DONETA MERA ZA HOTELIJERE: Direktna subvencija od 350 evra za svaki ležaj i 150 evra za svaku sobu | Novosti.RS\nDONETA MERA ZA HOTELIJERE: Direktna subvencija od 350 evra za svaki ležaj i 150 evra za svaku sobu\n21. 08. 2020. u 12:35\nDRŽAVA će gradskim hotelima dati direktnu subvenciju od 350 evra za svaki ležaj i 150 evra za svaku sobu!\nOva, nova i prva sektorska mera doneta je juče, kako bi država pokušala da ublaži posledice pandemije, koje su nanele veliku štetu ugostiteljstvu. Mere su juče dogovorili predstavnici Ministarstva finansija, Privredne komore Srbije i hotelijeri.\nKako je rekao ministar finansija Siniša Mali, jedini uslov za korišćenje ove pomoći jeste da hotelijeri do kraja godine ne otpuste više od 10 odsto radnika. Javni poziv za hotelijere, Ministarstvo turizma će objaviti za desetak dana. Do tada će biti i precizirani kriterijumi za prijavu. Ministar finansija pozvao je sve gradske hotelijere da se prijave za ovu pomoć.\n- Očekuje se da će novac hotelijeri dobiti krajem septembra, a najkasnije u prvoj nedelji oktobra - kazao je Mali. - Od 380 kategorisanih gradskih hotela u zemlji, samo je 115 otvoreno, dok u Beogradu od 115 hotela radi samo 42. U njima je popunjenost do 9,5 odsto. Ovim novim merama pokazujemo da država ima novca, da je stabilna i jaka i da smo spremno dočekali ovu krizu.\nMINISTAR MALI SAOPŠTIO USLOVE ZA PRIJAVU: Državna pomoć samo za hotelijere koji nisu otpustili više od 10 odsto radnika\n21. 08. 2020. u 15:40\nNovim merama gradski hotelijeri će za jednokrevetnu sobu dobiti pomoć od 500 evra. Prvi čovek srpskih državnih finansija izrazio je zadovoljstvo što je veliki broj naših građana, ove godine, odlučio da letnje odmore provede u našoj zemlji. Zbog toga su smeštajni kapaciteti u banjama, na planinama i u selima puni. Zbog nedostatka stranih gostiju, međutim, gradski hoteli su ostali prazni.\nSvi hoteli u gradovima u Srbiji dobiće direktnu subvenciju od države u iznosu od 350 evra po ležaju i 150 evra po smeštajnoj jedinici, odnosno sobi. U narednih 10-ak dana biće objavljen javni poziv na koji će moći da se prijave. Uslov je da ne smanjuju broj zaposlenih za više od 10% do kraja godine. Nakon ogromnih paketa podrške za celu privredu, ovo je dodatna pomoć za taj sektor koji je najviše pogodjen pandemijom koronavirusa.\nA post shared by Siniša Mali (@mali_sinisa) on Aug 21, 2020 at 3:26am PDT\n- Stabilne finansije u našoj državi rezultat su teških reformi koje su sprovedene tokom 2014 - istakao je Mali. - Država je i u prethodnom periodu donela određene mere kao pomoć privredi za suzbijanje negativnih posledica krize. To su isplata puna tri minimalca, odlaganje plaćanja poreza i doprinosa na zarade, po 100 evra punoletnim građanima Srbije i isplata 60 odsto minimalca za dva meseca, od kojih je onaj za avgust već isplaćen. Inače, drugi minimalac od 60 odsto biće isplaćen do 10. septembra. Ako uz to dodamo i kredite za likvidna sredstva i garantnu šemu, ukupna pomoć države privredi za suzbijanje posledica virusa korona je oko 5,9 milijardi evra.\nMILION EVRA OD EU\nEVROPSKA unija dodelila je milion evra podrške za ukupno 120 projekata usmerenih na otklanjanje posledica pandemije u sektoru turizma Srbije. Dobitnici pomoći su mala i mikropreduzeća, porodična preduzetništva, poljoprivredna gazdinstva i firme iz 12 gradova i opština na istoku i jugoistoku Srbije. Sa ukupno 93 miliona evra ukupne pomoći, EU je vodeći partner i donator u Srbiji, kada je u pitanju otklanjanje posledica pandemije, izjavio je šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici.\nDržava je izdvojila i 2,6 milijardi dinara za poljoprivrednu proizvodnju, kao i jednokratnu pomoć od 4.000 dinara za penzionere i povećala je plate svim zdravstvenim radnicima u zemlji za 10 odsto, istakao je Mali. Zbog svih tih mera, Srbija je prvu polovinu ove godine završila sa stopom privrednog rasta, koji je jedan od najboljih u Evropi i nema "crne scenarije" po pitanju nezaposlenosti koje imaju druge, razvijenije zemlje od naše.\nMinistar Mali je apelovao na građane da pri svakoj kupovini traže fiskalni račun. Primećeno je izbegavanje izdavanja računa i plaćanja poreza. Kako je podsetio, plaćanjem poreza država izdvaja pomoć za privredu, gradi puteve, bolnice i škole. Inače, Poreska uprava će biti aktivnija na terenu, kako bi se suzbila siva ekonomija.\nMerama koje su donete zadovoljni su i predstavnici hotelijera u Srbiji. Kako je rekao direktor Poslovnog udruženja hotelsko-ugostiteljske privrede Srbije Georgi Genov, da nema ove bespovratne pomoći, mnogi gradski hoteli bi bankrotirali.\nSiniša Mali Turizam hotelijeri hoteli ministar Mali\nPa hoteli su i dosada bili najviše subvencionisani....zadnje 10 godine bacate pare... Ili to jest dajete ih tajkunima....poklanjate.... Da bi oni razvili hotelijerstvo....pa u tom delu nema šta da se razvija... Soba je soba...i kupatilo je kupatilo.... Zašto ne subvencionisete i razvijate pametne tegnologije.... Ili je ovako lakše....\nDa li uopšte ti hoteli prijavljuju ekstra profit? Ovaj potez je toliko nenormalan da mislim da će mnogi ostati bez teksta...i uzeti pasoš u ruke...


Demokrate kritikuju smanjenje sredstava za socijalne programe u predlogu budžeta za 2007.\nRepublikanski zakonodavci podržavaju budžetski predlog koji je predsednik Buš u ponedeljak poslao Kongresu, dok demokrate kritikuju predložena smanjenja sredstava za socijalne programe. Budžetskim planom od tri hiljade i osamsto milijardi dolara predvidjaju se veći izdaci za rat protiv terorizma, dok su istovremeno sredstva za brojne programa smanjena u nastojanju da se ograniče izdaci administracije. Sa Kapitol Hila izveštava novinar "Glasa Amerike", Den Robinson.\nBudžetski nacrt koji se šalje Kongresu početkom svake godine jeste dokument kojim predsednik predočava Kongresu kako namerava da troši sredstva za finansiranje federalne vlade, njenih agencija i stotine raznih programa. Prošlogodišnji budžetski predlog, najrestriktivniji koji je do sada podnela Bušova administracija, predvidjao je smanjenje ili ukidanje 154 programa, sa ciljem da se uštedi 16 milijardi dolara. Kongres se saglasio da ukine 89 programa, što predstavlja uštedu od šet milijardi i petsto miliona dolara. Za fiskalnu 2007. godinu, koja počinje prvog oktobra, predsednik želi da smanji ili elimniište 141 program, od kojih je jedna trećina u domenu obrazovanja, i da time uštedi 15 milijardi dolara. Najveće povećanje sredstava namenjeno je Sekretarijatu za odbranu, u iznosu od blizu sedam odsto, na nešto više od 439 milijardi dolara.\nMedjutim, kako je uvedeno u praksu posle terorističkih napada na SAD, 11. septembra 2001. godine, izdaci za vojne operacije u Iraku i Avganistanu nisu obuhvaćeni redovnim budžetskim procesom. Administracija planira da zasebno zatraži od Kongresa 70 milijardi dolara za vojne operacije do kraja ove fiskalne godine i dodatnih 50 milijardi dolara za druge relevantne vojne izdatke 2007. godine. Direktor za pitanja budžeta u Beloj kući, Jošua Bolten, potvrdio je da su ratni izdaci ključni faktor povećavanja federalnog deficita, koji će, kako se očekuje, iznositi 423 milijarde dolara ove godine, pored izdataka za saniranje posledica uragana Katarina.\n“Tekući vojni izdaci su značajni i predvidjamo da će biti još veći 2006. godine i oni su deo razloga za povećanje deficitu. Najveći faktor, koji nismo očekivali, jeste cena ekonomskog oporavka i obnove regiona Meksičkog zaliva od posledica uragana Katarine”, kaže Bolten.\nRepublikanci, uključujući predsedavajućeg Predstavničkog doma, Denisa Hasterta, branili su budžet, ukazujući da je on u skladu sa nastojanjima da se postave piroriteti i kontroliše povećanje izdataka, a da se istovremeno održi neprestani ekonomski rast. Demokrate su se usredsredile na posledice vojnih operacija u Iraku i ukidanje domaćih programa. Lider manjine u Senatu, Hari Rid, rekao je da se ovim budžetskim programom ukidaju programi za siromašne i one kojima su najpotrebniji, dok se istovremeno čine ustupci bogatima i specijalnim interesima. Predstavanik Bele kuće, Skot Maklelan rekao je da demokrate nastoje da postignu političke poene i da ignorišu predsednikov apel za dvostranačku saradnju u rešavanju pitanja izdataka i drugih izazova.\n“Mislim da morate da pogledate i razmotrite ovaj bužetski predlog. Nisam siguran da su neki ljudi koje pominjete imali prilike da ga pročitaju. Medjutim, jedna stvar o kojoj je predsednik govorio prošle nedelje u govoru o stanju unije jeste važnost veće dvostranačke političke saradnje u Vašingtonu na odredjivanju prioriteta, kako bismo osigurali da će dolari poreskih obveznika biti iskorišćeni na mudar način i to ćemo nastaviti da činimo”, rekao je Meklelan.\nPredsednik Buš računa da će Kongres, koji kontrolišu Republikanci, potvrditi poreske olakšice usvojene ranije tokom ove administracije, i tako ih učiniti permanentnim, da bi ekonomija ostala snažna i da bi se pomoglo da se deficit smanji za 50 odsto do 2009. godine, čak i dok se ukidaju brojni programi. Medjutim, predsednik će sigurno biti suočen sa oštrom kritikom demokrata zbog, na primer, smanjenja sredstava za veliki vladin zdravstveni program poznat kao Mediker, u iznosu od skoro 36 milijardi dolara tokom narednih pet godina.\nŠto se tiče pomoći inostranstvu, predsednik Buš je zatražio tri milijarde dolara za program poznat kao Milenijumski izazov, za nagradjivanje zemalja u razvoju koje pokažu progres na planu ekonomskih i domaćih reformi. Kongres je prošle godine razočarao predsednika odobrivši samo 50 odsto sredstava od predsednikovog zahteva. U novom budžetskom predlogu predsednik Buš takodje traži četiri milijarde dolara za petogodišnji program borbe protiv side, što je više od 700 miliona dolara više nego prošle godine.


Predsednički izbori u Ukrajini\nBiračka mesta za predsedničke izbore u Ukrajini jutros su otvorena, u senci nasilja na istoku zemlje i otcepljenog krimskog poluostrva.\nGlasanje je počelo u 08.00 časova po lokalnom vremenu širom bivše sovjetske republike od 45 miliona stanovnika i biće zatvorena 12 sati kasnije, kada će prve izlazne ankete pokazati preliminarne rezultate uoči zvaničnih koji bi trebalo da budu saopšteni u ponedeljak.\nBirači će se suočiti sa yatvorenim biračkim mestima na Istoku, gde naoružane pro-ruske snage pokušavaju da blokiraju izbore, nazvavši ih nelegalnim, prenela je agencija Rojters.\nEvropski posmatrači su prisutni na izborima mada su se, uglavnom, povukli iz oblasti Donjecka, gde je nestabilna situacija.\nUkoliko nijedan kandidat ne dobije više od 50 odsto glasova u prvom krugu glasanja, biće održan u drugi krug izbora 15. juna, navodi britanska agencija.\nIspitivanja javnog mnjenja pokazuju da je milioner Petro Porošenko daleko ispred njegovih rivala na predsedničkim izborima.\nUkrajinci biraju naslednika svrgnutog predsednika Viktora Janukoviča, posle predizborne kampanje koja je bila u senci nasilja na istoku zemlje, a ako proteknu uspešno, izbori bi mogli da znače prekretnicu u dugotrajnoj ukrajinskoj krizi.\nZa današnje izbore nije određena minimalna stopa izlaznosti, već će se, ukoliko nijedan od 18 kandidata ne osvoji više od 50 odsto glasova, dva najbolje plasirana predsednička kandidata suočiti u odlučujućem krugu koji će biti održan 15. juna.\nNešto više od 19 odsto od ukupno 35,5 miliona glasača u Ukrajini žive u tri proruska regiona, a to su Krim, Donjeck i Lugansk.\nNa poluostrvu Krim, koje je u martu pripojeno Rusiji posle referenduma o otcepljenju, glasanja neće biti.\nU Donjecku, gde živi 9,3 odsto glasača, polovina oblasnih izbornih komisija je ili pod kontrolom proruskih aktivista ili bi moglo da bude napadnuto tokom glasanja, saopštili su izborni zvaničnici.\nU Lugansku, u kojem živi pet odsto ukrajinskih birača, dve trećine lokalnih izbornih komisija je u sličnoj situaciji.\nGlavni kandidat za novog predsednika Ukrajine je milijarder Petro Porošenko, a znatno iza njega je bivša premijerka Julija Timošenko.\nPrema rezultatima najnovije ankete, 45 odsto birača namerava da Porošenku poveri svoj glas, dok bi samo 7,5 odsto Ukrajinaca poklonilo poverenje njegovoj nacionalističkoj rivalki.\nPorošenko (48), tajkun u konfekcijskoj industriji poznat kao „kralj čokolade“ i vlasnik popularnog TV kanala, fabrika automobila i brodogradilišta, uživa podršku istaknutog političara i bivšeg ministra unutrašnjih poslova Jurija Lucenka, kao i bokserskog šampiona koji je prešao u političare Vitalija Klička.\nHarizmatična bivša premijerka Timošenko (53) oštra je kritičarka bivšeg predsednika Janukoviča, za vreme čijeg mandata je stavljena iza rešetaka što je naišlo na široku osudu kao politički motivisan potez, ali je nakon njegovog svrgavanja oslobođena.\nŠto se ostalih kandidata tiče, prvobitno ih je registrovano 23, ali se pet povuklo iz predsedničke trke, među kojima proruski poslanik ukrajinskog parlamenta Oleh Carjov i lider Komunističke partije Petro Simonenko, koji su se žalili da ih nova vlada u Kijevu uznemirava.\nMeđu onima koji su ostali u trci su Dmitro Jaroš, za kojim se u Rusiji traga zbog optužbi za terorizam. On je lider ultranacionalističke partije Desni sektor, koji je bio od koristi u svrgavanju Janukoviča.\nPartija regiona, koja je bila na vlasti za vreme Janukoviča, imenovala je bivšeg gradonačelnika i sadašnjeg guvernera Harkova Mihaila Dobkina za kandidata, ali se nadmeće i poslanik Sergej Tihipko koji je nedavno izbačen iz te stranke.\nPredsednička ovlašćenja su značajno smanjena nakon što je Janukovič napustio Ukrajinu. Novi predsednik će moći da imenuje šefa diplomatije i ministra odbrane, kao i državnog tužioca i šefa bezbednosne službe, s tim da imenovanja treba da odobri parlament, a poslanici će birati ostale članove kabineta.\nPredsednik više ne može da smenjuje ministre, ali zadržava ovlašćenje da raspusti parlament.


Novi problemi sa sertifikacijom „Severnog toka 2“: Nemački regulator pomerio rok na kraj juna - 30.01.2022, Sputnik Srbija\nNovi problemi sa sertifikacijom „Severnog toka 2“: Nemački regulator pomerio rok na kraj juna\nOdluka o sertifikaciji „Severnog toka 2“ verovatno neće biti doneta do kraja juna iako je operater gasovoda „Nord strim 2 AG“ osnovao ćerku-kompaniju u... 30.01.2022, Sputnik Srbija\nPrema njegovim rečima, tek kada bude to bude završeno, nemački regulator će moći da nastavi sa razmatranjem zahteva.„Ako se obrati pažnja na različite vremenske okvire predviđene za to, koji će zatim stupiti na snagu, brzo se dolazi do zaključka da je teško da će kraj razmatranja zahteva biti moguć u prvoj polovini godine“, objasnio je on.Homan je podsetio da je cevovod već dobio tehničku dozvolu za rad od Ministarstva rudarstva grada Štralzund.„Što se naše procene tiče, radi se o tome da li 'Severni tok 2' ispunjava uslove za podelu kompanija pri radu i prometu gasa. Ako iz nekog razloga ne budemo mogli da sertifikujemo kompaniju, 'Nord stim' može da se obrati sudu“, dodao je.„A onda se uključuje i Evropska komisija. Ona će izneti stav u vezi sa planiranom odlukom mrežne agencije koju ćemo morati da uzmemo u obzir“, konstatovao je direktor.Podsetimo, operater gasovoda „Severni tok 2“ – kompanija „Nord strim 2 AG“ je prošle nedelje registrovala nemačku ćerku-kompaniju „Gas for Europe GmbH“, čime je ispunjen preduslov za sertifikaciju gasovoda prema nemačkom zakonu. Međutim, nemački regulator tada nije naveo kada će ta procedura biti nastavljena.Izgradnja gasovoda „Severni tok 2“ je u potpunosti završena 10. septembra 2021. godine. Prvobitno je planirano da bude završena do kraja 2019. godine, ali je izgradnja kasnila zbog američkih sankcija.Kako bi gasovod bio pušten u rad potrebno je da kompanija „Nord strim 2 AG“ dobije registraciju nezavisnog transportnog operatera. Nemačka Savezna mrežna agencija je 16. novembra privremeno suspendovala sertifikaciju „Severnog toka 2“. Kao razlog je navedeno da operater gasovoda, „Gaspromova“ ćerka-firma, „Nord strim 2 AG“ sa sedištem u Švajcarskoj mora da registruje filijalu u Nemačkoj i da će, dok se to ne učini, proces sertifikacije će biti zamrznut.\nrusija, nemačka, severni tok 2, ruski gas\nOdluka o sertifikaciji „Severnog toka 2“ verovatno neće biti doneta do kraja juna iako je operater gasovoda „Nord strim 2 AG“ osnovao ćerku-kompaniju u Nemačkoj, izjavio je direktor Federalne mrežne agencije Johen Homan. Kako kaže, nemački regulator uvek nije dobio sva dokumenta potrebna za razmatranje tog zahteva.\n„Kompanija, koja je potrebna za sertifikaciju, osnovana je i uneta u registar. Ali dalji koraci još uvek nisu preduzeti. Čekamo da 'Nord strim 2 AG' preda sva potrebna dokumenta. Tek tada ćemo moći da nastavimo sa sertifikacijom“, rekao je Homan u intervjuu za list „Frankfurter algemajne cajtung“.\nPrema njegovim rečima, tek kada bude to bude završeno, nemački regulator će moći da nastavi sa razmatranjem zahteva.\n„Ako se obrati pažnja na različite vremenske okvire predviđene za to, koji će zatim stupiti na snagu, brzo se dolazi do zaključka da je teško da će kraj razmatranja zahteva biti moguć u prvoj polovini godine“, objasnio je on.\nHoman je podsetio da je cevovod već dobio tehničku dozvolu za rad od Ministarstva rudarstva grada Štralzund.\n„Što se naše procene tiče, radi se o tome da li 'Severni tok 2' ispunjava uslove za podelu kompanija pri radu i prometu gasa. Ako iz nekog razloga ne budemo mogli da sertifikujemo kompaniju, 'Nord stim' može da se obrati sudu“, dodao je.\nU tom slučaju, sve bi moglo da se oduži, ocenio je Homan.\n„A onda se uključuje i Evropska komisija. Ona će izneti stav u vezi sa planiranom odlukom mrežne agencije koju ćemo morati da uzmemo u obzir“, konstatovao je direktor.\nPodsetimo, operater gasovoda „Severni tok 2“ – kompanija „Nord strim 2 AG“ je prošle nedelje registrovala nemačku ćerku-kompaniju „Gas for Europe GmbH“, čime je ispunjen preduslov za sertifikaciju gasovoda prema nemačkom zakonu. Međutim, nemački regulator tada nije naveo kada će ta procedura biti nastavljena.\nKako bi gasovod bio pušten u rad potrebno je da kompanija „Nord strim 2 AG“ dobije registraciju nezavisnog transportnog operatera. Nemačka Savezna mrežna agencija je 16. novembra privremeno suspendovala sertifikaciju „Severnog toka 2“. Kao razlog je navedeno da operater gasovoda, „Gaspromova“ ćerka-firma, „Nord strim 2 AG“ sa sedištem u Švajcarskoj mora da registruje filijalu u Nemačkoj i da će, dok se to ne učini, proces sertifikacije će biti zamrznut.


Kosovski mediji ponovo o Karačevu i srpskoj žandarmeriji, oglasio se i Hoti - Radio Kontakt Plus\n12:09, 08.08.2020Izvor: KoSSev\nOvo nije prvi put da kosovski mediji izveštavaju o navodnom boravku srpske žandarmerije.\nJuče je, kako je javila Koha, koja je u ažuriranom blogu izveštavala o ovoj temi, poslanik Samoopredeljenja Mefailj Bajćinovci (Mefail Bajqinovci) objavio video-zapis iz Karačeva kod Kamenice sa tvrdnjom da je srpska žandarmerija navodno ušla u ovo mesto, pozivajući kosovske bezbednosne institucije da „hitno reaguju u cilju zaštite građana, suvereniteta i teritorijalnog integriteta Kosova“.\n„Danas oko 17.00, srpska žandarmerija je ušla na oko jedan kilometar na teritoriju Kosova, tačnije u selu Karačevo, opština Kamenica. Sigurnosne kamere snimile su 11 uniformisanih i naoružanih pripadnika koji su prošli kroz parkiralište restorana ‘Oksigen’ koji je u vlasništvu Aduruma Krasnićija. Kosovske bezbednosne institucije moraju hitno da deluju u cilju zaštite građana, suvereniteta i teritorijalnog integriteta Kosova. Po prvi put, srpska žandarmerija slobodno patrolira Karačevom“, saopštio je on, dok su kosovski mediji prenosili ažurirane informacije sinoć u vezi sa ovom temom.\nMeđutim, ni sinoć, ni danas kosovske institucije, pre svega policija, nisu potvrdile događaj, navodeći za medije u Prištini da proverom terena nisu zatekli srpsku žandarmeriju.\nDanas je reagovao kosovski premijer Avdulah Hoti, koji, je preko svoje Fejsbuk stranice, u kratkoj poruci naveo da će uskoro imati detaljan izveštaj o situaciji u Karačevu, ali i da:\n„Naši građani u tom delu neće biti bez zaštite institucija. Naše akcije biće u skladu sa ustavom i zakonima i biće koordinisane dobro sa svim bezbednosnim mehanizmima u zemlji“.\nKrajem aprila, tadašnji kosovski premijer u ostavci Aljbin Kurti saopštio je da je otkazao „nove operacije specijalnih jedinica u Zubinom Potoku i Karačevu“. Akcije su prethodno zatražili bivši ministar policije Agim Veljiu i tadašnji zamenik premijera – Avdulah Hoti. Obojica su smenjeni – prvo Veljiu, što je bio i neposredni povod da Avdulah Hoti pokrene inicijativu za izglasavanje nepoverenja Kurtijevoj vladi. Nakon što je gotovo u ponoć izglasano nepoverenje, prvo što je Kurti uradio kao premijer krajem aprila, bilo je upravo da smeni Avdulaha Hotija.\nKurti je takođe napomenuo tada i da policijske intervencije za Zubin Potok i Karačevo koje je on sprečio, iako predložene od strane Veljiua i Hotija – su u stvari bile igre Hašima Tačija.\nPrema Kumanovskom sporazumu, ne nadzire ga Kosovska policija, već KFOR.\nTagovi: PolicijaAvdulah HotiKosovska policijaKosovo


Netflix: Budućnost televizije ili skorašnji kraj? - Radio Košava\nTokom 2018. godine polovina građana SAD-a, koji pripadaju starosnoj grupi između 22 i 45 godina, odustalo je od kablovske televizije, a oko 35 miliona domaćinstava je učinilo isto u protekloj deceniji.\nSvi ti korisnici migriraju ka servisima kao što je Netflix, te je danas više od polovine američkih domaćinstava pretplaćeno na ovu ili neku sličnu platformu.\nU medijima se pomenuti proces opisuje kao „presecanje kabla“, a odustajanje od kablovske televizije oslobađa milijarde dolara koje čekaju da budu preusmerene ka nekom drugom delu tržišta.\nPet najvećih američkih kablovskih kompanija vredi preko 750 milijardi dolara, a mnogi investitori pretpostavljaju da će Netflix preuzeti većinu kapitala koji oslobađaju oni koji odustaju od kablovske televizije.\nI do sada su bili u pravu, budući da deonice kompanije od 2009. godine rastu vrtoglavom brzinom, ali to ne znači da će Netflix i u budućnosti biti podjednako uspešan.\nTako neki eksperti ističu da Netflix nije budućnost televizije, iako je promenio način na koji pratimo programe, a najviše zbog toga što nije mnogo uticao na prirodu programa koje gledamo.\nTo znači da je najveći rast zabeležio zbog toga što je od kablovskih televizija preuzeo sadržaje, pa umesto da ih prate preko starih kanala gledaoci to čine preko platforme.\nJedina promena je tako priroda medijuma, pa neki stručnjaci tvrde da promena nije dovoljno velika da bi bila održiva na duže staze.\nPrednost na takvom tržištu je prilično nestabilna, a zbog toga što internet nudi širok spektar izbora, što znači da su ekskluzivni sadržaji još važniji nego ranije.\nDa je tako ukazuje i popularnost serije Game of Thrones, budući da je prvu epizodu poslednje sezone preko legalnih kanala ispratilo oko 20 miliona ljudi, što je čini najgledanijim ne-sportskim sadržajem u istoriji televizije.\nUprava kompanije Netflix upoznata je sa značajem originalnih sadržaja, pa je tokom 2018. godine utrošeno 12 milijardi dolara na razvijanje originalnih programa, a očekuje se da se ta cifra za 2019. popne do 15 milijardi.\nTako Netflix u originalne sadržaje trenutno investira više od bilo koje američke TV mreže, pa se u tom procesu zadužuje, tako da trenutno ima preko 10 milijardi dolara duga, što je za 59% više od onoga što je dugovao u ovom periodu prošle godine.\nUpravo zbog toga se pretpostavlja da Netflix-u neće biti lako da konkuriše svom novom najvećem rivalu – Disney+ platformi – budući da kompanija svoje carstvo gradi još od 1928. godine, kada se prvi put pojavio Miki Maus.\nMesečna pretplata za Disney servis bi trebalo da bude oko 6,99 dolara, što je šest dolara jeftinije od Netflix-a, pa će to, tvrde eksperti, dovesti do toga da korisnici brzo migriraju na novu platformu.\nPored toga, Disney u svom vlasništvu ima Marvel, Pixar Animations, Star Wars, ESPN, National Geographic, Modern Family i The Simpsons, te dobro poznate junake poput Mikija Mausa i Paje Patka, a u poslednjih šest godina je i „kralj“ blockbuster-a.\nTako bi Disney u bliskoj budućnosti na svoju platformu mogao da postavlja svoje nove filmove malo nakon što se pojave u bioskopima, što će sigurno biti još jedan od razloga da najveći broj korisnika bira ovu platformu, dok bi Netflix mogao da izgubi veliki broj sadržaja, a sa njima i milione korisnika.\nOstaje da se vidi hoće li kompanija uspeti da se nosi sa novim rivalom koji u svom vlasništvu već ima ozbiljan arsenal sadržaja.


Ponavljaju se izbori na jednom biračkom mestu u Sevojnu (video) – ZoomUe\nby branko · mart 17, 2014\nUŽICE – Gradska izborna komisija poništila je glasanje na biračkom mestu 48 za gradsku opštinu Sevojno zbog nepravilnosti u izbornom postupku, potvrdila je za portal ZOOMUE Smiljka Nedeljković, predsednica Gradske izborne komisije.\n„Rešenje o poništenju glasanja na biračkom mestu 48 i raspuštanju biračkog odbora komisija je donela zbog nedostatka potvrda o izbornom pravu za glasanje van biračkog mesta, što predstavlja nepravilnost u izbornom postupku“, objasnila je predsednica Gradske izborne komisije.\nPrema informacijama iz Gradske izborne komisije izbori na ovom biračkom mestu trebalo bi da budu ponovljeni u roku od sedam dana od dana održavanja lokalnih izbora za gradsku opštinu Sevojno. Komisija će do tada saopštiti samo pojedinačne rezultate sa ostala četiri biračka mesta u Sevojnu na kojima je prema preliminarnim rezultatima najviše glasova osvojila SNS.\nBiračko pravo u Sevojnu u nedelju je iskoristilo 3875 birača od ukupno 5970 upisanih u birački spisak.\nDoček pravoslavne Nove godine u Jablanici (VIDEO)\nby Vesna Đurović · Published januar 13, 2019\nby Vesna Đurović · Published januar 31, 2018\nDan primirja u Prvom svetskom ratu (VIDEO)\nNext story Privremeni rezultati parlamentarnih izbora u Užicu (video)\nPrevious story Demokratska stranka u Užicu osvojila 6,8 odsto glasova (video)\nPrihvaćen pravilnik o sprovođenju mera energetske efikasnosti


Severna Koreja: Ukinite sankcije ili nastavljamo nuklearni razvoj\n03 novembar, 2018\nSevernokorejski vojnici učestvuju u paradi u Pjongjangu, 27. jula 2013.\nSeverna Koreja upozorila je da bi mogla da oživi politiku jačanja svog nuklearnog arsenala ukoliko SAD ne ukinu ekonomske sankcije.\nMinistarstvo spoljnih poslova Severne Koreje objavilo je to saopštenje u petak uveče dok postoji osećanje neslaganja između Vašingtona i Seula zbog upotrebe sankcija i pritiska da se Sever navede da odustane od nuklearnog programa.\nMinistarstvo je saopštilo da bi Severna Koreja mogla da vrati svoju politiku "pjongdžin" koja podrazumeva paralelni razvoj nuklearnih snaga i ekonomije ukoliko SAD ne promene stav.\nRazgovori sa Pompeom sledeće nedelje\nSever nije otišao toliko daleko da preti da će napustiti nuklearne pregovore sa SAD ali je optužio Vašington da otežava sprovođenje obećanja koja su severnokorejski lider Kim Džong Un i predsednik Donald Tramp dali na samitu u Singapuru u junu da će raditi na ostvarivanju Korejskog poluostrva bez nuklearnog oružja.\nU intervjuu koji je dao voditelju TV mreže Foks Njuz, Šonu Henitiju u petak, državni sekretar Majk Pomepo izjavil je da planira da se sledeće nedelje sastane sa svojim severnokorejksim kolegom, što se po svemu sudeći odnosi na visokog severnokorejskog zvaničnika Kim Jong Čola. Pompeo nije naveo lokaciju niti datum sastanka, na kojem će verovatno pokušati da ubedi Severnu Koreju da preduzme čvršće korake ka denuklearizaciji i ugovori drugi samit Trampa i Kim Džong Una.\nTV gledaoci u Seulu prate susret predsednika SAD i Severne Koreje, 11. jula 2018.\nSankcije ili bolji odnosi\nU saopštenju severnokorejskog ministarstva spoljnih poslova, koje je objavio direktor Instituta za ameirčke studije u okviru ministarstva, navodi se da "poboljšanje odnosa nije kompatibilno sa sankcijama."\n“SAD misle da njihova često ponavljana fraza "sankcije i pritisak" vode ka denuklearizaciji. Možemo samo da se smejemo tako budalastoj ideji", rečeno je. Ministarstvo je opisalo ukidanje američkih sankcija kao odgovarajući odgovor na "proaktivne mere dobre volje", što se po svemu sudeći odnosi na njenu unilateralnu suspenziju testova nuklearnih i interkontinentanlih balističkih raketa i zatvaranje lokacije za nuklearne probe.


23.02.2018 05:49 | RTRS\nSarajevo - Različiti podaci popisa stanovništva sa nivoa BiH i Republike Srpske mogli bi da prouzrokuju probleme u pripremi opštih izbora, ove godine.\nVeć je počelo formiranje opštinskih i gradskih izbornih komisija, po instrukcijama Centralne izborne komisije, prema rezultatima popisa stanovništva iz 2013. godine koji ne priznaje Republika Srpska.\nPosljedice nepriznatog popisa stanovništva sa nivoa BiH iz 2013. dolaze na naplatu. CIK BiH traži da se prilikom izbora članova lokalnih izbornih komisija u Srpskoj, primjenjuju rezultati tog popisa.\n- Zakon je tu vrlo precizan, u skladu sa posljednjim popisom stanovništva sprovedenim na državnom nivou, potpuno ista odredba je u entitetskom zakonu tj Izbornom zakonu Republike Srpske, smatra Irena Hadžiabdić, predsjednica CIK-a BiH.\nI zaista u Izbornom zakonu Republike Srpske koji je posljednji put mijenjan 2012-te, u članu 10 govori se o posljednjem popisu stanovništva na državnom nivou. Posljednji popis je onaj koji je objavio Zavod za statistiku Republike Srpske i zato ga treba koristiti, poručuju narodni poslanici. Ipak ne isključuju komplikacije u primjeni jednog ili drugog popisa.\n- Ja vjerujem da će zvaničnici Srpske stupiti u kontakt sa CIK BiH ili barem sa članovima CIK-a iz Republike Srpske i ukazati na problem koji bi mogao nastati. Rekao sam da taj popis odstupa od evrostandarda onda logično da se nameće da određeni zloupotrebe mogu biti - napominje Miroslav Brčkalo, šef Kluba PDP-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske.\n- Kakva država takav i popis, sigurno da će biti problema jer popis ne pokazuje stvarno stanje tj broj stanovnika - smatra Igor Žunić, poslanik SNSD-a u Narodnoj skupšptini Republike Srpske.\nOpštine i gradovi u Srpskoj mogli bi imati probleme prilikom formiranja lokalnih izbornih komisija. Moraju voditi računa o odluci Narodne skupštine o nepriznjavanju popisa sa bh nivoa , ali i o odredbi Izbornog zakona RS koja poznaje posljednji popis na državnom nivou.\n- Rezultat je da priznajemo a mi ćemo reći da ne priznajemo. Rezulatat je na kraju da ukoliko to ne urade opštine i gradovi i ne prihvate taj popis to će uraditi CIK, u skladu sa popisom na državnom nivou - poručio je Oliver Blagojević, predsjednik Republičke izborne komisije Republike Srpske.\nUz sve teškoće u izbornom procesu zbog spornog održavanja i sprovođenja rezultata izbora, problem sa formiranjem i multietničkim sastavom lokalnih izbornih komisija,naoko minoran, suštinski je važan jer RS odbija da prihvati rezultate popisa stanovništva , održanog 2013. a koji je objavila Agencija za statistiku BiH.


Lideri EU o operaciji protiv krijumčara ljudi u Sredozemlju | EurActiv Srbija\nLideri EU o operaciji protiv krijumčara ljudi u Sredozemlju\nObjavljeno : 23.04.2015.\t Tweet\nLideri EU će 23. aprila na vanrednom sastanku u Briselu razmotriti mere za suzbijanje ilegalnih migracija preko Sredozemnog mora. Oni će razmotriti paket od 10 mera koje predviđaju razbijanje mreža organizovanog kriminala i zaplenu i potapanje brodova koji se koriste za ilegalno prebacivanje ljudi. Mnogi stručnjaci, međutim, upozoravaju da je predložene mere teško primeniti, pre svega zbog stanja u Libiji koja je polazna tačka za ilegalno prebacivanje migranata u Italiju i na Maltu. Takođe, članice EU nisu složne kada je reč o podeli tereta oko prihvata migranata.\nPlan koji je predložila Evropska komisija sastoji se od mera koje su već predložene 2013. nakon tragedije kod italijanskog ostrva Lampeduzea kada je stradalo 400 migranata. Te mere nikada nisu primenjene. "One ne sadrže nikakve novine jer su problemi i dalje isti: kako delovati pre, tokom i posle prelazaka (mora)", rekao je neimenovani evropski izvor za AFP.\nCilj je, pre svega, da se spreči isplovljavanje brodova iz Libije koja je postala glavna polazna tačka za ilegalno prebacivanje migranata u Italiju i Maltu.\nNajveći problem za ostvarivanje tog cilja je raspad libijske države, kao posledice haotične NATO intervencije u toj zemlji i prodora islamskih ekstremista, kao i nemogućnost da se evropske snage legalno dogovore s nekom libijskom vlašću o operacijama patroliranja i uništavanja krijumčarskih baza.\nSve dok se u Libiji ne izgrade ponovo insititucije, "manevarski prostor za to vrlo mali", rekli su diplomatski izvori.\nLideri EU treba da se izjasne o vojno-policijskoj operaciji čiji bi cilj bila "identifikacija, zaplena i uništavanje brodova pre nego što ih krijumčari ljudi ne upotrebe". Organizovanje te operacije, koju bi odobrile UN, zatražile su Španija i Italija.\nEvropski izvori su rekli da "niko ne govori o slanju kopnenih snaga" i da pitanje mandata operacije koji bi odredile Ujedinjene nacije zavisi od "razmera misije". "To nije rat, već ciljana akcija", kažu ti izvori.\nDiplomatski izvori navode da bi brodovi kojim se migranti prebacuju do Evrope mogli biti oduzimani i zatim uništavani tokom akcije spasavanja migranata u moru. Međutim, jedino italijanska i malteška mornarica to mogu da rade u svojim teritorijalnim vodam. Evropski brodovi angažovani u operacijama nadzora "Triton" u Italiji i "Posejdon" u Grčkoj nemaju mandat za to.\nDiplomate upućne u to pitanju kažu da bi za novu operaciju bilo potrebno vreme. "Treba pripremiti operativne planove, zatim mobilisati vojna sredstva", navode oni.\nKao dobar primer za takvu akciju navodi se operacija EU "Atalanta" protiv pirata u vodama Somalije koja je pokrenuta uz odobrenje somalijske vlade i uz rezoluciju UN. Međutim, ta operacija je pokrenuta 2008. dok su akcije protiv piratskih brodova u lukama počele tek tri do četiri godine kasnije.\nVeća sredstva za operaciju nadzora\nLideri EU treba da 23. aprila odluče i da li će izdvojiti više sredstava agenciji za nadzor spoljne granice EU Fronteks (Frontex) i da li će proširiti područje njenog delovanja u Sredozemnom moru.\nEvropski brodovi koji učetvuju u operaciji "Triton" mogu sada da patroliraju na područuju od 30 nautičkih milja, dok je u ranijoj italijanskoj operaciji "Mare nosturm", to bilo moguće u zoni do 90 milja, praktično u blizini libijske obale. Organizacije za humanitarnu pomoć traže da se poveća zona delovanja.\nBudžet operacije "Triton" trebalo bi da bude udvostručne sa tri na šest miliona evra mesečno, rekao je za AFP izvor upućen u to pitanje.\nItalija i Grčka treba, takođe, da zatraže i dodatnu pomoć u ljudstvu i opremi, uključujuhi avione i brodove. Fronteks, koji nema sopstvene kapacitet, mora da ih pozajmi od zemalja članica.\nOsetljivo pitanje prihvata migranata\nTreća grupa mera odnosi se na postupanje sa migranatima. Evropska komisija je predložila da se ponovo pokrenu programi nastanjivanja izbeglica u drugoj zemlji. Ta mogućnost se odnosi samo na osobe koje imaju status izbeglice, a članica EU odlučuju na dobrovoljnoj bazi o tome da li će ih prihvatiti. Predlaže se da članice prihvate najmanje "5.000 osoba koje imaju status izbeglice".\nVisoki komesarijat UN za izbeglice (UNHCR) tražio je prošle godine od EU da primi 130.000 sirijskih izbeglica a Unija ih je prihvatila 36.000.\nKomisija je predložila i da članice privremeno prihvate deo migranata koji su se iskrcali u Italiji, Grčkoj i Malti, kako bi pomogle da se njihovi slučajevi obrade. Samo u Italiju je od početka godine došlo više od 20.000 migranata.\nIzvori u Evropskoj komisiji navode da to ne znači da se dovodi u pitanje sadašnja Dabiln II regulativa kojom je predviđeno da izbeglice mogu da traže azil u članici EU u koju su prvo stigli kako bi se sprečilo da ih sele iz zemlje u zemlju. Ti propisi takođe treba da spreče da tražioci azila zloupotrebljavaju sistem birajući zemlje sa najvelikodušnijim uslovima, ili podnošenjem većeg broja zahteva.\n"Članice EU odvijaju mogućnost bili kakve njihove izmene", rekli su izvori u Komisiji.\nItalija je predložila da se zahtevi za azil obrađuju u izbegličkim kampovima u afričkim zemljama blizu Libije, u Tunisu, Nigeru i Sudanu, s tim da im Evropa i UN za to odobre finansijku pomoć, a Tunis bi dobio i velika pojačanja u opremi, brodovima i obuci ljudi za obalsku stražu.Tada bi sve zemlje EU morale da preuzmu obavezu o davanju imigrantima statusa izbeglice ili azila.\nPodele unutar EU\nMnogi evropski analitičari, primećuju da u samoj Evropskoj uniji postoji vidljiva podela kad je reč o solidarnosti i podršci sredozemnim članicama koje su na udaru ilegalne imigracije. Tako španski i italijanski mediji navode da su severne članice EU, Nemačka, Holandija i nordijske zemlje, dosta uzdržane kada se traže veća sredstva za spasavanje imigranata koji pretrpe brodolome, kao i za smeštaj onih koji se dočepaju evropskih obala.\nUčestale tragedije s potapanjem plovila i davljenjem velikog broja imigranata, kao i činjenica da oni koji se spasu žele da idu upravo na sever Evrope, uzdrmala je svest i savest i sad se smatra da je sazrela situacija da vođi EU usvoje opipljivije mere da se to predupredi i spreči.\nProšle godine je u EU zatražilo azil 627.000 imigranata, ali je dobro poznato da veliki broj ilegalaca ulazi drugim putevima u Uniju i ne traži azil, već dolazi i radi "na crno".\nTrećina "azilanata" je tražila da ide u Nemačku, a potom u Holandiju, Austriju i Švedsku.\nBrže vraćanje migranata\nEvropljani takođe žele da ubrzaju vraćanje ilegalnih migranata u zemlje porekla, ali to otežava nedovoljna saradnja sa zemljama porekla, pre svega u zapadnoj Africi.\nSve u svemu, "primena plana je komplikovana od A do Š", ocenio je jedna diplomata. "To pitanje je izuzetno politizovano jer ponovo pokreće pitanje politike migracija EU, dok stranke ekstremne desnice samo čekaju priliku", rekao je taj izvor.\nOd početka godine oko 1.750 migranata koji su pokušlai morem da dođu do EU, vodi se kao nestalo. To je 30 puta više nego u istom periodu prošle godine, podaci su Međunarodne organizacije za migracije.\nIzvor: AFP, Beta\n: EU na udaru kritika zbog migranata\n: Španija dobila kontroverzne zakone\n: Prednosti interneta koriste i migranti i krijumčari ljudi\n: EU pokreće operaciju spasavanja migranata na moru\n: Čeličnom ogradom protiv imigranata\n: Članice EU žele da pomognu Italiji, ne i da dele imigrante


Košarkaši Partizana pobedili Tofaš u Evrokupu - IndeksOnline.rs\nNaslovna FEATURED Košarkaši Partizana pobedili Tofaš u Evrokupu\nBEOGRAD – Košarkaši Partizana pobedili su večeras na svom terenu turski Tofaš sa 93:80 (15:27, 30:22, 21:17, 27: 14), u utakmici drugog kola Grupe B u Evrokupu i ostvarili drugu pobedu.\nPartizan je tada zaigrao čvršće u odbrani i zahvaljujući Zagorcu na odmor je otišao sa samo četiri poena zaostatka – 45:49.\n“Trojkama” Zagorca, Voldena i Jaramaza, Partizan je posle tri i po minuta igre u trećoj četvrtini stigao i do prvog vodjstva na meču (54:52), ali nije uspeo da se do kraja te deonice “odlepi” pa se u poslednju četvrtinu ušlo nerešenim rezultatom – 66:66.\nZagorac je i na početku poslednje četvrtine bio taj koji je “vukao” Partizan i zahvaljujući njemu crno-beli su stigli do plus četiri (74:70).\nPartizan je sredinom poslednje četvrtine stigao do devet poena prednost, a jedan od zaslužnih za to bio je kapiten Veličković. Prvo je sjajno odigrao u odbrani, potom je i “zakucao” za 83:74 i to je bila najava trijumfa crno-belih pred oko 10.000 navijača u Areni.\nPrethodni tekstErdogan završio posetu Srbiji, Vučić ga ispratio\nSledeći tekstNovi Pazar u dijalogu


Turski sud odbacio zahtjev opozicije da se ospori referendum\nRedzep Tayyip Erdogan\nTurski visoki upravni sud odbacio je danas zahtjev glavne opozicione stranke da se poništi sporna odluka izborne komisije zemlje čime joj je zadao novi udarac u naporima da ospori rezultate referenduma koji će znatno proširti predsjednička ovlašćenja.\nRepublikanska narodna partija (CHP) osporava rezultate referenduma održanog 16. aprila navodeći više neregularnosti tokom glasanja, i posebno odluku izborne komisije da prihvati glasačke listiće bez zvaničnih pečata.\nMeđunarodni monitori također su prijavili neregularnosti i naveli da se odlukom o prihvatanju listića bez pečata uklanja važna mjera osiguranja od prevare i da je ona protivzakonita.\nDržavni Savet, najviši upravni sud u zemlji, presudio je danas protiv zahtjeva CHP-a da se traži poništenje odluke izborne komisije o listićima bez pečata, javila je državna agencija Anadolija. Sud je naveo da nema jurisdikciju nad odlukom izborne komisije.\nProšle nedelje izborna komisija odbacila je zahtjev partije CHP da poništi referendum, glasanjem deset prema jedan.


Završna faza ispitivanja novih sistema streljačkog naoružanja | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nZavršna faza ispitivanja novih sistema streljačkog naoružanja\nNa poligonu fabrike “Zastava oružje” danas je održan sastanak Tima za razvoj novog streljačkog naoružanja, na kojem su sumirani rezultati dosadašnjeg razvoja, kao i završnih ispitivanja sistema, koja radi uvođenja naoružanja u upotrebu obavlja Tehnički opitni centar.\nPrezentaciji, koju je vodio pomoćnik ministra odbrane za materijalne resurse Nenad Miloradović, prisustvovali su i članovi tima, predstavnici Komande Kopnene vojske, Uprave za razvoj i opremanje (J-5) Generalštaba Vojske Srbije, Uprave za odbrambene tehnologije Ministarstva odbrane, kao i predstavnici fabrika odbrambene industrije koji učestvuju u projektu.\nNa Strelištu je izvršena demonstracija naoružanja i nove municije, kao i optičkih uređaja, tokom koje su prisutni imali priliku da se uvere u njihove mogućnosti, funkcije i prednosti.\nGovoreći o novom naoružanju, pomoćnik ministra Nenad Miloradović istakao je da je reč o kompletnoj familiji streljačkog naoružanja nove generacije.\n- Reč je o sistemu čiji je zadatak da značajno unapredi sposobnosti pešadije Vojske Srbije, prema nekim proračunima i do 30 procenata. Očekujemo vrlo velika unapređenja sistema koji čine oružje, odgovarajuća municija, optički i optoelektronski nišanski sistemi - pojasnio je Miloradović i dodao da su predstavnici Tehničkog opitnog centra danas upoznali Tim za razvoj s rezultatima opitovanja.\nPrema njegovim rečima, pri kraju je opitovanje glavnog elementa novog sistema streljačkog naoružanja, modularne puške 6,5 i 7,62 mm, koja je do sada prošla najveći deo testova.\n- Prošla je gotovo 95 procenata ispitivanja, mehaničke testove i testove u raznim meteorološkim uslovima, proveru pouzdanosti, izdržljivosti i to iz oba kalibra i za sada su rezultati zadovoljavajući. Tehnički opitni centar će na kraju izdati odgovarajući izveštaj, koji se očekuje u narednih nedelju do dve - istakao je pomoćnik ministra za materijalne resurse i dodao da sledi opitovanje skraćene puške, automata iliti "puške za posadu", nakon čega će se nastaviti sa ispitivanjem tri tipa snajperskih pušaka i modernizovanog puškomitraljeza M84.\nPrema njegovim rečima, prvi element novog sistema, metak 6,5 mm, već je uveden u naoružanje Vojske Srbije, a sprema se uvođenje ostalih tipova te municije.\n- Takođe, metak 7,62x54 za novu generaciju snajperskih pušaka uveden je u naoružanje, a prethodno i snajperski metak za dalekometnu pušku 12,7 mm. Očekuje se da se, nakon uspešnog ispitivanja, u naoružanje uvedu svi ovi tipovi i da se do kraja godine izvrši inicijalno opremanje jednog pešadijskog bataljona novom generacijom streljačkog oružja - istakao je Miloradović i pojasnio da je ovaj razvoj "na nivou renomea naše tri najstarije fabrike oružja".\n- Imajući u vidu takvu tradiciju, mi možemo da postavljamo ovakve revolucionarne zahteve i po svemu sudeći, naši projektanti, inženjeri i proizvođači, uspeli su da ih ostvare pa će operativne sposobnosti našeg vojnika pešadije biti na znatno višem nivou, a takav napredak nije moguć ni bez nove generacije optoelektronskih sistema, pre svega termovizijskih nišana, koji će omogućiti efikasno gađanje i danju i noću – poručio je pomoćnik ministra za materijalne resurse.\nDirektor razvoja fabrike “Zastava oružje” Aleksandar Mladenović istakao je da smo danas prisustvovali demonstraciji svih tipova oružja koji su, prema programskim dokumentima, predviđeni za opremanje vojske.\n- Reč je o programu od modularnih pušaka i automata, koji su praktično potpuno nov koncept u lakom streljačkom naoružanju pa do puškomitraljeza M-84 i snajperske puške u kalibru 12,7mm. Kao proizvođač pokazali smo da se radi o velikom skoku u odnosu na prethodnu generaciju sredstava, po pitanju efikasnosti i ergonomije, baš kao i po pitanju lakoće upotrebe sredstava iz nove generacije - rekao je Mladenović i dodao da misli da će doći do znatnog skoka u efikasnosti korišćenja sredstava na bojištima, i u toku izvršavanja borbenih zadataka.\nOn je kao prednost istakao i to što vojska neće morati da potroši mnogo resursa na doobuku ljudi, jer su nova sredstva u osnovi bazirana na starim, koja su se pokazala pouzdanim.\n- Kao i svaki iskusan proizvođač, ništa tu nismo menjali, samo smo poboljšali, tako da je naša velika familija streljačkog oružja dovedena na svetski nivo, a u pojedinim stvarima mislim da smo ispred – naglasio je direktor razvoja "Zastava oružja" i zaključio da će naša vojska biti opremljena sredstvima koji će joj, u velikom stepenu, povećati efikasnost.\nmp4 (297,46 MB)\nIzjava pomoćnika ministra dr Nenada Miloradovića\nmp4 (137,45 MB)\nIzjava direktora razvoja fabrike “Zastava oružje” Aleksandra Mladenovića\nmp4 (121,99 MB)


Donald Tramp naredio: Amerika izlazi iz NATO! Ova vest odjeknula je kao BOMBA u sedištu alijanse\nRaskrinkano u: Trump nije “naredio” povlačenje SAD-a iz NATO-a\nNa ovu mogućnost ukazao je Džon Bolton\nDžon Bolton je izjavio da Donald Tramp može najaviti istupanje SAD iz NATO pre predsedničkih izbora koji su zakazani za 3. novembar, a na tu mogućnost ukazo je bivši Trampov pomoćnik za nacionalne bezbednost.\n– Još su tri meseca ostala do izbora, ali je to sa stanovišta američke politike – večnost. Mogućnost onoga što nazivam “oktobarskim iznenađenjem” vrlo je realna. Tramp može i pre izbora odlučiti da povuče sve američke snage iz Avganistana ili da najavi izlazak SAD iz NATO.\nBolton je naveo da će u oktobru biti održan četvrti samit sa liderom Severne Koreje Kim Džong Unom na kojem će biti proglašen mir na Korejskom poluostrvu i okončanje nuklearnog programa.\nPodsetimo, Sjedinjene Države su povukle gro vojske iz Nemačke, a Tramp je u međuvremenu smanjio uplate u budžet NATO.\nPredsednik Sodavno zahteva da se drugačije raspode rashodi Alijanse, kao i da zemlje Evrope i Kanada moraju da kompenzuju gubitke.\nPredsednik SAD nije zadovoljan stavom Nemačke, koja je pristala da poveca izdvajanja za NATO, ali tek do 2031. godine.\nU ovom trenutku mali broj zemalja izdvaja dva odsto BDP-a u vojni budžet Alijanse, To su Grcka, Poljska, Velika Britanija i tri balticke zemlje – Letonija, Litvanija i Estonija.\nČlanak indeksiran 21. 08. 2020 Zadnji put osvježen prije 4 mjeseca


Milivojević: Engel pokušava da reafirmiše staru politiku SAD | Radio Kosovska Mitrovica\nMilivojević: Engel pokušava da reafirmiše staru politiku SAD\n9. December, 2020 09:40 |\nOdlazeći kongresmen Eliot Engel pokušava da stavi pitanje Kosova na dnevni red nove Bajdenove administracije i da reafirmiše politiku prethodnih demokratskih administracija u SAD po ovom pitanju, kaže bivši diplomata Zoran Milivojević, prenosi Tanjug.\nMilivojević je, uoči sednice Odbora za spoljne poslove predstaničkog doma Kongresa, kojom je predsedavao upravo Engel, koji je, inače na sednici poručio da je Kosovo nezavisno i da Srbija neće ući u EU dok ga ne prizna, rekao da je sednica to pokušaj da se reafirmiše politika iz vremena Bila Klintona i Barake Obame, imajući u vidu da se novoizabrani američki predsednik Džozef Bajden već zalaže za kontinutet te politike.\n“Oni hoće to da urade u jednom dosta osetljivom trenutku koji je vezan za budućnost KiM, kada se taj projekat pokazuje kao neuspeo već dugo godina, kada je počeo da radi sud gde su praktično na dnevnom redu OVK i vrh političke elite u Prištini, koji je do sada imao podršku američcke administracije, kada EU koja nije u stanju da vodi ovaj dijalog na način koji bi dao rezultate”, objašnjava Milivojević.\nKako tvrdi, politika buduće Bajdenove administracije treba da odigra ključnu ulogu i ovo je sada nastojanje da se podseti na tu politiku, da se reafirmišu stavovi od ranije i da se potvrdi opredeljenje američke administracije za nezavisnost Kosova.\n“Cilj je da se da određena dinamika i da pitanje KiM ne bude baš deo centralnih prioriteta SAD, ali da bude negde odmah posle njih u novoj adminiatraciji”, ocenjuje Milivojević.\nKada je reč o ličnostima koje su govorile na sednici, poput Medlin Olbrajt, Danijela Servera, on kaže da to šalje poruku da se radi o tome da se zastupa ta energična plitika SAD i se državnost Kosova potvrdi po svaku cenu.\n“S druge strane, taj izbor pokazuje u kojim pravcima možemo očekivati delovanje buduće administracije. U tom smislu, zaključi će sigurno imati određenu težinu, posebno što se radi o demokratama i strukturi koja se ponovo vraća na vlast, a radi se o ličnostima koje imaju uticaj na američku politiku”, objašnjava Milivojević.\nKada je reč o prisustvu Danijela Servera i Januša Bugajskog na toj sednici, Milivojević kaže da su to poznati, aktivni albanski lobisti, koji šalju poruke u prilog kosovskoj nezavisnosti i to da se Srbija u narednom periodu suoči sa takvom činjenicom i da se reše pitanja u regionu na način koji je u skladu sa zapadnim strateškim i nacionalnim interesima.\n“Kada to kažem, u prvom planu imam u vidu srpski korpus, ne samo Srbiju kao državu, već i Republiku Srpsku i BiH. Dakle da se dva preostala pitanja reše na način koji je u skladu sa zapadni strateškim interesima za vreme Bajdenove administracije i da se zaokruži proces uključivanja regiona u zapadnu sferu interesa, što uključuje i proširenje NATO”, tvrdi Milivojević.\nNa pitanje da li je uobičajeno u ovom trenutku da se saziva takva sednica kada još nije formirana nova vlast u SAD, Milivojević kaže da nije, ali navodi da razlog tome leži u ponašanju odlazeće Trampove administracije, koja je na neki način modifikovala raniju politiku i kontinuitet koji je postojao za vreme Klintona, Buša mlađeg i Obame, a koja je i prozvela nezavisnost Kosova.\n“Administracije pre Trampa su insistirale na tome i stvorile strateški ambijent kako bi trebalo ovaj region da izgleda. Tramp je na neki način to modifikovao i izvršio neke korekcije, ne u suštinskom smislu da odustane od priznanja KiM, ali na nivou real politike imajući u vidu i promene na globalnom planu, i u regionu, ali i nemogućnost da se ta kosovska nezavisnost potvrdi po svaku cenu, a da se ignoriše interes Srbije”, objašnjava Milivojević\nZbog toga, dodaje on, američke demokrate, ali pre svega albanski lobi, su se opredelili za ovakvu akciju, koristeći priliku da na mestima koja su važna za ovo pitanje imaju svoje ljude.\n“Unapred da daju do znanja koji bi morao da bude stav i demokrata i buduće administracije i da ne izađe iz vidnog polja nove administracije, imajući u vidu probleme u samoj SAD i potrebe nove administracije da se posveti i tome, ali i globalnim odnosima”, smatra Milivojević.\nPodseća da se ovo na neki način oslanja i na dva dokumenta, koja je predizborni tim Bajdenove kampanje obznanio još tokom predsedničke kampanje, a vezano za Kosovo i BiH.\n“Kada su hteli da animiraju svoje birače i da deluju suprotno od srpskog korpusa u SAD, koji je bio za Trampa, jasno su naznačili spoljnopolitičke ciljeve i dali do znanja da politika ne bi smela da se menja i da treba vratiti onu staru politiku pre Trampa i postaviti u prvi plan one ciljeve za koje su se svojevremeno administracija Obame i demokrata opredelili još devedesetih”, tvrdi Milivojević.\nMislim, kaže, da je to razlog održavanja i ove sednice Odbora, odnosno da bi se dalo do znanja kakav bi trebalo da bude stav, da ne bi se ostavio utisak da posle Trampa ostaje i dalje važeće ono što je Trampova administracija pokušala da nametne kao koncept rešenja.\nA to što je Tramp nudio jeste da se odustane od onog tvrdog stava priznanja Kosova po svaku cenu i da se prihvate novi regionalni odnosi, nove srpske granice bez Kosova i ulazak celog regiona u zapadnu sferu interesa, uključujući i proširenje NATO.\nKaže da je Beograd svestan i da računa s tim da će biti vraćanja na onu staru politiku, kao i da će administracija Bajdena imati u vidu raniju politiku demokrata i stavove te politike, te da Srbija nije iznenađena.\n“Ono što je jasno, jeste da, prvo, nije moguće danas nametati rešenje i sprovoditi politiku svršenog čina, onako kako želi albanski lobi u SAD. Okolnosti su drugačije. Bez Srbije se ne može. Srbija nema razloga da menja principijelne stavove o KiM zasnovane na principima međunardonog prava”, zaključuje Milivojević.


FINA: Srbija najbolja ekipa u 2015. godini - Filip Filipovic Oficijalni sajt\nFINA: Srbija najbolja ekipa u 2015. godini\nNa gala svečanosti u Budimpešti FINA je proglasila mušku vaterpolo reprezentaciju Srbije za najbolju ekipu u 2015. godini, a selektora Dejana Savića za najboljeg trenera. Nagradu je iz ruku Tamaša Đajfraša, visokog funkcionera FINA, primio kapiten reprezentacije Srbije i vaterpolista Solnoka Živko Gocić.\nSrpski reprezentativac se zahvalio sledećim rečima:\n– Dame i gospodo, dragi prijatelji, velika mi je čast i zadovoljstvo da vam se obratim i budem večeras sa vama. Želim da vam se zahvalim na ovoj prestižnoj nagradi u svoje i ime svojih saigrača iz reprezentacije, selektora Dejana Savića. Protekla godina bila je sjajna za srpski vaterpolo, osvajanje zlatnih medalja na Svetskom prvenstvu i Svetskoj ligi, a kao kruna uspešne godine osvajanje zlatne medalje na nedavno završenom Evropskom prvenstvu u Beogradu – kazao je Gocić i nastavio:\n– Nadam se da će i u narednim godinama vaterpolo kao sport postajati sve popularniji i uspevati da privuče veliki broj navijača širom sveta kao što to uspeva u Beogradu. Još jednom bih se zahvalio svom timu, stručnom štabu kao i našim vernim navijačima, a ova nagrada je još veća motivacija za naš dalji rad i uspeh.\nSvečanosti su prisustvovali predsednik VSS Milorad Krivokapić, generalni sekretar Nemanja Marijan i član vaterpolo komiteta FINA Aleksandar Šoštar.


Efes savladao Real i tako se plasirao među četiri najbolje ekipe Evrolige! - mediji.net\nEfes savladao Real i tako se plasirao među četiri najbolje ekipe Evrolige!\nKošarkaši Efesa savladali su Real Madrid (88:83) i tako su se plasirali Fajnal-for Evrolige\nČitava serija morala rešena je u odlučujućoj, petoj utakmici u Istanbulu.\nEfes je na ovom terenu dobio prva dva meča ubedljivo, da bi Real ostao u seriji zahvaljujući pobedama posle preokreta.\nU prvom poluvremenu majstorice viđena je rezultatska klackalica, a na pauzu "kraljevski klub" otišao je sa blagom prednošću.\nIpak, početkom treće četvrtine usledila je velika serija Efesa od 15:0, kojom su stelklu dvocifrenu...\nefesViše od 100 tekstova\nKošarkaPreko 12200 vesti\nreal madridPreko 1800 vesti\nPredsenik Košarkaškog saveza Srbije Predrag Saša Danilović uživa u partijama Nikole Jokića u NBA ligi.\nOn je stavio tačku na polufinale\nFudbaleri Čelsija pobedili su večeras rezultatom 2: 0 Real iz Madrida u drugoj utakmici polufinala ovogodišnje Lige šampiona.Golovima Vernera i Maunta, Čelsi je savladao Real i sa ukupnih 3:1 eliminisao špansku ekipu iz Lige šampiona.Engleska ekipa je bila je bolji tim na terenu a u drugom...\nSPREMITE SE ZA SPEKTAKL U FINALU LIGE ŠAMPIONA: Dva engleska velikana u borbi za titulu prvaka starog kontinenta! VIDEO\nFudbaleri Čelsija plasirali su se u finale Lige šampiona pošto su u revanš meču u Londonu na svom stadionu savladali ekipu Real Madrida sa 2:0 (1:0).Prvi meč u Španiji okončan je nerešenim rezultatom, pa su ova dva pogotka u Engleskoj praktično rešila pitanje ...\nUEFA sprema kazne – Real odigrao poslednji meč u LŠ?\n"ESPN" prenosi da Evropska kuća fudbala sprema dvogodišnju suspenziju za svaki tim, koji zvanično ne napusti projekat Superlige.Za sada su to učinili šest engleskih timova, kao i Atletiko Madrid, Inter još uvek nije odlučio, dok Juventus, Real, Barselona i Milan za sada nemaju nameru da se...


ZAKON O ZAŠTITI POTROŠAČA: Planira se usklađivanje Zakona sa direktivama EU, te usvajanje nove Strategije zaštite potrošača\nUdruženja za zaštitu potrošača u Srbiji nisu dovoljno aktivna u odbrani potrošačkih prava niti koriste sva raspoloživa sredstva da utiču na trgovce, izjavila je viša savetnica u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tamara Samardžić.\n"Udruženja za zaštitu potrošača bi trebalo da brane prava, objašnjavaju ljudima koja su njihova prava, a ona udruženja koja su aplicirala za sredstva od Ministarstva trebalo bi i da učestvuju u potrošačkim sporovima pred parničnim sudom", izjavila je Samardžićeva.\nU Srbiji postoji 28 registrovanih udruženja za zaštitu potrošača, koji predstavljaju sponu potrošača i trgovaca.\n"Na dnevnom nivou imamo kontakte s njima i vidimo da nedostaju neka osnovna pravna znanja", ocenila je Tamara Samardžić.\nDodajući da se izmenila uloga tržišne inspekcije, ona je rekla da inspekcije sada paze da li se Zakon o zaštiti potrošača ("Sl. glasnik RS", br. 62/2014 i 6/2016 - dr. zakon) u formalnim elementima poštuje, na primer da li je trgovac odgovorio na reklamaciju u propisanom roku, ali da ona više ne može da utiče na trgovca da prihvati reklamaciju.\n"Ali ono što mogu udruženja to je da, ako smatraju da je došlo do povrede prava, mogu u ime oštećenog kupca da podnesu zahtev za pokretanje prekršajnog postupka pred sudom. Oni to ne koriste. A to je vrlo lep instrument za pritisak na trgovca, a ne košta ništa", rekla je Samardžićeva.\nSrbija je ove godine pripremila nacrt pregovaračke pozicije za Poglavlje 28 o zaštiti potrošača i zdravlja, koja detaljno objašnjava zakonodavni i institucionalni okvir u Srbiji, administrativne kapacitete i planove za preduzimanje određenih mera i aktivnosti u cilju daljeg unapređenja u toj oblasti.\n"Nacrt je upućen Evropskoj komisiji na analizu i eventualne sugestije i primedbe. Do sada nije bilo komentara Evropske komisije u delu koji se odnosi na zaštitu potrošača", rekla je Samardžićeva na brifingu o Poglavlju 28, koji su EU info centar i Delegacija EU u Srbiji organizovali u okviru projekta "Dalji razvoj zaštite potrošača u Srbiji".\nTamara Samardžić je rekla da se radi na novoj strategiji kojom će se definisati dalja politika u ovoj oblasti i koja će zameniti Strategiju zaštite potrošača za period 2013-2018. godine ("Sl. glasnik RS", br. 71/2013). Takođe se planira usklađivanje Zakona o zaštiti potrošača, koji se primenjuje od 2014, sa direktivama EU koje su u međuvremenu donete.\nŠef za saradnju u Delegaciji EU u Srbiji Ingve Engstrem izjavio je da su neophodna dobra pravila koja će da zaštite potrošače i omoguće im da naprave dobar izbor prilikom kupovine. To je, zajedno sa postojanjem dobre konkurencije potrebno za funkcionisanje tržišta, što sve zajedno imati uticaja na rast privrede.\nPrema njegovim rečima, prednost EU je mogućnost da građani imaju ista prava svuda na teritoriji Unije, dajući kao primer skandal s lažiranjem emisije štetnih gasova u automobilima nemačkog proizvođača Folksvagen.\n"Taj primer pokazuje da treba ojačati zaštitu potrošača i da mora da se radi na regionalnom nivou, odnosno da se ista pravila primenjuju u više zemalja", rekao je Engstrem.\nStalni savetnik tvining projekta "Dalji razvoj zaštite potrošača u Srbiji" Peter Aranji izjavio je da je skandal sa Folksvagenom tipičan primer u kojem su potrošačima davane lažne informacije i podaci koji su ih dovodili u zabludu, ali i primer kako nadležni organi EU mogu da nateraju proizvođača da promeni praksu.\n"Kada je reč o trećim zemljama, onda je teže uhvatiti odgovorne", rekao je Aranji.\nAranji je izjavio da je EU za Program zaštite potrošača za period od 2014. do 2020. izdvojila 188,8 miliona evra. Taj program obuhvata oblasti kao što su bezbednost potrošača, edukacija i informisanje potrošača, podrška udruženjima u cilju podizanja svesti potrošača o njihovim pravima, kao i bolji pristup efikasnoj, brzoj i jeftinoj pravnoj zaštiti.\nEU je svake godine, od 2007. do 2016, dobijala više od 2.000 obaveštenja u vezi s proizvodima koji predstavljaju ozbiljan rizik.\nIgračke čine 26 odsto opasnih proizvoda koji se nađu na tržištu, zatim motorna vozila, odeća, električni aparati, oprema za decu, kozmetika, nakit.\nAranji je rekao da je tehnički nemoguće proveriti sve proizvode na carini pa problematični proizvodi ipak uspeju da uđu na tržište EU, ali da problem predstavlja i to što ljudi i dalje kupuju takvu robu.


Datum poslednje izmene sreda, 29 mart 2017 08:39\nČinjenica je da bar 30 odsto novogodišnjih odluka, ako ne i više, bude prekršeno do februara. Među tim odlukama su najčešće i one vezane za gubitak kilaže, a to je obično zato što ljudi postavljaju sebi nerealistične ciljeve.\nDatum poslednje izmene ponedeljak, 27 februar 2017 21:57\nDatum poslednje izmene četvrtak, 02 februar 2017 19:26\nDatum poslednje izmene sreda, 08 februar 2017 12:41\nDASH dijeta i zašto je i ove godine izabrana kao najbolja?\nPored toga što ste odlučili da smršate, morate da rešite i to na koji način ćete gubiti suvišne kilograme. Ukoliko i dalje razmišljate koju dijetu da započnete, znajte da je DASH dijeta i ove godine izabrana kao najbolja.\nDatum poslednje izmene četvrtak, 26 januar 2017 08:33


Direktna strana ulaganja u BiH u prvoj polovini godine manja su za 45,8 odsto u odnosu na isti period godinu pre, a iznosila su 358,1 milion KM.\nInformacije je objavila Agencija za unapređenje stranih investicija u BiH (FIPA), pozivajući se na podatke Centralne banke BiH, piše Srpskainfo.\n– Prema trenutno dostupnim podacima, očekivano smanjenje direktnih stranih investicija zbog KOVID pandemije je potvrđeno – ističu u FIPA.\nNapominju da su preliminarni podaci podložni naknadnim revizijama.\nU prvih šest meseci 2020. godine registrovana su ulaganja iz Austrije (84,2 miliona KM), Hrvatske (66,9), Turske (39,9), Holandije (37,5), Nemačke (36,2) i Slovenije (34).\nDelatnosti u okviru kojih je registrovano najviše DSI u BiH, za prvih šest meseci 2020. su: finansijske uslužne delatnosti, osim osiguranja i penzijskih fondova (121,8 miliona KM), trgovina na veliko, osim trgovine motornim vozilima i motociklima (84,2) i poslovanje nekretninama (43,2 miliona KM).\nU istom periodu su strani vlasnici povukli kapital iz BiH: iz Rusije (32,3 miliona KM), Švedske (800.000 KM), Luksemburga (200.000 KM) i Francuske (100.000 KM).\nUz napomenu da za veliki broj delatnosti nisu dostupni podaci zbog statističke poverljivosti (manje od tri kompanije) najveći negativan iznos je registrovan u okviru telekomunikacija (14,3 miliona KM), dok podaci po entitetima (ili pregled prema području pripadnosti), za prvo polugodište 2020. godine, trenutno nisu dostupni.


Uvođenje tarifa na emsiju ugljen-dioksida dovešće do rasta cene struje na Balkanu - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tUvođenje tarifa na emsiju ugljen-dioksida dovešće do rasta cene struje na Balkanu\nDirektor Sekretarijata Enegretske zajednice Janez Kopač izjavio je da zemlje Zapadnog Balkana odlažu uvođenje tarifa na emisije ugljen-dioksida što je duže moguće, jer su u strahu od društvenog nezadovoljsta koje bi došlo zbog rasta cene struje.\nEvropska unija bi, prema njegovim rečima, trebala da izvrši pritisak tako što će tražiti zemljama da se pridruže Sistemu trgovine emisijama EU, dok bi sa druge strane obezbedila finansijske podsticaje za upravljanje socijalnim posledicama postepenog ukidanja ugljenika.\n– Proizvodnja struje u zemljama Zapadnog Balkana dosta je jeftinija nego u Evropskoj uniji – rekao je Kopač u intervjuu za Euraktiv i dodao će se time pozabaviti Mehanizam za granično prilagođavanje ugljenika.\nNa pitanje da li očekuje da se takse na emisije ugljen-dioskida primene na zemlje jugoistoče Evrope koje su članice Energetske zajednice, Kopač se nada da će te zemlje imati poseban status.\n– Nadam se da će imati poseban status, jer su učesnici jedinstvenog tržišta EU. A ako se sa njima postupa kao sa trećim zemljama na isti način kao sa Rusijom, Turskom ili Marokom, to bi moglo ugroziti čitav proces evropskih integracija koji se odvijao u poslednjih 15 godina – rekao je on.\nNa pitanje zašto ove zemlje nisu deo ETS-a, iako su potpisnice Pariskog sporazuma, kaže da one to odlažu što je duže moguće.\nOn je dodao da je Crna Gora jedina koja je uvela cenu za emisije ugljenika, ali da je to mala zemlja koja nema više od pet učesnika na tom tržištu.\nSrbija jedina zemlja u regionu koja svoju budućnost gradi na uglju\n– Primena cena ugljenika definitivno će značiti rast cena električne energije i to je nešto čega se političari plaše – rekao je Kopač. On je kazao da su cene električne energije za domaćinstva u svim ovim postavljene znatno ispod proseka EU.\nKopač je naveo da 16 termoelektrana u zemljama Zapadnog Balakna, koje su zastarele, proizvode više štetnih materija nego 250 termolektrana na ugalj koje se nalaze na prostoru Evropske unije.\nIpak, rekao je, te elektrane proizvode jeftinu električnu energiju koja obezbeđuje prihode vladi, rudarima i lokalnom stanovništvu zbog složenog sistema subvencija.\nKada je u pitanju ugalj, Kopač je naveo da najveći problem imaju Srbija, KiM i Bosna i Hercegovina.\n– I Srbija i Bosna 70% se oslanjaju na ugalj, a na Kosovu je zavisnost 95%. Sada su svi potpisali Sofijsku deklaraciju, što znači da su se obavezali na postupno ukidanje uglja do 2050. godine – rekao je Kopač.\nKopač je rekao i da je Srbija jedina zemlja u regionu koja svoju budućnost gradi na uglju – gradi jednu novu elektranu na ugalj, a obnavlja još dve.


Maskenbal na zatvaranju Big dečijeg leta | Luftika\nPoslednju nedelju najvećeg do sada Novosadskog BIG dečijeg leta obeležiće programi inspirisani muzikom, plesom i prijateljstvom i tradicionalni letnji maskenbal!\nZavršnica manifestacije biće upriličena tradicionalnim letnjim maskenbalom za sve učesnike u petak, 28. avgusta, od 18.00, na uglu Dunavske i Gimnazijske ulice ispred Gradske biblioteke u centru Novog Sada, u organizaciji Dečijeg odeljenja Gradske biblioteke.\nCilj ovogodišnjeg maskenbala je promocija čitanja, druženja i nagrađivanje mašte.\nTokom ove nedelje posetioci i učesnici će imati priliku i da posete Muzej Grada Novog Sada, učestvuju u interaktivnim radionicama plesa, pevanja ili da se priključe školi rokenrola.\nU Muzeju Grada Novog Sada (u Dunavskoj ulici 29), deca će moći da se kroz izložbu „Živeo život – živela ljubav“ upoznaju sa svakodnevicom običnog čoveka u staroj Jugoslaviji u periodu od 1950. do 1990. godine.\nSvi oni koji su zainteresovani za sviranje, ples i muziku, svoje talente moći će da iskažu na Maloj školi rokenrola u Kulturnom skloništu i u Muzičko-plesnom teatru „Iskrice“. A filmadžije će i ove nedelje praviti animirani film u Dečijem kulturnom centru koristeći modelovani plastelin i stop moušn tehniku.\nDeca učesnici će svoje fizičke sposobnosti testirati u Adrenalin parku „Zemlja čuda“ i u školi fudbala „Siniša Mihajlović“, dok će na kreativnim radionicama kod Prijatelja dece Novog Sada razvijati maštu i praviti predmete od različitih materijala.\nOrganizatori Novosadskog BIG dečijeg leta 5 pozivaju decu i roditelje, učesnike i saradnike da pripreme maske na vreme i da nam se pridruže na tradicionalnom maskenbalu u petak, 28. avgusta, u 18 časova ispred Gradske biblioteke da zajedno proslavimo završnicu jedne od najlepših manifestacija za decu i 60 godina Dečjeg odeljenja i 170 godina Gradske biblioteke u Novom Sadu!\nOznakebig centar big centar novi sad big decije leto deca Novi Sad Big centar Novosadsko BIG dečije leto


Učenici iz Prijepolja i Priboja obezbedili učešće na Evropskom prvenstvu u robotici - Užicka Republika Press\nUčenici iz Prijepolja i Priboja obezbedili učešće na Evropskom prvenstvu u robotici\nOsmočlana ekipa đaka iz Prijepolja i Priboja „ElektRobot“ na takmičenju, koje je za nedavno održano u gradu Slovenske Konjice u blizini Maribora, izuzetnim rezultatima na kvalifikacionom takmičenju obezbedila je učešće na Evropskom prvenstvu u robotici. U konkurenciji 80 timova iz zemalja regiona, podeljenih u četiri kvalifikacione grupe, tim „ElektRobot“ je pokazao izuzetne rezultate u oblasti progrmiranja lego robota. Uz pomoć mentora Anice Pavlović, Miroljuba Bjelića i Marije Reković, uspešno su savladali sve zadatke iz četiri različite oblasti međunarodnog takmičenja „Prva lego liga“.\nOve godine smo se pripremali tri meseca da bi ostvarili ovaj rezultat. Uložili smo više truda nego prošle godine, a i rezultat je mnogo bolji. Postigli smo sjajan uspeh, obezbedili medalje i izborili prolaz na Evropsko takmičenje, koje će se održati 14. marta u Kopru u Sloveniji – kaže Andrej Rajkov, učenik 2. razreda računarskog smera Prijepoljske gimnazije.\nEkipa „ElektRobot“ ima velika očekivanja i od predstojećeg Evropskog prvenstva. Veoma sam zadovoljan uspehom koji smo postigli na kvalifikacijama i smatram da ćemo i na Evropskom prvenstvu dobro proći. Sa pripremama ćemo početi za nedelju dana, čim se malo odmorimo od putovanja. Ukoliko postignemo dobre rezultate i na Evropskom prvenstvu, dalje prolazimo na takmičenje koje će se održati u Hjustonu. Bila bi velika čast i za mene i za moju ekipu da budemo jedna od 99 ekipa koje će učestvovati na tom velikom takmičenju – kaže Vasilije Vasiljević, učenik 1. razreda računarskog smera Prijepoljske gimnazije.\nVasilije i Andrej su đaci računarskog smera Prijepoljske gimnazije i kažu da im praktični rad u „ElektRobot“ timu pomaže da bolje razumeju programiranje i znanja stečena u školi primene u praksi.\nOva ekipa talentovanih informatičara i mladih programera na kvalifikaciono takmičenje u Sloveniju je otišla uz pomoć opštine Priboj, koja je snosila troškove puta i smeštaja. Osim zadatka da se dobro pripreme za predstojeće Evropsko prvenstvo, tim „ElektRobot“ mora obezbediti i sredstva za ponovni odlazak u Sloveniju.


Tezge na negotinskoj pijaci po staroj ceni – RADIO TELEVIZIJA BOR\nTezge na negotinskoj pijaci po staroj ceni\nNegotin – Cene zakupa tezgi na negotinskoj Zelenoj pijaci (zelenoj, cvetnoj, mlečnoj i zanatskoj), za sezonu 2017/2018. ostale su nepromenjene, pa tako zakupci zainteresovani za prodaju poljoprivrednih i zanatskih proizvoda i cveća i dalje, u tu svrhu, izdvajaju 12.000 dinara sa uračunatim porezom na dodatu vrednost.\nJednogodišnji zakup tezge sa korpom za prodaju lubenica i kupusa je nešto skuplji i košta 15.000 dinara, koliko i jednogodišnji zakup prostora za prodaju sadnica iz kaveza. Zakup vitrine na Mlečnoj pijaci, na kojoj su u prometu sve vrste mlečnih proizvoda, jaja, kore i proizvodi od testa (testenina), zaklana živina i mesarski proizvodi, roba koja potiče iz registrovanih objekata pod stalnom veterinarskom kontrolom je najskuplji i iznosi 18.000 dinara, sa PDV-om.\nJedino povećanje cene se odnosi na pijačnu naknadu koja od prvog februara iznosi 147 dinara. Pijačnina je usklađena sa rastom cena na malo u Srbiji (5%). Pijačna naknada ili taksa se plaća dnevno, a obavezni su da je plate svi izlagači proizvoda na negotinskoj Zelenoj pijaci.\nNa tzv. novoj Zelenoj pijaci u Negotinu zakupljeno je više od 80 % svih prodajnih mesta, kojih je ukupno 310. Pijaca ima 270 tezgi za prodaju poljoprivrednih proizvoda, cveća i zanatske robe i 40 vitrina u Mlečnoj hali.\nJKP „Badnjevo“ Negotin je inače još pre sprovedenih licitacija za ovogodišnji zakup u skladu sa Odlukom svog Nadzornog odbora, tražilo povećanje cena zakupa u proseku za 20%. Međutim, Opštinska vlada, a kasnije ni odbornici SO, nisu se saglasili sa zahtevom komunalnog preduzeća o povećanju cena godišnjeg zakupa tezgi, ali su zato dali saglasnost na Odluku o povećanju dnevne pijačne naknade.\nTags: badnjevo, cena, jkp, negotin, Pijaca, prodavci, tezga, tezge, tezgi, zakup, zelena\nPrevious Niži stepen naplate dugovanja za komunalne usluge\nNext Nova krivična dela


Rikalo: Nećemo odustati od Zajednice srpskih opština\nPrema rečima pokrajinskog ministra za poljoprivredu, šumarstvo i ruralni razvoj u ostavci Nenada Rikala sastanak ima za cilj da se Zajednica srpskih opština oformi.\n“Mi od ZSO nećemo odustati, formiraćemo je samo ukoliko bude u obliku koji je dogovoren u Briselu. To je minimum koji smo spremni da prihvatimo. Svi pokušaji promene i redizajniranja briselskog dogovora za nas je neprihvatljiv i to smo svima jasno rekli”, naglasio je Rikalo gostujući u jutarnjem programu TV Most.\nRikalo smatra da “neki postupci koji su napravljeni idu u dobrom pravcu”.\n“Iako se uporno ponavalja da će formiranje ZSO biti po kosovskim zakonima, u Briselu je dogovoreno da te promene koje su u okviru Briselskog sporazuma moraju da podrazumevaju i promenu kosovskog zakonodavstva”, zaključio je Rikalo.\nRikalo je uveren da će se naći dovoljno mudrosti, volje i želje da se pitanje formiranja ZSO reši.\n“To bi za nas značilo napredak u zaštiti naših prava i organizovanja života, onoga čega sada nema”, rekao je Rikalo i dodao da se nada da će i Priština iznaći način da se izbori sa svojim problemima i pritiskom javnosti.\nPrema njegovim rečima u Briselu je sve dogovoreno samo treba pronaći mehanizam za realizaciju dogovorenog.


Izvor\tNarodna stranka Info\tmart 12, 2018\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je danas da će ta partija nastaviti saradnju sa Pokretom slobodnih građana i Draganom Đilasom i kao besmislene odbacio navode provladinih tabloida o raskidanju tog saveza.\n"Sve osim nastavka saradnje bilo bi potpuno neodgovorno. Ne sumnjam da ćemo nastupiti zajedno i na sledećim izborima, kada god budu održani, a u medjuvremenu ćemo nastaviti koordinaciju i saradnju. Medju nama postoje odredjene političke i ideološke razlike, ali one blede u odnosu na to sa kakvim se zlom naprednjačke vlasti suočavamo", rekao je Jeremić gostujući na televiziji Naša. Jeremić je rekao da ostaje da se vidi kako će Đilas artikulisati nastavak svog političkog delovanja, ali da to ne dovodi u pitanje savez i da će Narodna stranka u svakom slučaju nastaviti da saradjuje sa njim i sa Pokretom slobodnih građana Saše Jankovića. Predsednik Narodne stranke je rekao da će ta stranka samostalno nastupiti na lokalnim izborima u Smederevskoj Palanci, zakazanim za 25. mart, i da očekuje dobar rezultat, uprkos pritiscima vlasti, koja će, kako je naveo, upotrebiti "svu silu" koju je angažovala i na nedavnim izborima u Beogradu i Boru, gde su zabeležene brojne nepravilnosti. "Narodna stranka će u Smederevskoj Palanci nastupiti kao jedina stranka prave opozicije, imajući u vidu da većina relevantnih političkih aktera u tom gradu saradjuje sa Srpskom naprednom strankom. Jedina druga značajna lista je koalicija DS, DSS, SDS i LDP, stranaka o kojima su se gradjani jasno odredili na izborima u prestonici. Suštinski, u Palanci će se opredeljivati izmedju Narodne stranke i SNS-a", rekao je Jeremić. Jeremić je, povodom 15. godišnjice ubistva premijera Srbije Zorana Djindjića, rekao da je Đinđić bio državnik prepoznat i cenjen svuda u svetu i da mu je zahvalan za sve što je uradio za Srbiju ili pokušao da uradi dok nije tragično nastradao. "Sećanje na njegovu viziju, elokvenciju, artikulisanost i energiju nas obavezuje da ne zaboravimo šta je i ko je bio Đinđić, i da u novim, promenjenim okolnostima, vidimo šta je ono što bi danas čovek takvog kalibra pokušao da postigne za Srbiju", rekao je Jeremić. Jeremić je naveo da su u Srbiji danas na vlasti ljudi koji su sušta suprotnost Đinđiću i svemu za šta se on zalagao, i podsetio da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić otvoreno rekao da se napio od sreće kada je Đinđić ubijen. Jeremić, koji je i bivši ministar spoljnih poslova, rekao je da će Kosovo biti glavna tema razgovora pomoćnika američkog državnog sekretara za Evropu i Evroaziju Vesa Mičela i Vučića u Beogradu i da će predsedniku Srbije po svoj prilici biti predstavljeno rešenje koje mu se neće svideti. "Vučić je obećao da će rešiti Kosovo na način na koji stranci očekuju. Sada je došlo vreme naplate. Moraće da ispuni njihov plan jer je ucenjen, ima tonu putera na glavi i mnogo kostura u ormanu, koji bi mu se izvadili ako bi se usudio da im se suprotstavi. Međunarodna zajednica zna za kriminal u Srbiji i dokaz za to je i stavljanje na listu država osumnjičenih za pranje novca i finansiranje međunarodnog terorizma", rekao je Jeremić.\n« Stefanović: Ako opozicija hoće parlamentarne izbore, ja sam za Proglas Dragana Đilasa u 13 tačaka »


Američki predsjednik Donald Tramp je i na Svjetskom ekonomskom forumu u Davosu nastavio sa svojom kritikom na račun medija, nazivajući ih "zlobnim" i "lažnim", što je izazvalo negodovanje dijela publike.\n"Tek pošto sam postao političar sam shvatio koliko mediji mogu da budu zlobni i lažni", rekao je Tramp odgovarajući na pitanja posle održanog govora, a prenosi agencija AP.\nNjegov komentar izazvao je negodovanje dijela publike, a pojedini su ga i izviždali.\nTramp je dodao i da jedan biznismen nikada nije bio izabran za predsjednika, kao i da je, dok je bio biznismen u Njujorku, često bio "dobro tretiran" od strane medija, ali se sve promijenilo kada je ušao u politiku.\nAmerika će mi uvijek biti na prvom mjestu\nAmerički predsjednik Donald Tramp rekao je danas na Svjetskom ekonomskom forumu u Davosu da želi da potvrdi spremnost svoje zemlje da bude partner u izgradnji boljeg svijeta, ali da on prvenstveno predstavlja interese američkog naroda.\nTramp se na početku govora založio za svijet u kojem će "svako dijete živjeti zaštićeno od nasilja, siromaštva i straha".\n“Nakon godina stagnacije, SAD napokon ima snažan ekonomski rast. Nezaposlenost je na vrlo niskom nivou, a smanjila se i nezaposlenost Afro i Latinoamerikanaca. Ja sam predsjednik Amerike, Amerika će mi uvijek biti na prvom mjestu, baš kao što bi i lideri drugih zemalja trebali svoje zemlje staviti na prvo mjesto. Ali to ne znači 'Amerika sama, istakao je Tramp rekavši da su SAD idealno mjesto za ulaganje.\nDodao je da berza ostvaruje rekord za rekordom te da se vratilo povjerenje u proizvodnju, ekonomiju. Pohvalio se da je od njegovog izbora otvoreno 2,4 miliona novih radnih mjesta.\nOn je izjavio da će SAD obnoviti integritet globalnog trgovinskog sistema sprovođenjem sadašnjeg trgovinskog zakona i naglasio da Vašington neće tolerisati nepoštenu trgovinu.\n"SAD više neće biti slijepe za nepoštene trgovinske prakse. Ne možemo imati slobodan i otvoren trgovinski sistem ako neke zemlje iskorištavaju taj sistem na račun drugih", rekao je Tramp u obraćanju poslovnim i političkim liderima u Davosu, prenio je Rojters.\nTramp je u govoru rekao da borba protiv islamskih militanata nije završena i da će SAD učiniti sve da Avganistan nikada više ne postane utočište terorista.\nTramp, koji kao biznismen nikad nije bio pozvan u Davos gdje se okupljaju predstavnici krupnog kapitala, prvi je američki predsjednik na Svjetskom ekonomskom forumu od 2000. godine, što će mu, kako navodi Rojters, pružiti priliku da popriča sa nekim "elitnim globalistima" koje je kritikovao u izbornoj kampanji 2016. godine.


Građani BiH, ipak, neće ostati bez pasoša - Info Bijeljina\nSavjet ministara BiH sljedeće sedmice razmatraće informaciju o prevazilaženju trenutnog stanja u pogledu obezbjeđivanja pasoških knjižica za građane BiH i po svemu sudeći, kao što su "Nezavisne" ranije najavile, donijeti odluku da se sa sadašnjim dobavljačem produži ugovor.\nProduženje ugovora sa sadašnjim dobavljačem, banjalučkom firmom "Muehlbauer", predložio je Edim Nesimi, direktor Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka (IDDEEA), ali samo do okončanja tenderske procedure.\nNesimi je izrazio nadu da će institucije učiniti sve kako procedura izdavanja pasoša ne bi bila blokirana nakon 21. marta kada ističe trogodišnji ugovor sa banjalučkom firmom koja sada isporučuje pasoše.\nPodsjećanja radi, tender vrijedan oko 22 miliona KM prvo je raspisan 20. maja prošle godine i na njega su pristigle dvije ponude, a 24. avgusta IDDEEA je odlučila da ponovo izabere "Muehlbauer", na što se žalila francuska kompanija "Gemalto". Nakon te žalbe Kancelarija za razmatranje žalbi poništila je tender u cijelosti, a nedugo zatim 8. novembra IDDEEA raspisuje novi tender. Na tom novom tenderu prije isteka roka za dostavljanje ponuda francuska kompanija uložila je žalbu na tendersku dokumentaciju, a Komisija za razmatranje žalbi ponovo je 29. decembra poništila tender.\n"Ponovo ćemo raspisati tender, ali je sada vrlo izvjesno da on ne može biti okončan do 21. marta, do kada imamo ugovor sa sadašnim dobavljačem. Ono što je sada bitno je da nađemo rješenje kako da premostimo ovaj period od 21. marta do okončanja tenderske procedure", rekao je Nesimi.


Hoće li fašistička RTRS zbog zabrane točenja alkohola 9. januara optužiti Radojičića za uvođenje šerijata u Banju Luku? – Naš Haber\nHoće li fašistička RTRS zbog zabrane točenja alkohola 9. januara optužiti Radojičića za uvođenje šerijata u Banju Luku?\nThomas Muller\t Siječanj 5, 2017\nRTRS i drugi mediji u RS-u optužili su Sarajevo za uvođenje šerijata zbog zabrane točenja alkohola na otvorenoj proslavi Nove godine. Da vidimo kako će sada reagirati na ovu zabranu u Banjoj Luci\nGradonačelnik Banja Luke Igor Radojičić donio je danas Odluku o privremenoj zabrani rada poslovnih prostora, ugostiteljskih objekata i točenja alkoholnih pića na području grada Banje Luke 9. januara, u vremenu od 00,00 do 24,00 sati.\nPrema ovoj odluci, privremeno se zabranjuje rad: poslovnih prostora i ugostiteljskih objekata u RK “Boska“ i poslovnih prostora i ugostiteljskih objekata u Aleji Svetog Save, od raskrsnice sa ulicom Gundulićeva do raskrsnice s Bulevarom vojvode Petra Bojovića.\nGradonačelnik je donio Odluku na zahtjev Štaba akcije “Dan Republike 2017“, Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske.\nKontrolu izvršenja zadataka iz ove odluke, vršit će Odjeljenje za inspekcijske poslove i Odjeljenje komunalne policije Gradske uprave Grada Banja Luka uz asistenciju pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, Centar javne bezbjednosti Banja Luka.\nPogledajte kako su RTRS i drugi mediji u RS-u optužili Sarajevo za uvođenje šerijata zbog zabrane točenja alkohola na otvorenoj proslavi Nove godine\nMEDIJSKE LAŽI, VIDEO, VJEROVALI ILI NE\nBanja Luka, Islamofobija, PROPAGANDA\nFOTOGRAFIJA DANA: U Tutinu na gradskom displeju podsjetnik za početak namaza


Puštena u rad solarna elektrana na Dečjem dispanzeru u Zrenjaninu - RTV Santos\nPuštena u rad solarna elektrana na Dečjem dispanzeru u Zrenjaninu\nGrad Zrenjanin posetili su Aleksej Polkovnikov, zamenik direktora agencije Ruske Federacije za promociju nauke i kulture “Rossotrudničestvo”, predstavnik ambasade Ruske Federacije i predstavnici Ruske humanitarne misije. Oni su imali sastanak sa gradonačelnikom Zrenjanina Simom Salapurom i njegovim saradnicima.\nPovod posete bio je puštanje u rad solarne elektrane na Dečjem dispanzeru u Zrenjaninu.\n„Saradnja Grada Zrenjanina sa ruskim institucijama i ustanovama, nekoliko godina, mogu reći i decenija je na odličnom nivou. Plod takve saradnje su različiti projekti, između ostalog i današnji projekat, odnosno završetak projekta, koji se uklapa u Zelenu agendu. Ruska humanitarna misija donirala je našem Domu zdravlja solarne kolektore ukupne snage od 50 KW“, rekao je gradonačelnik Simo Salapura.\nU Gradskoj kući potpisani su primopredajni akti, na osnovu kojih je u potpunosti realizovan projekat.\n„Želim da se zahvalim administraciji grada Zrenjanina na čelu sa gradonačelnikom na operativnosti i pomoći u realizaciji ovog projekta. Mi se iskreno nadamo i uvereni smo da će ovaj projekat, koji je usmeren na energetsko obezbeđivanje, odnosno daće mogućnost Dečjem dispanzeru i Domu zdravlja „dr Boško Vrebalov“ da zaista poboljša i poveća svoje usluge prema svim svojim korisnicima“, rekao je Sergej Ševčuk, generalni direktor Ruske humanitarne misije\nVrednost projekta je oko 90.000 evra, od kojih je PDV plaćen sredstvima grada, a ostalo je platila Ruska humanitarna misija.\nPrethodnoPreko sveta do sopstvene funk kuhinje\nSledećeKoncertom Zrenjaninske filharmonije završena „Nedelja kulture“


Srbija - Turska poslovni forum i B2B sastanci - Biznis-Ekonomija - Otvoreni Forum - Novi Pazar\nSrbija - Turska poslovni forum i B2B sastanci\nUdruženje građana SITA zajedno sa udruženjem privrednika IGID iz Izmira i Egejskom Federacijom biznismena ESIDEF po drugi put organizuje poslovni forum za kompanije iz Srbije i Turske. Na poslovnom forumu učešće će uzeti firme iz Turske koje svoju delatnost obavljaju u sektorima prehrane, građevine, kozmetike, logistike i nameštaja i koje su zainteresovane za uspostavljanje poslovnih kontakata sa firmama iz Srbije koje posluju u srodnim sektorima. Predviđen je veliki broj B2B sastanaka za firme iz Srbije i Turske.\nCilj poslovnog foruma je unapređenje ekonomskih odnosa Srbije i Turske i zajednička saradnja i ulaganje kompanija dve zemlje. Nakon potpisivanja Sporazuma o slobodnoj trgovini između Srbije i Turske u junu prošle godine znatan broj Turskih firmi je izrazio zainteresovanost za saradnju sa firmama u ovom delu Balkana.\nNa ovogodišnjem poslovnom forumu, učešće će uzeti SIEPA (Agencija za strana ulaganja i promociju izvoza), SEDA (Agencija za regionalni razvoj) iz Novog Pazara, privredna komora Srbije i ministar bez porfelja gospodin Sulejman Ugljanin. Predstavnici agencije SIEPA će održati prezentaciju o mogućnostima ulaganja u Srbiju, dok će predstavnici agencije SEDA govoriti o mogućnostima ulaganja u Novi Pazar i okolinu. Najavljen je i dolazak gradonačelnika Izmira.\nEvo vesti koja (doduše površno i neprecizno) prenosi kako je prošao ovaj forum u organizaciji SITE.\nOrganizatori ovog događaja su veoma zadovoljni odzivom zainteresovanih firmi iz Srbije. Očekivanja su višestruko premašena i po broju firmi učesnica, broju sastanaka koji su održani i utiscima privrednika iz Turske.\nDa napomenem, na forumu je učestvovalo oko 30 firmi iz Izmira koje su predvođene Udruženjem mladih privrednika IGID iz Izmira i Federacijom privrednika egejskog regiona - ESIDEF. Bilo je firmi raznih delatnosti: proizvodnja nameštaja, farmaceutski proizvodi, prehrana, građevina...\nIz Srbije je učestvovalo oko 80 firmi, a bilo je i zakasnelih aplikacija tako da te firme nažalost nisu uspele da obezbede sebi mesto, ali biće prilike već u Junu kada se organizuje Svetski trgovinski forum u Turskoj.\nMeni je lično drago da je na ovom forumu uzelo učešće i desetak firmi iz Pazara.\nDetaljniji izveštaj će biti objavljen na sajtu udruženja SITA www.sita.rs\nPonedjeljak, 08. Mart 2010\nVeliko interesovanje srpskih firmi za saradnju sa turskim firmama\nNa svoju prvu godišnjicu osnivanja udruženje građana SITA je organizovalo drugi, a pod ovim imenom prvi program poslovnih sastanaka. Program „Srbija – Turska poslovni forum“‚ održan je u hotelu Holiday Inn u Beogradu 24. februara 2010. godine. Na forumu su učestvovali privrednici iz Izmira u Turskoj predvođeni guvernerom Izmira gospodinom Džahitom Kiraćom, predsednikom UO Egejske federacije biznismena (ESIDEF) Ramazan Davulćuoglu-om kao i predsednikom UO asocijacije biznismena iz Izmira (IGID) Mehmet Timuroglu-om. Ovom poslovnom forumu je prisustvovalo 30 privrednika iz oblasti prehrane, građevine, logistike, kozmetike i nameštaja. Iz Srbije je učestvovalo preko 80 privrednika. U toku poslovnog foruma održan je veliki broj B2B sastanaka. Kao suorganizatori, udruženju SITA su se pridružili misistrastvo bez portfelja Republike Srbije, agencije SIEPA, SECEP i SEDA, kao i privredna komora Srbije i privredna komora Beograda.\nPročitajte ceo izveštaj na sledećem linku:\nUtorak, 29. Juni 2010\nPRIVREDNICI IZ SRBIJE ZADOVOLJNI UČEŠĆEM NA WORLD TRADE BRIDGE PROGRAMU U ISTANBULU\nUdruženje SITA iz Beograda obezbedilo je učešće za 9 privrednika iz Srbije na programu B2B-sastanaka u organizaciji TUSKON-a iz Istanbula. Učesnici iz Srbije koji su učestvovali na ovogodišnjoj WORLD TRADE BRIDGE poslovnoj manifestaciji su: Delta Maxi Grupa, Galenika AD, Goša Holding, CashBack Imo, Mizan, Subex-Rekić, Moj Projekat doo, Pešter League Group i Primart doo.\nDetaljnije na sajtu site: http://sita.rs/vest.php?id=21


RAMIĆ RAZGOVARAO S AMERIČKOM KONGRESMENKOM CLAUDIOM TENNEY | Hayat.ba\nRazgovarano je o stanju bosanskohercegovačke dijaspore u Americi, kao i o podršci Bosni i Hercegovini od američke administracije.\nRamić je istakao značajnu ulogu Sjedinjenih Američkih Država u najtežim momentima za našu domovinu, kao i podršku koja traje od okončanja agresije na Bosnu i Hercegovinu do danas.\nUpoznao je kongresmenku Tenney s trenutnim političkim stanjem u BiH, kao i s potrebom za značajniju podršku SAD u očuvanju mira, stabilnosti i ekonomskog napretka BiH.\nUloga bosanskohercegovačke dijaspore u političkim procesima u SAD je značajno porasla uključenjem aktivista u političke subjekte.\nUpravo kroz politički aktivizam i djelovanje mladih ljudi, poput BAKA asocijacije, bh. dijaspora vidi šansu u rješavanju najvažnijih pitanja u SAD kao i podršku za njihovu matičnu državu Bosnu i Hercegovinu, istaknuto je na današnjem sastanku.


Cigarete u sedištima i krovu automobila - juGmedia\nPIROT – Carinici su danas na graničnom prelazu Gradina, na srpsko-bugarskoj granici, sprečili pokušaj krijumčarenja preko 44.000 cigareta različitih robnih marki, čija je vrednost procenjena na skoro 750.000 dinara, saopštila je Uprava carine.\nCigarete su otkrivene prilikom detaljne kontrole automobila „Ford Galaxy“ bugarskih registarskih oznaka na ulazu u zemlju. Prilikom susreta sa carinicima, vozač i njegovih šest saputnika, svi državljani Republike Bugarske, rekli su da nemaju ništa da prijave za kontrolu.\nMeđutim, tokom detaljnog pregleda iz zadnjeg sedišta, naslona za sedište, krova automobila i iz još nekoliko torbi izvađena je pomenuta količina cigareta sa bugarskim akciznim markicama, robnih marki „Marlboro“, „Davidoff“, „Davidoff light“ i „Victory“.\nKako vrednost krijumčarenih cigareta prelazi jednu trećinu vrednosti automobila i on je zadržan do okončanja postupka pred nadležnim sudom, što ukupnu vrednost ovog prekršaja uvećava na preko milion dinara, kaže se u saopštenju Uprave carina.\nŠtrajk u bugarskoj firmi „Interlemind“\nLESKOVAC – Oko 50 radnika fabrike za proizvodnju građevinskog materijala „Interlemind“, vlasnika Valentina Zaharijeva iz Bugarske, stupilo je danas…


Skoro polovina stanovnika Srbije nije svesna da ima povišen krvni pritisak, a oni koji znaju da ga imaju ili neredovno uzimaju terapiju ili je izbegavaju.\nReiki, drevna japanska metoda, jedna je od proverenih koja uspešno rešava problem povišenog pritiska. Princip joj je jednostavan – čovek treba da nauči da kontroliše i smanji stres.\nA kako se praktikuje reiki u ovom slučaju i koje se još prirodne metode preporučuju za kontrolisanje krvnog pritiska, saznajte u subotu, 23. septembra, u novom dodatku "Alternativna medicina" koji ide kao poklon uz novi broj „Blic žene“.\nVIDEO: Proces varenja kod čoveka\nZašto novogodišnje odluke uglavnom ne sprovedemo u delo i kako to da PROMENIMO?


Manipulacija - Blic Online\nPogledajte kako je jedan profesor za pet dana uspeo da od svojih učenika napravi naciste.\nZajedničko za sve političke krize u BiH jeste da imaju nacionalni predznak, u njima političke partije mogu da budu relativni pobednici ili gubitnici, ali su samo građani apsolutni gubitnici jer za istrpljeni sukob lidera nisu nagrađeni boljim životnim standardom.\nMoskva: Prekinuti sa manipulisanjem pitanja hemijskog oružja\nMinistarstvo spoljnih poslova Rusije apelovao je danas da svetske sile prekinu sa manipulisanjem teme hemijskog oružja u cilju pritiska na sirijsku Vladu.\nGugl ugasio "Jutjub" kanale povezane sa manipulacijama Irana\nKompanija Gugl je identifikovala i ugasila 39 "Jutjub" kanala povezanih sa navodnim pokušajem Irana da širi dezinformacije u SAD.\nNemački istražitelji ispituju sadašnje i bivše radnike Poršea, među kojima i članove upravnog odbora, u sklopu šire istrage o manipulacijama emisijama štetnih gasova, saopšteno je danas iz Kancelarije tužilaštva u Štutgartu.\nMANIPULACIJA ILI STVARNO POJEFTINJENJE Garderoba snižena za samo par procenata\nDa su sniženja u Srpskoj stvar puke formalnosti svedoči i zvanična statistika prema kojoj su, iako je praktično kraj sezone, odeća i obuća u januaru ove godine pojeftinili za nepunih sedam odsto.\nDva bivša rukovodioca američkih obaveštajnih službi DŽon Brenan i DŽejms Klaper izrazili su strahovanje da je predsednika Donalda Trampa izmanipulosao šef ruske države Vladimir Putin.\nRuska novinarka deportovana iz Ukrajine\nRuska novinarka Ana Kurbatova (29) deportovana je iz Ukrajine i večeras će doputovati u Moskvu, objavila je ruska stanica "Kanal 1".\nSNIŽENJIMA VEĆ SNIŽENE ROBE TRGOVINE VARAJU MUŠTERIJE Sakriju cenu, pa na kasi naplaćuju koliko im volja\nKupovina robe na sniženjima i rasprodajama obično zahteva dodatno strpljenje i koncentraciju kupaca jer su primorani da računaju krajnju cenu snižene robe, pa ipak često budu obmanuti.\nOPOZICIJA BESNA Ovo je PREVARA, Erdogan menjao pravila USRED GLASANJA! (VIDEO)\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan predsedavaće sednicom vlade u ponedeljak u Ankari, objavio je "CNN Turk" pošto su u nedelju birači tesnom većinom glasali za ustavne promene kojim Turska dobija predsednički sistem vlasti.\nRevizija tužbe BIH protiv Srbije kao NEUGODNA PRIČA I MARKETING političkih elita: “Koketiraju sa nacionalizom, manipulišu strahom…”\nSpor oko najavljenog podnošenja zahteva za reviziju presude po tužbi BiH protiv Srbije za genocid, izazvao je još jednu krizu u regionu. Sarajevski analitičari ocenjuju da se najavljena revizija „nepotrebno politizuje“, piše nemački “Dojče vele” (DW).\nTURSKA BRANI RUSE OD EU "Brisel je taj koji MANIPULIŠE MEDIJIMA protiv drugih zemalja!"\nEvropska unija manipuliše svojom štampom protiv drugih zemalja i nastavlja da koristi dvostruke standarde, rekao je danas Ilnur Čevik, glavni savetnik turskog predsednika Tajipa Erdogana, komentarišući rezoluciju Evropskog parlamenta protiv ruskih medija.\nTEŠKE OPTUŽBE Izbori su namešteni u korist Trampa, Hilari da traži NOVO PREBROJAVANJE!\nGrupa istaknutih američkih kompjuterskih stručnjaka i advokata urgira da Hilari Klinton zatraži ponovno prebrojavanje rezultata u tri "sving" države u kojima je Tramp iznenađujuće pobedio, smatrajući da su rezultati u Mičigenu, Pensilvaniji i Viskonsinu namešteni.\nAmerička grupa: Rusija manipuliše sa Srbijom, Bugarskom...\nRusija nastoji da prikrivenim ekonomskim i političkim merama manipuliše sa pet zemalja centralne i istočne Europe, uključujući Srbiju, upozorila je grupa američkih stručnjaka.\nVODIČ STIVA DŽOBSA 10 brutalnih pravila kako da MANIPULACIJOM LJUDIMA dobijete šta želite\nStiv Džobs lansirao je na tržište dve velike kompanije - "Epl" i "Piksar". Ipak do tih visina nije stigao poštujući uvek pravila. Osnivač "Epla" služio se sofisticiranim taktikama da bi od ljudi dobio ono što želi.


Press Online :: Politika :: STOJKOVIĆ: USTAV SRBIJE OMOGUĆIO TERAPEUTSKO KLONIRANJE\nSTOJKOVIĆ: USTAV SRBIJE OMOGUĆIO TERAPEUTSKO KLONIRANJE\nGenetičar Miodrag Stojković izjavio je danas da će se Srbija, sa zabranom reproduktivnog kloniranja u Ustavu i novim Zakonom o vantelesnoj oplodnji, svrstati u red zemalja koje su regulisale to osetljivo pitanje.\nStojković je rekao da ustavna formulacija o zabrani kloniranja ljudskih bića omogućava terapeutsko kloniranje koje pomaže da se sazna sve o uzrocima nekih naslednih bolesti, podsetivši da takva zakonska regulativa o kloniranju postoji u većini evropskih zemalja.\nOn je ocenio da su farmaceutska istraživanja o lečenju matičnim ćelijama, šansa u kojoj bi rezultati mogli da se vide u narednih pet do deset godina.\n"U zemljama evropske zajednice uvode se nove regulacije koje predviđaju zamenu životinjskog materijala ljudskim matičnim ćelijama na kojima bi se ispitala dejstva novih lekova", rekao je Stojković na konferenciji za novinare.\nOn je podsetio da se ćelije odraslih osoba već primenjuju u lečenju nekih bolesti.\n"Ono što je juče bilo naučna fantastika, danas je već stvarnost, tako da ne treba zaostati, ni gubiti veru da genetika menja medicinu, jer se to već događa", rekao je Stojković.\nSpecijalna bolnica za ginekologiju i vatelesnu oplodnju trebalo bi, naveo je Stojković, da bude otvorena u Leskovcu početkom januara.Istakavši da bi uskoro trebalo da stigne oprema za bolnicu i da je u toku sređivanje dokumentata, Stojković je najavio da projekat medicinske aplikacije matičnih ćelija želi da proširi na celu Srbiju.\nNa konferenciji za novinare na kojoj je najavljena manifestacija "Svi Leskovčani sveta", Stojković je rekao da hoće da pomogne da mladi ostanu u svom gradu i dodao da je sada prilika za povratak onih koji su van zemlje.\nPredsednik opštine Leskovac Vladan Marinković pozvao je "sve Leskovčane i sve ljude dobre volje" da 28. i 29. decembra dođu u Leskovac, na manifestaciju koja je organizovana za pomoć gradu i pokretanje novog investicionog ciklusa u toj regiji.


“Ljubičanstveno” populistički i sramotno mizerno | Magazin Plus\n“Ljubičasntveni” kao da zaboravljaju činjenice i hronologiju samovolje i despotizma koji su nametnuli ovoj društvenoj zajednici.\nZnate li …., ako Boga dragog znate, šta je sa Instututom sevdaha Omera Pobrića, Jevrejskim grobljem u Visokom,…. U drugoj ste godini mandata i šta ste učinili da se za bilo koga i bolo šta od navedenog sazna ili učini, afirmiše ili zaštiti.\nBože sabura,a jedva čekam da vam vidim face kad odete sa vlasti.\nKad ponovo budete to što ste bili i prije, i sada, a biće te i poslije: niko i ništa.