i Hercegovcima su na čekanju, zbog čega se oni sve više odlučuju za odlazak iz BiH u zemlje Evropske unije i članice Sjevernoatlantskog saveza (NATO). Oni zapravo za vladavinu prava glasaju “stopalima” – istakao je.\nStoga je ocijenio da je veoma važno krenuti s radom i početi s provođenjem teških reformi, o čemu je Evropska unija bila veoma jasna šta i kako se treba uraditi. Taj put, dodaje, nije lagan i zahtijevat će kompromise, ali SAD će ostati dosljedan partner koji će pružati pomoć da se to realizira.\nPosebno je naglasio da ovakva kašnjenje u formiranju vlasti ne odgovaraju međunarodnoj zajednici, ali ono što žele podržati i vidjeti jeste konsenzus među liderima, jer dok političari vode razgovore o formiranju koalicija, ne smije se zaboraviti na potrebu za normalnim funkcioniranjem institucija.\nTrenutno nedostaje, kaže Nelson, jasne političke volje da se krene naprijed, jer stagnacija nije dobra.\nGovoreći općenito o odnosu između dvije zemlje, napomenuo je da na njega gleda kao na stabilan i dosljedan, dodajući da će podrška prema BiH, kao zemlji s dva entiteta i tri konstitutivna naroda i ostalih, ostati dosljedna, a takav odnos ima podršku cijele američke administracije.\nImajući u vidu činjenicu da je nedavno za specijalnog predstavnika za zapadni Balkan imenovan Matthew Palmer, Nelson smatra da je to jasna potvrda stabilnosti tog odnosa i posvećenosti Vašingtona.\nOsvrnuo se na neke od izjava predsjednika SAD-a Donalda Trampa (Trump) koje, kaže, mogu biti primijenjene u BiH, izdvojivši onu koja se tiče opredijeljenosti za mir te je Nelson pojasnio da je NATO važan za SAD jer je taj savez protivnike i neprijatelje pretvorio u saveznike i omogućio zajedničku sigurnost i povjerenje.


Pakao Zvezde i Partizana: Rešeto u Evropi, pa večiti derbi\nFudbal Autor:Miodrag Dimitrijević16. sep. 202115:12\nCrvenu zvezdu i Partizan očekuju evropske premijere, crveno-beli u Beogradu dočekuju Bragu od 18.45 u Ligi Evrope, dok crno-beli na Kipru od 21 sat očekuje duel sa Anortozisom u prvom kolu Lige konferencija.\nBeogradski klubovi će najpre započeti takmičenje u Evropi, a već u nedelju od 18 časova ih očekuje prvi ovosezonski „večiti derbi“. Biće ovo još jedan odličan pokazatelj gde se trenutno nalaze srpski klubovi pred direktan okršaj u Superligi Srbije.\nAleksandar Stanojević, trener Partizana, neće moći da računa na tri igrača koji su mogli da budu i deo startne postave. Sejduba Suma se još uvek nije oporavio od povrede protiv Santa Klare, a dodatno je stanje pogoršao nastupom za Gvineju.\nSrbija napredovala za jedno mesto, sad je 28. na FIFA rang listi\nPartizan startuje na Kipru i rotira: U mislima je derbi sa Zvezdom\nDanila Pantića i dalje muči primicač, dok Nemanja Miletić tri i po meseca nije imao takmičarske mečeve, pa i dalje hvata pravu formu.\n„Ne zanemarujemo činjenicu da iskustva naših klubova na Kipru minulih godina nisu bila dobra, pa ulazimo u meč maksimalno oprezni i motivisani. Sa poštovanjem, prvenstveno prema našem klubu, kao i evropskom takmičenju. Moraćemo nekoliko igrača da rotiramo, imamo mečeve na tri dana i gledaćemo da sastav iskombinujemo računajući oba meča koja slede“, rekao je Stanojević.\nKiprani bi mogli da budu glavni rival crno-belima za izlazak iz grupe u kojoj je prvi favorit za prolaz Gent.\nKljuč pobede crno-belih leži u zaustavljanju Amra Varde, levokrilnog napadača, dok će u napadu biti najbitnije da se probije Nikoloz Ninua. Oba igrača su stigla iz PAOK, pa će biti silno motivisani da pokažu sve kvalitete u Ligi konferencija.\nKo sudi Zvezdi i Partizanu\nSudija iz Škotske Džon Biton biće glavni arbitar utakmice između fudbalera Crvene zvezde i Brage na startu grupne faze Lige Evrope, dok će na meču Partizana protiv Anortozisa debitovati Peter Kjesgard. Biton znak UEFA nosi od 2012. godine, a u avgustu 2017. sudio je meč u kvalifikacijama za Ligu Evrope Partizan – Videoton, koji je završen bez golova. Utakmicu Lige Konferencija Anortozis – Partizan (četvrtak 21.00) sudiće mladi danski arbitar, meč u Nikoziji biće mu prvi u grupnoj fazi nekog evropskog takmičenja.\nCrveno-beli su do sada tri puta igrali protiv tima iz Portugala. U kvalifikacijama za Kup UEFA je Zvezda 2005. godine prošla dalje nakon dva remija (0:0, 1:1), dok je u sezoni 2007/2008. slavila u grupnoj fazi sa 2:0.\nDok je Zvezda u prvih sedam kola domaćeg prvenstva upisala šest pobeda i jedan remi, Braga se nalazi u promenljivoj formi.\nPortugalci su upisali dve pobede, dva remija i jedan poraz, a dodatni problem je odsustvo Rikarda Horte, najboljeg fudbalera koji se ne zna kada će se vratiti na teren. Upravo zbog toga na stadionu „Rajko Mitić“ provejava optimizam da bi crveno-beli mogli da iznenade favorizovanog rivala i naprave važan korak ka proleću u Evropi.\nNajvredniji deo tima je odbrana ispred koje nastupa Al Musrati, a tu su i Diogo Leite i Galeno, pa će Zvezda imati dodatne poteškoće da probije bedem Portugalaca.\nMidtjiland – Ludogorec 18.45\nAnortozis – Partizan 21\nFK AnortozisFK BragaFK Crvena zvezdaFK PartizanLiga EvropeLiga konferencija


Vučić o stavu Srbije o novoj metodologiji pristupanja EU: Šta dobijamo ako ispunimo uslove? - Telegraf.rs\n06/02/20 | 15:43 ≫ 21:30\nEvropski komesar za susedstvo i proširenje Oliver Varheji doputovao je u Beograd, dan pošto je u Briselu predstavljena nova metodologija procesa pristupanja Evropskoj uniji\nEvropski komesar za susedstvo i proširenje Oliver Varhelji doputovao je u Beograd, dan pošto je u Briselu predstavljena nova metodologija procesa pristupanja Evropskoj uniji, gde je imao niz odvojenih sastanaka sa državnim vrhom Srbije.\nNjega je na aerodromu "Nikola Tesla" dočekala ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović, a ispred Predsedništva predsednik Srbije Aleksandar Vučić. U toku dana on se sastao i sa premijerkom Anom Brnabić, a zajedno sa posrednicima u međustranačkom dijalogu u Srbiji, Tanjom Fajon i Vladimirom Bilčikom, sastao se i sa predsednicom Skupštine Majom Gojković, kao i predstavnicima političkih stranaka.\nSastanak sa SZS\nSavez za Srbiju ostaje pri odluci da bojkotuje izbore koji će se održati 26. aprila, izjavili su lideri tog Saveza nakon sastanka sa komesarom Evropske unije za proširenje i susedsku politiku Oliverom Varheljijem i evropskim parlamentarcima Vladimirom Bilčikom i Tanjom Fajon.\nPrema onome što su rekli novinarima Varhelji ih je pozvao da učestvuju na izborima.\nTadić je kazao medijima da je tokom sastanka izneo argumentaciju za bojkot, odnosno da u Srbiji nema elementarnih uslova za demokratske i slobodne izbore, kao ni da se napravi atmosfera u društvu u kojoj bi građani mogli da dovedu u pitanje svoje "okamenjene stavove", koji su posledica, kako je rekao, propagande skoro osmogodišnje kampanje vlasti.\nUpitan kakav je bio odgovor predstavnika EU, Tadić je kazao da su pitali da li se bojkotom doprinosi demokratiji u Srbiji.\nLideri SzS na sastanku sa Oliverom Varheljijem, Tanjom Fajon i Vladimirom Bilčikom - FOTO: TANJUG/ ANDRIJA VUKELIC\nJeremić je rekao da jako cene ono što EU čini u angažovanju sa Srbijom i ostatkom Zapadnog Balkana, ali da oni ostaju pri bojkotu.\nSastanku u sedištu Delegacije Evropske unije u Srbiji prisustvovali su i lider SSP-a Dragan Ðilas, Nebojša Zelenović iz Zajedno za Srbiju i iz Pokreta Dveri Jugoslav Kiprijanović.\nNa sastanku je bio i šef Misije EU u Srbiji Sem Fabrici.\nSastanak sa Brnabić\nEvropski komesar za susedstvo i proširenje Oliver Varhelji sastao se danas i sa premijerkom Srbije Anom Brnabić.\nOliver Varhelji i Ana Brnabić - Foto: Tanjug/Vlada Srbije/Slobodan Miljević\nOna je rekla da je sa Varheljijem razgovarala o procesu evrointegracija Srbije i da je na sastanku bilo reči i o napretku koji je Srbija do sada postigla, kao i o novoj metodologiji pristupanja Evropskoj uniji.\nСа европским комесаром за проширење @Olivervarhelyi разговарала сам о процесу евроинтеграција Србије. Било је речи о напретку који смо до сада постигли као и о мовој методологији процеса приступања ЕУ. pic.twitter.com/9Nb2grebSm\n— Aна Брнабић (@SerbianPM) February 6, 2020\nFajon: Nudimo jaku podršku Srbiji na putu ka EU\nPredsednica Odbora Evropskog parlamenta za stabilizaciju i pridruživanje Srbije EU Tanja Fajon poručila je večeras da još ima mogućnosti da se poboljšaju izborni uslovi i da se opozicija koja je u bojkotu vrati za sto, a možda i na izbore. Ona je na zajedničkoj konferenciji za novinare u EU info centru sa Oliverom Varheljijem i Vladimirom Bilčikom rekla da su u decembru napravljeni pomaci, ali da je danas njena glavna poruka - sloboda medija.\n- Čini se da je to najznačajniji uslov i za sve koji su danas u bojkotu - rekla je Fajon.\nOna je navela i da je zajednička poruka predstavnika EP u Beogradu da treba učiniti sve što je moguće kako bi se vratilo poverenje u institucije i u proces predizborne kampanje i stvorili uslovi za fer izbore, kao i slobodu medija.\n- Poruka je da još ima mogućnosti da se poboljšaju uslovi za sve i da se otvore vrata u dijalogu da se opozicija koja je u bojkotu vrati za sto, a možda i na izbore - rekla je Fajon.\nOna je navela i da su predstavnici EP tu jer snažno podržavaju put Srbije prema EU.\nFajon je navela i da su predstavnici EP tu jer snažno podržavaju put Srbije prema EU - FOTO: TANJUG/ TARA RADOVANOVIC\nFajon je izrazila nadu da će još veceras i sutra imati priliku da razgovaraju sa svim političkim akterima i da čuju šta se dešava, šta su postigli, i šta je u njihovoj mogućnosti da učine kako bi izbori bili demokratski, fer i pošteni.\n- Mi smo ispred EU da budemo podrška zemlji - rekla je Fajon.\n- Mi smo tu jer nudimo jaku podršku Srbiji na putu ka EU i nadam se da ćemo još imati priliku da razgovaramo sa svim političkim akterima. I nadam se da ćemo sve što je u našoj mogućnosti da učinimo da izbori budu demokratski, fer i pošteni, kako bi građani imali poverenje da je EU tu da pomogne.\nBilčik: Proširenje EU visoko na dnevnom redu evropskih institucija\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik izjavio je da će nova metodologija pristupanja Evropskoj uniji biti jedan od ključnih odgovora i način da se evropska politika proširenja predstavi kao uspešan projekat EU koje je vrlo visoko na dnevnom redu svih evropskih instititucija.\nBilčik je izjavio da će nova metodologija pristupanja EU biti način da se evropska politika proširenja predstavi kao uspešan projekat - FOTO: TANJUG/ TARA RADOVANOVIC\nOn je na konferenciji za novinare u EU info centru dodao i da EU želi da izgradi poverenje u politiku proširenja.\n- Nadamo se da će to poverenje biti prihvaćeno, prepoznato i da će na isti način odgovoriti svi naši partneri, kao i oni ovde u Srbiji - rekao je Bilčik.\n"Slobodni i fer izbori su tu"\nSlobodni i fer izbori su tu, rekao je danas evropski komesar za susedsku politiku i proširenje Oliver Varhelji i poručio da će pozvati stranke koje ne ucdestvuju u dijalogu da se vrate za pregovarački sto.\nOn je tako odgovorio na pitanje da li postoje uslovi za fer i poštene izbore u Srbiji i da li bi pozvao političke stranke da učestvuju na njima.\n- Možemo da kažemo, uslovi su ispunjeni, ali to mora biti preneto ljudima. Razumem da parlament radi na ispunjenju svojih zadataka, trenutno je u toku proces za popunjavanje slobodnih mesta u REM-u, parlament radi na tome i radiće na tome iduće nedelje, idemo ka tome - rekao je Varhelji na konferenciji za novinare posle sastanka sa parlamentarnim strankama.\n- Možemo da kažemo, uslovi su ispunjeni, ali to mora biti preneto ljudima - Oliver Varhelji - FOTO: TANJUG/ TARA RADOVANOVIC\nNa pitanje da li je razgovarano o kritikama zbog izmena izbornog procesa nekoliko meseci pred izbore, Varhelji je rekao da jeste, i sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i predsednicom skupštine Majom Gojković.\n- Rekao sam im da promene u poslednjem trenutku nisu najbolji način da se počne period kampanje. Odgovorili su nam da je ovo podržao ceo parlament, cela skupština, i da to ne treba da bude nikakva preokupacija, ali u različitim političkim sistemima imate drugačije izborne uslove i različite nivoe za cenzus - rekao je Varhelji.\nOn je dodao da je ključno da parlament bude jedinstven u tome, da se oni svi slože, i ako je ta odluka prihvaćena, onda je to u redu.\nUpitan da li su doneti konkretni mehanizmi kako bi se oni koji ne učestvuju u dijalogu vratili za pregovarački sto, Varhelji je rekao da tek treba da se sretne sa njima i da će pokusati lično da ih ubedi da sednu za sto sa evroparlamentarcima.\n- Pozvaću ih da učestvuju - rekao je Varhelji.\nVarhelji: Pozivamo sve političke stranke da učestvuju u izborima\nEvropski komesar za susedsku politiku i proširenje Oliver Varhelji pozvao je danas stranke u Srbiji da učestvuju na predstojećim izborima.\nVarheji je, na konferenciji za štampu posle razgovora sa parlamentarnim partijama, sastanku kojem su prisustvovali i izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik i poslanica Tanja Fajon, rekao da su došli u zajedničku misiju da se obrate svim parlamentarnim i vanparlamentarnim strankama, da zatraže da dođu do zajedničkog imenitelja u cilju ubrzanja procesa evropskog približavanja i reformi.\nOliver Varhelji - FOTO: TANJUG/ TARA RADOVANOVIC\n- Znamo da je Srbija pred izborima. Odvijaju se razgovori među poltičkim strankama. Drago mi je što smo i mi u tome učestvovali. Vidim da je taj proces ostvario značajne rezultate, te se nadam da će se nastaviti stranački dijalog i posle izbora, jer će biti bitno da se u skupštini ostvari ozbiljna većina da bi se sve reforme sprovodile, posebno da bi se dobila značajna većinska podrška za oblast pravosuđa - rekao je Varhelji.\nVarhelji je pozvao na odustajanje od bojkota i na učešće na izborima.\n- Mislim da je to neophodno za Srbiju i srpski narod i sa ovog mesta upućujem poruku da demokratija funkcioniše samo ako svi u njoj učestvuju. Pozivam sve stranke da učestvuju u izbornoj kampanji i skupštini - rekao je on.\nVarhelji je pozvao na odustajanje od bojkota i na učešće na izborima - FOTO: TANJUG/ TARA RADOVANOVIC\nVarhelji se sastao sa Majom Gojković\nEvropski komesar za susedstvo i pregovore o proširenju Oliver Varhelji rekao danas u razgovoru sa predsednicom Skupštine Srbije Majom Gojković da je važno da se sva dostignuća i zadaci koji su definisani međustranačkim dijalogom ostvare.\nKako je saopšteno iz parlamenta, Gojković je sa evropskim komesarom razgovarala i o novoj metodologiji EU i radu parlamenta.\nGojković je istakla da je Skupština Srbije ostvarila veliki napredak u radu i procedurama nakon prošlogodišnjeg izveštaja Evropske komisije o napretku i izrazila nadu da će Izveštaj što se tiče rada Parlamenta biti znatno pozitivniji, budući da je Skupština sve zamerke u potpunosti otklonila.\nOna je naglasila da je Skupština Srbije u skladu sa dogovorima u okviru međustranačkog dijaloga u kratkom roku izabrala Nadzorni odbor, tri člana REM-a, da sutra u ponoć ističe rok za predlaganje nova dva člana REM-a i da će time biti ispunjena i poslednja obaveza dogovorena u međustranačkom dijalogu.\nGojković je obavestila Varhejija da je danas u Skupštini Srbije započela debata o smanjenju cenzusa sa pet na tri odsto i rekla da će ovo rešenje značajno unaprediti reprezentativnost parlamenta i dati snažan dodatni impuls pluralizmu.\nGojković je naglasila da je usvojen predlog opozicione poslanice Gordane Čomić da Skupština Srbije razmotri njen predlog većeg učešća žena na izbornim listama, tako da na listama žene čine najmanje 40 odsto kandidata.\nGojković je pozdravila nedavno održavanje sastanka predsednika Evropskog parlamenta sa predsednicima parlamenata Zapadnog Balkana u Briselu i usvajanje Zajedničke deklaracije i navela da je njen utisak da EU ne odustaje od politike proširenja.\nVarhelji je zahvalio poslanicima Evropskog parlamenta koji su pomogli u međustranačkom dijalogu navodeći da je svaka izgradnja poverenja između dve strane važna.\nSastanku su prisustvovali i poslanici Evropskog parlamenta Tanja Fajon i Vladimir Bilčik.\nSastanak Varheljija, Fajon i Bilčika sa učesnicima međupartijskog dijaloga\nKomesar za proširenje Oliver Varhelji preneo je danas predstavnicima stranaka vlasti i opozicije koje su učestvovale u međupartijskom dijalogu dve poruke - da je došao da ih ohrabri i podstakne da svi učestvuju na izborima i da je njegova želja da bar jedna zemlja bude spremna za članstvo u EU do kraja njegovog mandata, saznaje Tanjug.\nVarhelji, Tanja Fajon i Vladimir Bilčik sastali su se sa učesnicima ranijeg međupartijskog dijaloga o izbornim uslovima u Narodnoj skupštini iza zatvorenih vrata.\nEvroposlanica Tanja Fajon je kazala da bojkot ni parlamenta, ni izbora nije rešenje, ali i da promena pravila pred izbore takođe nije rešenje, navodi Tanjugov izvor.\n"Odlučićemo posle samita u Zagrebu da li smo za novu metodologiju pristupanja EU"\nSrbija ne može da pruži konačan odgovor po pitanju nove metodologije pristupanja EU pre Samita EU - Zapadni Balkan u Zagrebu, dok ne vidi šta tačno može da dobije, a šta da izgubi, izjavio je danas predsednik Aleksandar Vučić i istakao da je on lično za novu metodologiju kao okvir pregovaračkog procesa.\n- Moramo da razgovaramo, da razumemo, ali i da sačekamo da dođe Samit u Zagrebu, pa da vidimo šta je to što dobijamo ako zatvorimo jedan klaster, jer bez toga ne možemo da napravimo računicu. Teško je očekivati konačan odgovor Srbije pre nego što dođe Zagreb i pre nego što vidimo šta je tačno što možemo da dobijemo, a što možemo da izgubimo - rekao je Vučić.\nZato će Srbija pokazati strpljenje, dodao je Vučić na zajedničkoj pres konferenciji za evropskim komesarom za susedstvo i proširenje Oliverom Varhejijem.\nOn je istakao i da Srbija pokazuje apsolutnu otvorenost, jer zna za dobre namere i Varhejija i predsednika Francuske Emanuela Makrona i mnogih drugih u Evropu uniji, koji , kaže, žele dobro i nama i celom regionu.\nVučić je naveo da je nova metodologija rezultat dogovora u okviru zemalja članica EU koje su prilično skeptične u vezi proširenja EU, ali da u ovome što smo dobili "kao papir" ne vidi samo probleme, već i mnogo šansi i mogućnosti za Srbiju.\n- Moramo da razgovaramo, da razumemo, ali i da sačekamo da dođe Samit u Zagrebu - rekao je Vučić - FOTO TANJUG/ ZORAN ZESTIC\nOn je rekao da je Srbija u okviru klastera nazvanog unutrašnje tržište, otvorila polovinu poglavlja, a u okviru konkurencije i inkluzivnog rasta, dve trećine.\nPrema njegovim rečima, za Srbiju su od ključnog značaja tzv. ekonomska poglavlja, od kojih se neka tiču i obrazovanja i kulture, jer se tu može mnogo uraditi, kao u oblasti poljoprivrede.\n- Onda bismo imali značajno veće mogućnosti za dalja unapređenja u tim oblastima, u smislu finansijske podrške mogli da očekujemo mnogo više od EU i onda bi se videli pravi, ogromni rezultati, koje bismo postigli ukoliko bismo u budućnosti bili deo EU - rekao je Vučić.\nPredsednik Srbije je ponovo izrazio zahvalnost za veliku finansijsku podršku koju je Srbija dobila iz Fonda solidarnosti EU u vreme poplava 2014. godine, ali i istakao da su tada Bugarska i Rumunija, kao zemlje članice, dobile 20, odnosno 30 puta više novca.\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je danas da na njega niko ne može da izvrši pritisak, pa ni kada je reč o predloženom spuštanju cenzusa za parlamentarne izbore sa pet na tri odsto, i ponovio da je to urađeno u skladu sa demokratskim načelima, kako bi se poboljšao demokratski ambijent i reprezentativnost.\n- Mogu da kažem da postoje pokušaji pritiska, a na mene niko ne može da izvrši pritisak. I onaj ko pokusa to da uradi, vrlo brzo dobije adekvatan odgovor - rekao je Vučić posle razgovora sa evropskim komesarom Oliverom Varheljijem, upitan da li je bilo pritisaka zbog predloženog spuštanja cenzusa za parlamentarne izbore sa pet na tri odsto.\nVučić je rekao da je Srbija nezavisna zemlja i da građani sami biraju rukovodstvo, a da može da se razgovara o svemu.\nKaže da je tako na zahtev Evropljana pomeren datum izbora za 45 dana, kao i da su promenjena tri suštinska zakona koja se tiču izbornog procesa.\n- Ne znam zašto je strašno kad promenite i četvrti sa tehničko-formalnom normom, koja može samo dobro da donese manjim političkim subjektima, a nije bilo strašno da promenimo tri velika i važna zakona - rekao je Vučić.\nNavodeći da se predložene izmene zakona nalaze trenutno pred poslanicima parlamenta, Vučić je dodao i da je predloženim izmenama pomeren cenzus za manjinske partije kako ništa ne bi izgubile, te istakao da u tome najviše može da izgubi najveća stranka, odnosno SNS.\nOliver Varhelji i Aleksandar Vučić - Foto: Tanjug/Zoran Zestić\n- To smo uradili i zbog poboljšanja demokratskog ambijenta, zbog bolje reprezentativnosti, u skladu sa demokratskim načelima i niko ne može da kaže da to nije izrazito demokratska norma, sem što postoje dušebrižnici koji razumeju da im bojkot neće uspeti, a nekako bi da podrže one koji bi pomalo da destabilizuju Srbiju - rekao je Vučić.\n"Da obavestim Kurtija - nije 33, imamo 48 sporazuma"\n- Čuo sam da je novoimenovani premijer u Prištini rekao da imamo 33 sporazuma, pa želim da ga obavestim da imamo 48 sporazuma, da bar to zna, ako se sprema za razgovore... rekao je danas predsednik Aleksandar Vučić i istakao da se nada da razgovori Beograda i Prištine mogu da budu ozbiljni razgovori odgovornih ljudi.\nOn je rekao da su za to uvek potrebne dve strane, a Beograd se, podseća, do sada uvek ponašao ozbiljno i odgovorno.\n- Ja sam surovi realista i veoma pragmatičan. Ne očekujem ništa, nadam se da možemo da imamo ozbiljne razgovore odgovornih ljudi, ali za to su uvek potrebne dve strane - rekao je Vučić, upitan očekuje li da će sa Aljbinom Kurtijem imati bolju saradnju nego sa prethodnim premijerom u Prištini.\n- Nadam se da će bolje razumeti koliko sporazuma imamo, jer sam čuo da je novoimenovani premijer u Prištini rekao da imamo 33 sporazuma. Želim da ga obavestim da imamo 48 sporazuma, da bar čovek zna koliko sporazuma imamo, jer ako se već spremate za razgovore, da to znate... - rekao je Vučić.\nVučić je istakao da je važno da se razgovara i da se, pre svega, očuvaju mir i stabilnost, a zatim da se pokuša da se dođe do nekog rešenja - Foto: Tanjug/Zoran Zestić\n- Iako znam da bi ljudi voleli da čuju lošu reč o nekome i to izvuku kao naslov, ne želim to da kažem. Nama otvaranje granica prema Evropi i u regionu znači mnogo, za razvoj ekonomije, ali i u svakom smislu - rekao je Vučić.\n- Zamislite da iz Srbije, bez bilo kakvih granica idete u bilo koju evropsku zemlju, da to uspemo da ostvarimo za dve, tri, četiri godine.. To je fantastičan uspeh - dodao je predsednik Srbije.\n- Ne očekujem ništa, a nadam se da će to biti dozvoljeno srpskim proizvodima posle godnu i tri-četiri meseca od kada je prekinuta trgovina sa centralnom Srbijom - rekao je Vučić.\nPredsednik Srbije istakao je da iz centralne Srbije nismo mogli da otpremimo robu i izgubili smo 500 miliona evra - Foto: Tanjug/Zoran Zestić\n- A, da vam ne kažem koliko su izgubili Srbi na KiM, a koliko su tek izgubili Albanci na KiM, jer su tu robu ili sličnog kvaliteta negde morali skuplje da nabavljaju, negde da švercovano... - rekao je Vučić.\n"SNS će privatiti predlog Gordane Čomić"\nPoslanička grupa SNS u parlamentu podržaće izmene Zakona o izboru narodnih poslanika i lokalnim izborima koje je predložila poslanica opozicione Demokratske stranke Gordana Čomić, a koje predviđaju da na republičkim i lokalnim izbornim listama žene čine najmanje 40 odsto kandidata - rekao predsednik SNS i Srbije Aleksandar Vučić, navodeći da to pokazuje da Srbija u demokratskom smislu ide napred.\n- Bićemo jedan od pet parlamenata u celoj Evropi po broju žena koje ćemo imati - rekao je Vučić na konferenciji za novinare posle sastanka sa evropskim komesarom za proširenje.\nVučić veruje da će to doprineti dodatnoj stabilizaciji političkih prilika u Srbiji jer su žene, kaže, mirnije, staloženije i brinu više o budućnosti nego prošlosti.\n- To će doprineti i kvalitetu našeg životnog standarda i rada u svim demokratskim institucijama u budućnosti - rekao je Vučić.\nVarhelji: Postoji napredak i želim da ga ubrzam\nNakon obraćanja predsednika Vučića, građanima Srbije obratio se komesar za susedstvo i proširenje Oliver Varhelji.\n- Želim da osnažim naše poruke i veze sa zemljama Balkana. Postoji napredak i želim da ga ubrzam. Radiću sa Srbijom da bismo postigli da do kraja mog mandata, da imam makar jednu zemlju za pristupanje EU. Nadam se da ću za to u Srbiji imati puno partnerstvo - poručio je on.\nNakon zvaničnih izjava Varhelji je odgovorio na pitanje kako vidi nastavak pregovora između Beograda i Prištine.\n- Za celokupan region odnosi Beograda i Prištine predstavljaju ključno pitanje. Treba doći do mirnog rešenja, ja sam spreman da pomognem. Ovo je osetljiva stvar i vrlo sam oprezan. Dve strane treba da sednu zajedno. (Tzv.) Kosovo mora da ukine takse. Biće teško, gotovo nemoguće da se obnove pregovori - rekao je on.\nNavodeći da konferencija nije mesto za iznošenje detalja o metodologiji pregovora o pristupanju, Varhelji je rekao da postoje četiri principa na osnovu kojih je EK želela da osveži proces koji će, kaže, dati jasan pravac kuda treba da se ide kad je reč o proširenju.\nPrvi je, navodi, kredibilitet, kako bi zemlje EU bile bolje upoznate i uzele u većoj meri u obzir proširenje na Zapadni Balkan, ali i da bi proces bio predvidljiviji ne samo za zemlje članice, već i za zemlje koje žele da pristupe EU.\nOliver Varhelji - Foto: Tanjug/ Zoran Žestić\n- Kad se postigne rezultat treba svi to da prepoznamo, kao i da se kad nema napretka ili ima nazadovanja treba da idemo korak unazad - rekao je Varhelji.\nIstiče da proces proširenja nije data perspektiva "zdravo za gotovo" već da svi moraju da rade na tome - i on kao komesar i Srbija i svaka zemlja koja zeli da se pridruži EU.\nOn je rekao da su klasteri, odnosno grupisana poglavlja, ideja koja bi trebalo da pruži širu perspektivu, kako se problemi ne bi seckali na sitne delice.\nVarhelji je rekao da je drugi element plana, koji će uskoro biti objavljen, otvaranje pregovra EU sa Severnom Makedonijom i Albanijom.\nTreba da se radi na ažuriranju izveštaja za te dve zemlje, kako bismo dobili "zeleno svetlo" za otvaranje poglavlja do Samita EU - Zapadni Balkan u Zagrebu.\nTreći stub, prema njegovim rečima, je nova strategija ekonomskog razvoja i investicija za ceo region, kako bi se znatno ubrzale i približile ekonomije Zapadnog Balkana EU.\n- Da pomognemo zemljama da stvore tržišnu ekonomiju koja je otporna, funkcionalna, da ih podignemo na viši nivo, stvorimo privredni rast, otvaranje radnih mesta, jer ovaj region ima ogroman potencijal i treba zajedno da radimo - rekao je Varhelji.\nSastanak sa Vučićem u Predsedništvu\nVučić je rekao da Srbija, kao zemlja koja je uz Crnu Goru najdalje odmakla u pregovaračkom procesu sa EU, može da bira da li će nadalje koristiti već potpisan pregovarački okvir ili novu metodologiju, te da su njegove lične simpatije na strani nove metodologije.\n- Moje lične simpatije, kao predsednika, je na starni nove metodologije i zahvalan sam državama članicama EU koje su to želele. Ipak, moramo znati šta je to što mi možemo da dobijemo ukoliko ispunimo uslove koji budu stavljeni pred nas - rekao je Vučić posle sastanka sa komesarom za proširenje.\nVučić je preneo novinarima da mu je Varhelji predstavio prvi deo nove metodologije, o kojoj se govori u poslednje vreme u Srbiji, ali i u Briselu - Foto: Tanjug/ Zoran Žestić\nOn je preneo novinarima da mu je Varhelji predstavio prvi deo nove metodologije, o kojoj se govori u poslednje vreme u Srbiji, ali i u Briselu.\n- Želim da izrazim zadovoljstvo i napornim radom Evropske komisije, i njegovim ličnim, kao i onim što sada možemo da vidimo u okviru nove metodologije - rekao je Vučić.\n- Kada imate prolazno vreme, pravo prolazno vreme koje znači mnogo za ljude koji učestvuju u reformama, siguran sam da ćemo se mi potruditi da na najbrži način odradimo naš posao. Želim da potrvdim našu posvećenost evrospkom putu Srbije, našu odlučnost da budemo deo EU, ali i deo razgovora kako na najbolji mogući način da pokazemo ljudima prednosti, da mogu da dodirnu ono što je EU, a ne da to bude samo u ''nekim oblacima'' - istakao je on.\nVučić je u prilog nove metodologije naveo to da, iako je gotovo svaki put išao u Brisel na otavaranje poglavlja, ne bi mogao da nabroji koja smo otvorili, a koja zatvorili, te da je to sada preglednije, u okviru nove metodologije, koja predviđa šest klastera.\nRekao je da kada se zatvore klasteri, što nije lak rad, jer je nova metodologija stiktna i restrikvitina, dobija se pristup fondovima EU.\n- Ako uzmete "konkurenciju i rast" kao klaster, mi smo otvorili najveći broj poglavlja. Samo tri nismo, a šest jesmo. Tu odlično stojimo. Ukoliko ste to zavrsisli iz čitave te oblasti mogli bi da u tom delu pripadamo Evropi, imali bi mogućnost korišćenja fondova kao i članice. To je velika motivacija za sve nas da to radimo - objasnio je Vučić.\nVučić je preneo da je sa evropskim komesarom razgovarao i o balkanskoj incijativi "mini Šengena", koji se tiče slobodnog protoka robe, ljudi, kapitala i usluga u ovom regionu - FOTO TANJUG/ ZORAN ZESTIC\nUkazao je da postoji tranzicioni period za slobodno kretanje radne snage, što je za nas veoma bitno, jer bi potpuna sloboda dobijanja radnih dozvola bila trenutno opasna za nas i ponovio da je, kada se određene stvari završe, prema novoj metodologiji, možete da se posvetite sledećem klasteru, a ljudi bi već imali koristi.\nUkazao je da Srbija mora da radi na fundamentalnim poglavljima, među kojima su poglavlje 23 i 24, koja se tiču vladavine prava.\nPreneo je da je sa evropskim komesarom razgovarao i o balkanskoj incijativi "mini Šengena", koji se tiče slobodnog protoka robe, ljudi, kapitala i usluga u ovom regionu.\n- Izneo sam ideju da bi Srbija želela sa nekim članicama EU da postane deo Šengen sporazum, jer smatramo da bi to bilo od ogromnog značaja za našu zemlju da imamo otvorene granice prema Evropi, a mislimo da Srbija može u bezbednosnom i sigurnosnom smislu da garantuje važan uticaj u obezbeđivanju sigurnosti - naglasio je on.\n- Mi smo veoma zahvalni načelima na kojima svoju politiku prema Balkanu zasniva Evropska komisija. Verujem da će se nastaviti proces evropskih integracija. Mi smo životno zainetersovani i to je za nas od posebnog strateškog značaja - naglasio je on.\nGovoreći o Varhejiju ukazao je da se radi o našem "komšiji", koji je nama najbliži jer je iz Segedina, i da je reč o izuzetnom čoveku koji će razumeti potrebe celog regiona, a posebno nas iz Srbije.\nKazao je da je mnogo naučio o precudurama EU od Varheljija, za kojeg kaže da je posebno srećan što se radi o energičnom, dinamičnom čoveku, veoma marljivog i posvećenog.\n- Želim da izrazim lično zadovljstvo što je Varhelji dobio ovaj resor - zaključio je on.\n"Imali smo veoma dobre razgovore i moje simpatije idu ka novoj metodologiji, kao okviru za rad sa Evropskom komisijom. Vidim mnogo šansi i mogućnosti za Srbiju. Važno je da pokažemo našu posvećenost evropskom putu Srbije, našu odlučnost da budemo deo Evropske unije i kako da na najlakši način pokažemo ljudima da osete, da vide, da mogu da dodirnu ono što jeste Evropska unija, a ne da im to bude nešto daleko. Zahvalan sam na svemu što smo do sada dobili, to je nama mnogo značilo. Veliko hvala na vašoj poseti, želimo da se u Srbiji osećate kao kod svoje kuće." - Predsednik Vučić nakon sastanka sa evropskim komesarom za susedstvo i proširenje Oliverom Varhejijem.\nA post shared by Aleksandar Vučić (@buducnostsrbijeav) on Feb 6, 2020 at 5:42am PST\nPotpis finansijskog sporazuma o projektnom finansiranju IPA 2019\nVlada Srbije i Evropska unija potpisale su danas sporazum o finansiranju u vrednosti od 138,55 miliona evra, a novi paket bespovratne pomoći namenjen je projektima u oblasti ekonomije, nauke, vladavine prava i upravljanja.\nSporazum su u prisustvu predsednika Srbije Aleksandra Vučića, potpisali ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović i evropski komesar za susedsku politiku i proširenje.\nKomesar Varhelji će se sastati i sa premijerkom Anom Brnabić, a zajedno sa posrednicima u međustranačkom dijalogu u Srbiji, Tanjom Fajon i Vladimirom Bilčikom, sastaće se i sa predsednicom Skupštine Majom Gojković, kao i predstavnicima političkih stranaka.\nPredviđeno je da zatim Verheji, Fajon i Bilčik održe zajedničku konferenciju za medije.\nŠta se krije iza novih pravila za proširenje EU? Postoje 4 novine, evo kako će one uticati na Srbiju\nVučić na sastanku sa sekretarom Muslimanske svetske lige\n"U pregovorima nešto mora da se desi ove godine, u suprotnom...": Šta je Tači rekao o dijalogu\nObjavljen novi spot SNS-a na Instagramu\n7. februar 2020 | 08:33\nVođenjem odgovorne politike od strane predsednika Vučića, Srbija je sve bliža ulasku u EU.\n7. februar 2020 | 08:31\nSrbija je mnogo učinila ka svom EU putu i zato i zaslužujemo da uđemo što pre u Uniju\nSrbija je na putu ulaska u EU, suguran sam da ćemo ubrzo postati članica unije.


Kako se navodi u pozivu, predmet privatizacije biće "ne manje od 50,1 odsto ukupnog broja običnih akcija, sa mogućnošću sticanja najviše 13.997.686 običnih akcija, što čini ukupno najviše 83,23 odsto ukupnog broja izdatih običnih akcija”. Republika Srbija je vlasnik 41,75398 odsto akcija, a navodi se da će tokom tenderskog postupka preuzeti i 41,47663 odsto akcija od EBRD-a, IFC-a, nemačkog DEG-a i Swedfund-a.\nOvo je zanimljivo s obzirom na to da ovi fondovi imaju takozvanu put opciju, kojom se država obavezala da otkupi njihove akcije i to za oko 252 miliona evra, kako je to pre dve godine saopštila premijerka Ana Brnabić. To je sigurna zarada za ove investitore jer su svojevremeno uložili 190 miliona evra, a pri tome su dobar deo godina dobijali i novac od dividendi iz profita banke. Ostaje nejasno da li u slučaju da postignuta vrednost njihovog udela na tenderu bude veća od toga, taj višak ide njima ili ostaje državi.\nTokom prethodnih meseci mnogi su pokazali interesovanje za Komercijalnu banku. U decembru je "Danas" objavio informaciju da je investicioni fond "Riplvud advajzoriz" kojim upravlja Tim Kolins tokom posete Srbiji sa Džonom Kerijem, bivšim državnim sekretarom SAD, izrazio interesovanje za kupovinu udela u Komercijalnoj banci, kao i Telekomu Srbija.\nTokom vremena pominjano je još nekoliko zainteresovanih strana, uglavnom banaka. Čelnici "Erste banke" su govorili da su zainteresovani za širenje, mada bez konkretnih najava u vezi Komercijalne. S druge strane, predsednik IO "Rajfajzena" Zoran Petrović ponovio je reči predsednika RBI grupe Johana Štrobla da "imamo interesovanja da učestvujemo u procesu privatizacije Komercijalne banke". Na konkretno pitanje da li će podneti pismo o zainteresovanosti iz Beča nam je stigao odgovor da ne komentarišu individualne ciljeve.\nU martu ove godine među konkurentima za treću po veličini banku na srpskom tržištu pojavila se NLB banka. Ova banka ima zabranu akvizicija do kraja ove godine po zahtevu Evropskog bankarskog regulatornog tela, ali je Blaž Brodnjak, predsednik NLB grupe, istakao da je ova banka jedina prisutna u svim eks-Ju državama, ali da u Srbiji koja je najveće tržište, ima najmanji udeo, ispod dva odsto, dok na drugim tržištima prelazi 10 odsto.\nJedini domaći igrač, ali koji važi za ozbiljnog konkurenta je Direktna banka. Ova banka je nastala kada su biznismeni Andrej Jovanović i Bojan Milovanović kupili Kragujevačku banku od slovenačke NKB Maribor i preimenovali je u Direktnu banku kojoj su kasnije priključili i Pireus banku. Ove dve banke su zajedno na kraju trećeg kvartala prošle godine (NBS još nije objavila rezultate za kraj 2018. godine) imale aktivu od oko 65 milijardi dinara.\nKada je krajem 2017. godine kupila Vojvođansku banku, mađarska OTP banka, odnosno njen predsednik Šandor Čanji odmah je izjavio da je zainteresovan i za Komercijalnu, kada bude na prodaju. U međuvremenu je ovih dana završena integracija OTP-a i Vojvođanske, a Mađari su kupili i Sosijete Ženeral banku u Srbiji, mada se čeka odobrenje NBS.\nAko kao parametar uzmemo prodaju Sosijete Ženerala za koju se spekuliše da je koštala oko 400 miliona evra, a koja je manja od Komercijalne, onda bi i najveća domaća banka morala postići bolju cenu. Ipak, da država ne bi bila na gubitku na otkupu paketa akcija fondova, cena cele banke bi trebalo da bude bar 615 miliona evra.\nKomercijalna banka je u prošloj godini ostvarila dobit posle poreza od 8,4 milijarde dinara, odnosno 71 milion evra. Na kraju godine imala je ukupne depozite u visini od 350 milijardi dinara i kapital 71,5 milijardu dinara. Ukupna aktiva banke je povećana za 10 odsto tokom prošle godine i dostigla 441 milijardu dinara. Prema finansijskom izveštaju za prošlu godinu, problematični krediti su iznosili 20 milijardi dinara, naspram 27 milijardi na kraju 2017. godine. Kapitalna adekvatnost banke na kraju prošle godine iznosila je 25,2 odsto dok je propisani minimum bio 12 odsto.


Senat odbacio povećanje minimalca u SAD\n30/04/2014 | 22:40\nRepublikanska opozicija je, kao što je i bilo predviđeno, uništila pokušaj demokrata u američkom Senatu da povise minimalnu platu na nacionalnom nivou, dok je to povećanje za Baracka Obamu i njegove saveznike izborna tema.\nDemokratska većina Senata nije prešla prag potrebnih glasova za pokretanje njihovog predloga zakona, kojim bi se povisila minimalna satnica sa 7,25 na 10,10 dolara. Minimalna plata ne prati inflaciju u Sjedinjenim Državama i povisuje se samo kada Kongres usvoji zakon koji određuje novu stopu.\nSada 41 država ima minimalnu platu višu ili jednaku gornjoj granici na saveznom nivou. U drugih devet država savezna stopa se primenjuje na većinu radnih mesta. Država Vašington trenutno ima najvišu stopu, 9,32 dolara po satu, prema podacima Saveznog ministarstva rada.\n"To će naštetiti onima koji su zaposleni i dobijaju nisku platu i to će naštetiti privredi", rekao je teksaški republikanac John Cornyn.\n"Ako neke države žele da povise minimalnu platu, to je njihov izbor", rekao je on. Republikanci odgovaraju da će takvo povišenje zauzdati otvaranje radnih mesta.\nPrema izveštaju iz februara, postepeno povišenje minimalne plate na 10,10 dolara po satu do 2016. godine, dovelo bi do smanjenja od 500.000 radnih mesta na kraju 2016. ili 0,3 odsto, uz izlazak iz siromaštva 900.000 osoba.\nDolce i Gabbana moraju u zatvor\nMOL: Dve opcije za Inu\n28/09/2020 | 19:52\nDuple plate menadžmentu crnogorskih Plantaža


Ekonomična digitalizacija poslovanja - Pokazivač\nEkonomična digitalizacija poslovanja\nNa 14. IT konferenciji koja je održana 5. oktobra u Crowne Plazi, učestvovalo je 40 eminentnih predavača iz Srbije i regiona, što je svrstava među najveće tehnološke konferencije u okruženju. Prisustvovalo je oko 450 IT stručnjaka i predstavnika vodećih kompanija u regionu koji su kroz pet simultanih trekova u pet odvojenih sala imali priliku da saznaju sve važne novosti iz sveta novih tehnologija sa kojima je moguće značajno unaprediti poslovanje i doći do konkretnih benefita u poslovanju.\nKroz studije slučaja pokazano je kako nova tehnološka rešenja mogu da oblikuju poslovanje danas, da ga modernizuju i učine maksimalno konkurentnim i isplativim. Centralne teme ovogodišnje IT konferencije bile su: aplikacije, mediji, bezbednost, infrastruktura i Cloud (oblak).\n– Moderno poslovanje i generalno biznis okruženja koja žele da idu uzlaznom putanjom zahtevaju konstantno praćenje novih tehnoloških rešenja, njihovu implementaciju i aktivnu primenu. Samo u sinergiji sa novim tehnologijama i pravim rešenjima moguće je doći do željenog napredka i rasta poslovanja. Ova konferencija imala je za zadatak da predoči značaj praćenja svih tehnoloških tokova i ukažena njihov značaj i neminovnost u razvoju digitalizovanog biznisa.“ – izjavio je Roberto Poletto direktor marketinga i prodaje kompanije COMING – Computer Engineering.\n14 IT konferencija\nPrethodni tekstNjuz.net: Student medicine pao na ispitu iz farmakologije jer je čitko napisao recept\nSledeći tekstAtelje Dragane Pašić: Grafit


"Grenel pokreće posustali dijalog Beograda i Prištine": Misija Trampovog specijalnog izaslanika - Telegraf.rs\n13/10/19 | 17:00\n"Grenel pokreće posustali dijalog Beograda i Prištine": Misija Trampovog specijalnog izaslanika\n- Obe strane će morati da ubrzo blisko sarađuju, pogleda uperenog u budućnost - kazao je Grenel.\nSpecijalni izaslanik američkog predsednika, ambasador Ričard Grenel, u okviru poteza čiji je cilj pokretanje blokiranog dijaloga Beograda i Prištine, završio je svoju posetu jednostavnom porukom od predsednika Donalda Trampa:\n- Građani Srbije i Kosova žele mir, ekonomski razvoj, posao, i bolji život za svoju decu. Nakon sastanka sa poslovnim liderima, političarima i građanima, nadam se da možemo da postignemo napredak - piše briselski Nju Jurop.\nOva poseta usledila je samo nekoliko dana nakon što ga je Tramp imenovao kao specijalnog izaslanika Bele kuće za Kosovo i Srbiju, piše Jovan Kovačić u svom tekstu. Nakon izbora od 6. oktobra na Kosovu mandat bivšeg komandanta OVK Ramuša Haradinaja neočekivano se završio nakon što se oglušio o pozive Zapada da odblokira dijalog sa Beogradom.\nGrenel je trenutno američki ambasador u Nemačkoj i blizak i poverljiv saradnik Trampa, podseća se u tekstu. On je putovao u Prištinu da bi se sastao sa predsednikom privremenih prištinskih institucija Hašimom Tačijem i liderima Samoopredeljenja posle njihove pobede na izborima, kao i sa Isom Mustafom, Vjosom Osmani, i Kadri Veselljijem iz DSK, manjeg koalicionog partnera Tačijeve Demokratske partije.\nU Beogradu se Grenel sastao sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, premijerkom Anom Brnabić i grupom srpskih biznis lidera predvođenih predsednikom Privredne komore Markom Čadežom.\nRičard Grenel i Aleksandar Vučić - Foto: Tanjug/Zoran Žestić\n- Grenel je fokusiran na rešavanje poslednjeg zamrznutog konflikta na jugoistoku Evrope kako bi se oslobodio ekonomski potencijal regiona. Mi se nadamo saradnji sa vladama Srbije i Kosova kako bi se dovele visoke biznis investicije u pravcu političkog rešenja - rekao je za Nju Jurop zamenik šefa misije američke ambasade Gabrijel Eskobar.\nSama činjenica da je Grenel započeo obe posete sastavši se najpre sa liderima biznis krugova je jasna poruka da je ovo novi pristup posustalom dijalogu, kazao je za Nju Jurop izvor blizak pregovorima.\n- Moramo da razumemo da ćemo zaostati u ekonomiji i razvoju, da necemo imati budućnost ako ne rešimo naše probleme - dodao je on.\nGrenel je posle sastanaka u Beogradu i Prištini na Tviteru poručio:\n- Snažno je uverenje Trampove adminstracije da ekonomski razvoj, stvaranje radnih mesta za mlade i povećane mogućnosti trgovine predstavljaju klučni deo osiguranja trajnog mira. Cilj je da zbližimo naše partnere u Srbiji i na Kosovu radi sveobuhvatnog rešenja konfliktnih tačaka u regionu.\nRičard Grenel i Ana Brnabić - Foto: VLADA SRBIJE\nStručnjaci veruju da izbor Grenela, samo nekoliko nedelja posle imenovanja diplomate Stejt dipartmenta Metjua Palmera za specijalnog izaslanika za Zapadni Balkan, pokazuje snažnu posvećenost Trampa tome da se odblokira trenutni politički i ekonomski zastoj, navodi se u tekstu.\nKovačić podseća da su pregovori Beograda i Prištine u zastoju od kako je prištinska vlada uvela takse na robu iz Srbije u novembru prošle godine, što je kršenje CEFTA sporazuma.\nHaradinaj, čija je partija doživela težak poraz na nedavno održanim izborima na Kosovu, ignorisao je zahteve i Vašingtona i Brisela da ukine takse, navodeći da će razmisliti o suspenziji taksi ako Srbija prizna Kosovo kao nezavisnu državu.\nKovačić konstatuje da se Haradinaj nadao da će takav "tvrd stav" pomoći njegovoj partiji da pobedi na izborima, ali rezultati glasanja su pokazali tektonske promene u kosovskoj političkoj kulturi.\nPartije Haradinaja i Tačija, bivši komandanti "OVK" koji su se smenjivali na vlasti od 2000. godine, doživele su ubedljiv poraz na izborimam a posmatrači ocenjuju da suglasači odlučili da ih obojicu kazne zbog "sistemske korupcije, organizovanog kriminala, slabog ekonomskog razvoja, i zastoja u procesu evrointegracija".\nI Vašington i Brisel se sada nadaju da će se nova prištinska vlada vratiti za pregovarački sto, dok Beograd i zapadne diplomate navode da Bela kuća ubrzano nastoji da se sporazum postigne "u roku od nekoliko meseci".\nTo međutim, smatra Kovačić, neće biti lako s obzirom da izborni rezultati neće biti potvrđeni još najranije za tri nedelje.\nPotom će biti potrebno neko vreme da se nova vlada formira i koju će najverovatnije činiti Kurtijevo Samoopredeljenje i Demokratski savez Kosova Ise Mustafe.\nNjih dvojica su, sudeći prema izveštajima lokalnih medija, već postigla dogovor o širim uslovima potrebnim za koalicionu vladu.\nKurti je "zabio klip u točkove" pošto je odbacio mogućnost saradnje sa Srpskom listom, koja je osvojila svih 10 mesta, koliko je Srbima zagarantovano u parlamentu od 120 poslanika.\nRIčard Grenel - Foto: VLADA SRBIJE\nPobeda Srpske liste je, piše Kovačić, lična satisfakcija za Vučića koji je rekao da je rezultat ostvaren u teškim uslovima "teškog pritiska, uključujući i od pojedinih članova međununarodne zajednice rešenih da odvoje kosovske Srbe od onoga što vide kao maligni uticaj Beograda".\nKoalicija Kurtijeve levičarske partije i Mustafinih konzervativnih demokrata moći će da formira većinsku vladu s obzirom da su obe partije osvojile više od 25 odsto glasova.\nPrema kosovskom ustavu, jedan ministar mora biti iz srpske partije koja je osvojila najviše glasova Srba na Kosovu, a prema tom scenariju Srpska lista će dobiti ministarsko mesto na osnovu rezultata izbora održanih 6. oktobra.\nKovačić napominje da Kurti nije omiljen među većinom zapadnih diplomata u Prištini zbog svojih radikalnih levičarskih stavova i poziva za stvaranje "velike Albanije", koncepta popularnog na Kosovu.\nTaj koncept, objašnjava Kovačić, predviđa uspostavljanje albanske države koja obuhvata veliki deo Zapadnog Balkana, ne uzimajući u obzir etno-religijski sastav zemalja koje bi bile u to uključene.\nKurti se, uprkos nacionalističkim sklonostima, "umilio" glasačima pošto je ublažio retoriku i obećao da će "razmontirati državu ogrezlu u korupciji i kriminalu". On je, takođe, izazvao zabrinutost među mnogim posmatračima pošto je već odstupio od pojedinih obećanja izrečenih u izbornoj kampanji, uključujući i ukidanje taksi.\nKaže i da poštuje zahteve zapadnih saveznika i da je spreman, u roku od jedne nedelje po stupanju na dužnost premijera, da sedne sa predstavnicima Beograda i o tome razgovara.\nŠta je tačno dovelo do odstupanja i promene ostaje misterija, ali sada se citiraju Kurtijeve reči da će takse ostati "sve dok ne bude postignut reciprocitet sa Srbijom". Ovo je u suprotnosti sa onim što su mnogi od njegovih birača tražili pri izlasku na birališta.\nPosmatrači veruju da su glasači na Kosovu eksplicitno rekli da žele brže evrointegracije i razvoj koji neće biti moguć bez rešenja odnosa sa Beogradom.\nVučić je kazao da će njegova vlada poštovati volju kosovskih glasača i da će "razgovarati i pregovarati". "Mi nemamo problem sa tim, želimo da postignemo sporazum u budućnosti", kazao je on i dodao da neće biti lak zadatak da se dođe do resenja, ali da će njegova vlada učiniti sve što je moguće da nađe kompromis.\nGrenelov vremenski okvir će verovatno zahtevati mnogo duže nego što je prvobitno planirano zbog izbornih tehnikalija i politikanstva. Velika prepreka brzom postizanju sporazuma je činjenica da su u Srbiji za početak naredne godine zakazani izbori, navodi se u tekstu.\nVučićeva Srpska napredna stranka ima ubedljivu prednost i malo ko veruje da će on sklopiti bilo kakav sporazum sa Prištinom pre glasanja, zaključuje autor.\nKurti se sastao sa Rašićem u Prištini\n"On je imao hrabrosti da piše iz drugačijeg ugla": Dačić čestitao Handkeu dobijanje Nobelove nagrade\nspecijalni izaslanik za kim\nPredsednik Srbije se oglasio sa foruma šefova država u Parizu: Počeo razgovor Vučić - Makron\n14. oktobar 2019 | 06:02\nZnaci da oni razvedravaju i mrace na kosovu.Pitam se kojim pravom.Kojim pravom mi izbjegavamo pomoc iskrenih prijatelja.Ruske i Kineske vojne baze sa nuklearnim oruzjem i S500 instalirati pod hitno preko cele Srbije.\n13. oktobar 2019 | 21:31\nTerajte ovog kera dalje od nas...\n13. oktobar 2019 | 18:31\nКосово је Србија Гренелу а ти сигурно нећеш донети Србији никакво добро , према томе педала


Potpisan Program o kulturnoj saradnji | Analitika - Informativni Portal\nBogdanović u Skoplju\nMinistar kulture u Vladi Crne Gore Aleksandar Bogdanović i ministar kulture u Vladi Republike Sjeverne Makedonije Asaf Ademi potpisali su danas u Skoplju Program o kulturnoj saradnji između Ministarstva kulture Crne Gore i Ministarstva kulture Republike Sjeverne Makedonije za period od 2019. do 2022. godine.\nObjavljeno: 17. 04. 2019 - 14:49 Promjenite veličinu teksta: A A A\nProgramom je, između ostalog, predviđeno podsticanje saradnje u različitim oblastima kulture i kulturne baštine, a ministar Bogdanović podsjetio je kako je Sporazum o saradnji u oblasti kulture između dvije zemlje potpisan 2006. godine. Na temeljima tog dokumenta je sačinjen Program koji smo kolega Ademi i ja danas potpisali. Ovaj dokument predstavlja osnov za nadogradnju odnosa koje naše dvije zemlje baštine u oblasti kulture, posebno u kontekstu realizacije zajedničkih projekata i programa, što će našim institucijama i umjetnicima otvoriti mogućnost za unaprjeđenje znanja i iskustva i izgradnju kapaciteta – naglasio je ministar nakon potpisivanja Programa.\nMinistri kulture dvije države naglasili su kako je danas potpisanim dokumentom predviđena realizacija zajedničkih projekata i programa iz oblasti muzičko-scenske djelatnosti, pozorišta, kinematografije, vizuelne umjetnosti, književnosti i prevodilaštva. Uz to, predviđeno je zajedničko učešće kulturnih djelatnika na festivalima i manifestacijama, ekspertskim događajima, međunarodnim konkursima, a poseban akcenat biće na zaštiti kulturne baštine i valorizaciji kulturnih dobara, te na jačanju saradnje institucija koje se bave arhivskom, muzejskom, bibliotečkom i konzervatorskom djelatnošću.\n“Sa zadovoljstvom ističem da su ovim Programom naglašeni i potencijali za saradnju u oblasti kreativnih industrija, grani koja je u razvoju u Crnoj Gori i mogućnosti za direktnu razmjenu iskustava između kulturnih djelatnika i preduzetnika u kulturi. Dobra iskustva u zaštiti kulturnog nasljeđa naših zemalja obavezuju nas da nastavimo i proširimo saradnju u očuvanju onih arheoloških lokaliteta koji još uvijek nisu adekvatno istraženi i zaštićeni. Podsticaćemo i razvoj projekata i razmjenu programa između naših biblioteka, muzeja, arhiva i kinoteka” – dodao je ministar Bogdanović.\nPotpisivanju dokumenta prethodio je i bilateralni susret ministara Bogdanovića i Ademija, na kojem je konstatovano kako je neophodan kontinuiran rad u cilju jačanja kulturne saradnje između dvije države. Potencijal za njen razvoj je, saglasili su se sagovornici, izuzetan, a kao poseban segment saradnje identifikovani su prekogranični projekti. S tim u vezi, ministri kulture Crne Gore i Sjeverne Makedonije ocijenili su kako postoji spremnost da dvije države u skorijem vremenskom okviru predstave prve zajedničke projekte.\nMinistar Bogdanović zahvalio je ministru Ademiju na podršci događajima kojima je crnogorska kultura doživjela snažnu afirmaciju u Sjevernoj Makedoniji, izražavajući spremnost da i Crna Gora bude domaćin smotri na kojima će biti predstavljen rad tamošnjih stvaralaca.\nNakon zvaničnog susreta ministara i potpisivanja Programa, u Skoplju će večeras, u saradnji sa Narodnim muzejem Crne Gore, biti priređena izložba „Evropska moda na crnogorskom dvoru – refleksije“. Pored ministra Bogdanovića, sastanku su prisustvovali otpravnica poslova u Ambasadi Crne Gore u Republici Sjevernoj Makedoniji Jelena Milačić i generalna direktorica Direktorata za kulturno umjetničko stvaralaštvo Dragica Milić.


Peskov: Zanimljiv Maskov predlog za razgovor sa Putinom - Sputnjik Srbija\n02:14 12 Maj 2021\nPeskov: Zanimljiv Maskov predlog za razgovor sa Putinom\n12:44 15.02.2021 Preuzmite kraći link\nPredlog američkog preduzetnika Ilona Maska ruskom predsedniku Vladimiru Putinu da razgovaraju na novoj društvenoj mreži Klabhaus je zanimljiv, ali prvo treba shvatiti da sam predsednik ne koristi društvene mreže, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n„Prvo treba da razjasnimo. Znate da predsednik Putin ne koristi direktno društvene mreže, on ih lično nema. Prema tome, generalno, ovo je svakako vrlo zanimljiv predlog, ali moramo nekako da shvatimo šta se ima u vidu, šta se predlaže, pa ćemo prvo sve to nekako proveriti, a onda ćemo reagovati“, rekao je Peskov novinarima.\nMask je ranije preko zvaničnog naloga predsednika Rusije na Tviteru na dva jezika pozvao predsednika Rusije na razgovor na sve popularnijoj društvenoj mreži Klabhaus.\nPutin: Društvene mreže pokušavaju da manipulišu svešću ljudi\nIlon Mask, Vladimir Putin


Radovi na rekonstrukciji vodovodne mreže u Boračkoj i Vranjskoj ulici u Bobištu – Info Centar Juga\nRadovi na rekonstrukciji vodovodne mreže u Boračkoj i Vranjskoj ulici u Bobištu\nInvesticija u Boračkoj i Vranjskoj ulici, u vrednosti od 8,8 miliona dinara, umnogome će poboljšati kvalitet života, ne samo sedamdesetak domaćinstava koja ovde žive, već meštana čitavog naselja, jer su prilikom čestih kvarova na vodovodnoj mreži u ovim ulicama, svi ostajali bez vode, satima.\n„U Vranjskoj ulici biće zamenjena vodovodna mreža u dužni od 200 metara, a vrednost ovih radova je oko 2,8 miliona dinara. Sredstva su, kao i za radove u Vranjskoj, obezbeđena iz budžeta grada. Zamenom vodovodne mreže u Boračkoj i Vranjskoj, u dužini od skoro 800 metara biće rešen višegodišnji problem meštana Bobišta“, rekla je Andrijana Vasić, pomoćnica gradonačelnika Leskovca.\nTehnički direktor JKP „Urbanizam i izgradnja“ LJiljana Mihajlović je kazala da je izvođač radova Hidrosolution iz Niške banje i Dom eksta iz Užica.\n„Dužina mreže u Boračkoj ulici gde se sada nalazimo je 200 metara. Biće zamenjene stare salonitne cevi polietilenskim cevima. Spajanje cevi će se izvoditi zavarivanjem i pored glavnog voda uradiće se i svi priključci domaćinstava u ovoj ulici. Biće prevezano dvadesetak domaćinstava. Rok za izvođenje je 30 dana“, rekla je LJiljana Mihajlobić, tehnički direktor JKP „Urbanizam i izgradnja“.\nZa preduzetničke projekte i sanaciju puteva isplaćeno 5,3 miliona dinara


Kirbi: Poseta Kerija znak snažne podrške SAD evropskom putu Srbije\nBeta\t 5. decembra 2015. 09:25\nSAD podržavaju odluku Srbije da sledi evropski put i veruju da Srbija treba da bude u potpunosti integrisana u Evropsku uniju i druge evroatlantske integracije, izjavio je američki ambasador u Beogradu Majkl Kirbi.\nU izjavi agenciji Beta, Kirbi je ocenio da sastanak američkog državnog sekretara Džona Kerija sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem predstavlja “znak snažne podrške integraciji Srbije u EU i želje SAD da se fokusiraju na to kako mogu da pomognu i budu partner Srbije na tom putu”.\n“Odnosi SAD i Srbije su jaki, a radimo na tome da budu još jači. Verujemo da Srbija treba da bude uspešna, demokratska zemlja u potpunosti integrisana u Evropsku uniju i druge evroatlantske integracije”, rekao je američki ambasador.\nOn je dodao da Vašington podržava odluku Srbije da sledi evropski put i da se pridržava principa članstva u EU.\n“Pošto je Srbija izabrala put EU, sada mora da udje u težak ali kritičan proces usvajanja i ugradjivanja normi, praksi i principa EU”, rekao je Kirbi i dodao da su SAD spremne da saradjuju sa Srbijom koja radeći na tome “otvara novo poglavlje svoje istorije”.\nKomentarišući posetu američkog državnog sekretara koji je u Beogradu učestvovao na Ministarskoj konferenciji OEBS-a Kirbi je rekao da su najurgentniji problemi na koje je Keri ukazao na tom skupu “terorizam, ruska agresija u Ukrajini, klimatske promene i sloboda izražavanja”.\nPrema njegovim rečima “širom regiona (OEBS-a) nevladine organizacije, civilno društvo i novinari suočavaju se sa pritiscima i ograničenjima”, a “sloboda medija je ugrožena, ponekad pretnjom sile”.\n“Ne postoji izgovor ni prihvatljivo objašnjenje za kršenje prava gradjana, sprečavanje novinara da rade svoj posao ili ućutkavanje legitimnog političkog neslaganja”, naglasio je američki ambasador.\nKada je reč o terorizmu, Keri je u Beogradu naglasio da “sve nacije i entiteti moraju da se udruže kako bi porazili Islamsku državu – sirijska armija i opozicija, kao i okolne zemlje, Rusija, SAD i drugi”.\nU Ukrajini je, po oceni SAD, vreme za konkretne korake kako bi se okončao konflikt i započeo proces ponovne izgradnje istoka zemlje, za šta su potrebni izbori u Donbasu po ukrajinskom zakonu, povratak ukrajinske kontrole na granici i oslobadjanje svih talaca i nelegalno pritvorenih osoba”.\nAmerički državni sekretar na sastanku OEBS-a posebno je ukazao i na izazove klimatskih promena naglasivši da sve države moraju odmah da rešavaju taj problem jer za planetu “ne postoji plan B”, podsetio je Kirbi.\nKirbi je rekao da SAD pohvalno ocenjuju srpsko predsedavanje jer je Srbija pokazala kako “može pozitivno da doprinese rešavanju ozbiljnih medjunarodnih pitanja”.


Milorad Čavić gost na TVB92\nSedam dana nakon hiruške intervencije koju je imao u Minhenu, Milorad Čavić, najbolji srpski plivač svih vremena, stigao je u Beograd. U razgovoru za Vesti Televizije B92, Čavić je potvrdio mišljenje lekara da bi najdalje za 2-3 meseca mogao biti okončan oporavak, i povratak u trenažni proces. Pored toga, Čavić je potvrdio ideju da se kampus ADN Swim Project preseli na renovirani bazen "25.maj" u Beogradu, te da bi reprezentacija Srbije mogla biti uključena u rad sa svetskim plivalkim zvezdama koje predvodi ekspert Andrea Di Nino. Pogledajte kompletan intervju OVDE.\nSpisak trenera za Letnje kampove PSS\nPoziv na XIV Delfin Cup 2010 u Adi\nPoziv na VII Međunarodni Aqua 235 Cup 2010\nVII Međunarodni plivački miting ''Aqua 235 Cup'' 2010 održava se 31.07 u Jagodinskom akva parku na olimpijskom bazenu. Najboljim takmičarima obezbeđene su novčane nagrade kao i medalje za najuspešnije takmičare po disciplinama. Propozicije za ovo takmičenje pogledajte OVDE, a prijavni fajl u lenex formatu možete pronaći OVDE.


OSNOVNI POJMOVI – Страна 5 – Excel kuhinjica\nVaša lokacija: Naslovna › OSNOVNI POJMOVI › Strana 5\n“Lepljenje sa stilom” (Paste Special)\nSvaki korisnik Windows operativnog sistema trebalo bi da bude upoznat sa komandama Cut, Copy i Paste, odnosno sa funkcijom i načinom upotrebe Clipboard-a. Pored “isecanja”, “kopiranja” i “lepljenja” sadržaja Excel nudi i napredne opcije za “lepljenje” koje omogućava opcija Paste Special. Pomoću nje možemo da izaberemo da li lepimo samo sadržaj, samo format, i sadržaj i format ili nešto drugo. Mnoštvo opcija koje ona nudi značajno olakšava formatiranje postojećih tabela.\nStilovi u Excel-u su koristan način da predefinišemo određene osobine formatiranja sadržaja ćelije i damo im ime, kako bi smo kasnije mogli da ih lakše koristimo za formatiranje sličnih tabela. Na primer, stil sa nazivom “Zaglavlje” možemo da iskoristimo za formatiranje zaglavlja svih tabela koje napravimo. Jedanput sačuvan stil može se primeniti više puta, a naknadnom izmenom stila automatski se menjaju i osobine formatiranja svih ćelija u kojima je stil primenjen.\nImenovanje ćelija i grupa ćelija\nIako svaka ćelija ima svoju adresu, pa samim tim znamo kako da dođemo do podataka u njoj, ponekad bi bilo dobro da možemo da pristupimo ćeliji pomoću pojma koji bliže određuje njen sadržaj. Sa tom svrhom, Excel poseduje mogućnost imenovanja ćelije ili grupe ćelija. Ovako kreirana imena mogu da se iskoriste kao operandi u formulama, argumenti funkcija ili da nam omoguće lakše selektovanje ćelije ili grupe ćelija.\nApsolutna i relativna adresa ćelije\nSvaka ćelija u tabeli ima adresu koja se sastoji od oznake reda i kolone u čijem preseku se ona nalazi. Ipak, ponekad je potrebno da naznačimo i kom radnom listu, odnosno radnoj svesci (dokumentu), ona pripada kako bi smo mogli da je upotrebimo kao operand u nekoj formuli. U nastavku će biti reč o zadavanju adrese ćelije koja je jedinstveno određuje, ma gde se ona nalazila.\nFiksiranje adrese u ćeliji\nPrilikom kopiranja formula Excel automatski vrši ažuriranje adresa ćelija koje se u njoj nalaze. Ovo je veoma korisna osobina, jer omogućava da jedanput kreiramo formulu i da je dalje samo iskopiramo u ćelije gde se ona primenjuje, slično kao u inicijalnoj ćeliji. Ipak, ponekad postoji potreba da se jedna ili više adresa- operanda ne menjaju. U tom slučaju koristimo tehnike za fiksiranje adresa u ćeliji.\n← Prethodna 1 … 3 4 5 6 7 Sledeća →


Mađarska najjači glas za proširenje EU na Balkan\nPeter Sijarto, ministar spoljnih poslova Mađarske\nVišegradska grupa zemalja centralne Evrope snažno podržava proširenje Evropske unije na Zapadni Balkan, protiv je čekanja u tom procesu, jer kako je rečeno na današnjem ministarskom skupu Višegradske grupe sa kolegama sa Zapadnog Balkana, čekanje može proizvesti bezbjednosnu i ekonomsku krizu u regionu. Tako je Mađarska zatražila da se još ove godine otvore tri nova poglavlja za Srbiju, da u pregovore krene Albanija, te da Grčka prestane sa sputavanjem makednoskog puta ka evropskim integracijama.\nU vrijeme kada je Evropa zamorena sama sobom, najjači i gotovo jedini glas o proširenju, a koji dolazi iz Unije, dolazi upravo od zvanične Budimpešte. Slično se čulo i danas na skupu ministara Višegradske grupe sa kolegama iz regiona Zapadnog Balkana.\n"U isto vrijeme kada zemlje centralne Evrope podržavaju proširenje Unije, kod zemalja na zapadu postoji neka vrsta zamora proširenjem. Druga najveća ekonomija Evrope se spema da je napusti, mi u cetralnoj Evropi smo zabrinuti vijestima koje stižu sa zapada, poput izjave predsjednika EK da tokom narednih pet godina neće biti proširenja. Mi se sa tim ne slažemo, treba nam proširenje tokom narednih pet godina, štaviše, treba nam proširenje odmah! Ukoliko se bude dugo čekalo, region Zapadnog Balkana bi se mogao suočiti sa ekonomskim i bezbjednosnim problemima, zato Višegradska grupa država treba da igra još aktivniju ulogu u ubrzanju procesa proširenja EU", rekao je Peter Sijarto, ministar spoljnih poslova Mađarske.\nMađarska je tako predložila da EU još ove godine otvori tri nova poglavlja pregovora sa Srbijom, da se ne odugovlači sa početkom pregovora sa Albanijom, kao i da se, kada je riječ o Makedoniji, učini sve da Grčka prestane da koristi veto u procesu približavanja te zemlje EU.\nMinistar spoljnih poslova Slovačke i predsjedavajući Vijeća ministara EU Miroslav Lajčak istakao je da je njegova zemlja u jedinstvenoj poziciji:\n"Nudimo podršku Zapadnom Balkanu, naše iskustvo iz procesa transformacije i u isto vrijeme podsjećamo naše partnere da je ovaj proces u vezi sa kriterijima i predispozicijama. Od nas mogu mnogo da nauče u procesu transformacije".\nVisoka predstavnica EU Federika Mogerini smatra da je proces pridruživanja već ubrzan:\n"Ako pogledate dvije godine iza, primjetićete da smo svi zajedno mnogo postigli kada je riječ o svim državama regiona. Proces se može nastaviti velikom brzinom i sa dobrim rezultatima. Na Zapadnom Balkanu je snažna podrška javnosti evropskim integracijama i u svim državama je jasno opredjeljenje lidera tom cilju. Zato sam uvjerena da će se proces nastaviti".\nNa skupu u Varšavi je šef srpske diplomatije Ivica Dačić zatražio snažniju i jasniju evropku podršku integracijama Srbije, pojašnjenje šta i koliko se tačno od Beograda traži kako bi se nastavio proces završnih pregovora, te izrazio ozbiljnu sumnju u opravdanost plaćanja za ulazak u EU, kako je nedavno predložila Evopska komisija, dok građani EU slobodno i bez plaćanja ulaze u\n" Moramo da poštujemo jedni druge i da radimo u zajedničkom interesu", poručio je Dačić.\nSrbija najveći primalac fondova EU na Balkanu\nKriza produbila podele u Evropi\nVišegradska grupa podržala prijem balkanskih zemalja u EU