08.06.2021. / 7:40\nBANJALUKA – Ministar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić očekuje fleksibilniji pristup EU kada je riječ o primjeni evropske prakse o potiskivanju energije dobijene iz fosilnih goriva u korist energije koja dolazi od obnovljihvih izvora.\n“Tačno je da u Republici Srpskoj 60 odsto energije dolazi od termoelektrana, a 40 odsto iz hidroelektrana i samo manji dio iz solarnih elektrana. Naravno da želimo da u narednom periodu ovaj odnos bude promijenjen u korist energije koja dolazi iz obnovljivih izvora“, rekao je Đokić za BHT 1.\nOn je istakao da je potiskivanje elektrana koje funkcionišu na fosilna goriva težak udarac na BiH, bez obzira da li je riječ o Republici Srpskoj ili Federaciji BiH /FBiH/.\n“Smatram da Evropa prema nama treba da ima fleksibilan pristup i omogući duži vremenski period primjene evropskih direktiva u tom pogledu jer mi baznu energiju ne smijemo izgubiti, pošto nam daje sigurnost i bezbjednost kvalitetnog i redovnog snabdijevanja našeg tržišta, građana i privrede. I, ako bi to izgubili, ugrozili bi privredne procese i doveli do nezadovoljstva velikog broja građana“, pojasnio je Đokić.\n“Termoelektrana `Stanari` u budžet Republike Srpske kroz različite naknade, takse i doprinose na plate doprinosi 154 miliona KM. Na godišnjem nivou na osnovu koncesione naknade donosi u budžet blizu sedam miliona KM”, naveo je Đokić.\n“Sada grade Hidroelektranu /HE/ `Ulog` instalisane snage 37 megavata, takođe su podnijeli zahtjev i dobili koncesiju za izgradnju solarne elektrane 60 megavata na području Bileće“, rekao je Đokić.\n“Nastavljamo aktivnosti kada je riječ o HE `Dabar`. Pri kraju su pregovori o zaključenju ugovora o finansiranju. Ta elektrana će nas koštati oko 640 miliona KM. Do sada je već izdvojeno i uplaćeno oko 140 milina KM, a preostali dio biće ugovoren i finansiran u narednim godinama, kako bi izgradili ovu elektranu“, rekao je Đokić.\n“Radimo sa `Elektroprivredom Srbije` na izgradnji HE `Buk-Bijela`. To je veliki projekat, 220-230 miliona evra, a instalisana snaga biće 100 do 110 megavata. Nadamo se da nećemo imati smetnju za taj projekat“, naglasio je Đokić.\n“Nama ostaje područje srednje Drine, koje čini granicu BiH i Srbije, i spremni smo da FBiH sa nama bude strana patrner prema nekom drugom međunarodnom investitoru da zajednio izgradimo nekoliko hidroelektrana na srednjem toku rijeke Drine“, rekao je Đokić i naglasio da je važno da se pronađe snaga i da se svi okupe oko ovog projekta.\n“Sve je rađeno u skladu sa direktivama EU. Zakon o električnoj energiji donesen u Republici Srpskoj je ocijenjen kako zakon koji je apsolutno na liniji ispunjavanja svih evropskih standarda“, rekao je Đokić i izrazio nadu da će i FBiH pratiti Srpsku u ovoj oblasti.\nOn je naveo da je cilj sačuvati rudarsku proizvodnju u prijedorskom basenu, te da je neophodno naći ozbiljnog kupca, napominjući da nema ništa protiv da kupac tih akcija u otvorenom postupku bude i kompanija “Mital”. Srna\nTagovi: fosilna gorivapetar đokić


FOTO / Guverner Centralne banke Turske posjetio Centralnu banku BiH - Klix.ba\n/Guverner Centralne banke Turske posjetio Centralnu banku BiH\n15.4.2011. u 16:01\nGuverner Centralne banke Turske posjetio Centralnu banku BiH\nGuverner Centralne banke Republike Turske Durmuş Yilmaz sa saradnicima posjetio je danas Centralnu banku Bosne i Hercegovine (CBBiH).\nTokom razgovora s guvernerom CBBiH Kemalom Kozarićem i njegovim saradnicima, guverner Yilmaz je naglasio značaj političke stabilnosti za postizanje pozitivnih ekonomskih rezultata. Ilustrirao je to primjerom Turske, čija su politička stabilnost u posljednjih nekoliko godina i reforme koje su provedene, bili osnov za uspjeh turske ekonomije koja je više od 40 godina patila od finansijske nediscipline, a promjene ekonomske politike u prošlosti slale su pogrešne poruke biznisu.\nFinansijskom disciplinom u stabilnom političkom okruženju, turska ekonomija, treća rastuća ekonomija u svijetu, posljednjih godina bilježi pozitivne rezultate koji se ogledaju u značajnom ekonomskom rastu, smanjenju inflacije, javnog duga i budžetskog deficita.\nPotreban je nastavak reformi, uključujući i reformu radne snage, što bi omogućilo dalji rast ekonomije i povećanje zaposlenosti, naglasio je guverner Yilmaz.\nPrezentirajući ekonomske pokazatelje za Bosnu i Hercegovinu, guverner Kozarić je, također, ukazao na potrebnu političku stabilnost za postizanje ekonomske stabilnosti. Finansijski sektor u Bosni i Hercegovini je stabilan, ali ne može riješiti sve probleme u zemlji, rekao je guverner Kozarić.\nNa kraju razgovora istaknuta je obostrana želja guvernera centralnih banaka za nastavkom saradnje i pružanja uzajamne pomoći u radu, saopćeno je iz Službe za odnose s javnošću CBBiH.\nGuverner Centralne banke Republike Turske zahvalio je guverneru CBBiH na podršci u organizovanju izložbe "Savremeno tursko slikarstvo iz kolekcije Centralne banke Turske" koja je otvorena u Umjetničkoj galeriji Bosne i Hercegovine do 7. maja.\nNarednih dana poskupljuje gorivo u FBiH\n15.04.2011. u 15:50


Privreda sad plaća danak nerazumnoj politici Srbije prema EU - AgroSmart\n-Danas, kada je privreda Srbije u ozbiljno teškoj situaciji zbog virusa korona i bez realnih očekivanja da će se brzo oporaviti, vidi se kako nas je skupo koštalo to što dvadeset godina nismo bili u stanju da uđemo u Evropsku uniju i reformišemo društvo, kaže za VOICE koordinator Mreže za poslovnu podršku Dragoljub Rajić.\nNavodi da je tražnja za uvoznim proizvodima u Srbiji već pala 42 odsto, a da izvoznici imaju 37,2 odsto manje porudžbina.\n-Trenutno su podaci takvi da su 42 odsto opala trebovanja za uvoz, jer su neke grane privrede potpuno stale, sem industrije koja je vezana za osnovne životne namirnice ili uvoza farmaceutskih proizvoda. Ostalo stoji, radnje su zatvorene, ne kupuju se proizvodi koji ne spadaju u osnovne namirnice. U čitavom nizu privrednih grana pad je veliki. S druge strane, i kod izvoznika porudžbine su pale 37,2 odsto. To je pokazala analiza koja je prethodnih dana urađena na uzorku od sedamdesetak kompanija, ali taj uzorak je reprezentativan u ovom momentu – navodi Rajić.\nSudeći po dosadašnjim potezima države, po njemu privrednici u Srbiji ne mogu očekivati značajniju pomoć za razliku od privrednika u državama EU.\n-Sada se vidi koliko je po Srbiju bila loša politika koju smo vodili kada je o EU reč. Nažalost, pošto se nismo opredelili gde ćemo i šta ćemo, pošto smo vodili potpuno nerazumnu politiku “ni tamo ni vamo”, danas nam je privreda u gotovo beznadežnoj situaciji. EU je opredelila dva paketa pomoći, najpre hiljadu a potom još šeststo milijardi evra za svoje članice. Zbog toga, recimo, u Hrvatskoj garantuju 75 odsto plate svima koji su izgubili posao, takođe preuzimaju dobar deo obaveza firmi, i to sve zahvaljujući evropskim fondovima, novcu kojim će Evropa iz tih fondova da im pomogne – naglašava Rajić.\nPodseća na to da je Srbiji Evropska unija vodeći i najveći spoljnotrgovinski partner, da njenim članicama najviše izvozimo i od njih uvozimo. Dodaje da nam je EU već odobrila novac, da je dosad najviše davala pa je sigurno da nas ni u ovoj situaciji neće tek tako ostaviti ali je pitanje da li ćemo dobiti dovoljno pomoći. Po njemu, u suprotnom moraćemo da uzimamo kredite od drugih država i da plaćamo kamate po nepovoljnijim uslovima, a taj model nije dobar.\nRajić ukazuje na to da domaće firme čine preko 90 odsto preduzeća u Srbiji, a svaka druga je u velikom problemu. Već pokušavaju da prikupe novac da zaposlenima obezbede zaradu za mart, a u aprilu neće imati ni za to. Kako kaže, nameće se pitanje da li će morati da privremeno zamrznu celu firmu ili da li će ljude morati poslati na neplaćeno, ako ih uopšte zadrže u radnom odnosu.\nPrema informacijama koje je VOICE dobio prethodnih dana od sagovornika, privrednika iz različitih branši, moglo bi se reći da nema sektora kojeg nije paralizovala nesigurnost vezana za pandemiju virusa korona. Iako se stiče utisak da neke ovaj udar može zaobići, poput poljoprivrede ili IT sektora – nije tako. Poljoprivrednici s kojima smo razgovarali nisu zabrinuti u vezi s tim kako će obaviti najvažniji posao na njivama – prolećnu setvu, koja je u toku. Za sada imaju dovoljno repromaterijala, dozvoljen im je i rad do 20 časova pod uslovom da su u traktorima. Međutim, plaše se neizvesnosti oko plasmana ratarskih proizvoda, a još veću brigu imaju voćari koji su mahom izvozili u Rusiju i zemlje regiona. Već su na udaru i mali farmeri jer im otkupljivači obaraju cene mleka. Ovih dana od mlekara dobijaju dopise u kojima se navodi da je otkupna cena niža osam dinara po litru, te da će “ukoliko Vlada pooštri postojeće mere, posegnuti za još radikalnijim potezima – još većim smanjenjem cena i prestankom otkupa mleka.\nDopis o smanjenju otkupne cene\nČak i IT sektor oseća negativne efekte virusa korona i verovatno će pretrpeti posledice pada privrednih aktivnosti.\n-U početku se očekivalo da IT sektor neće biti jako pogođen jer programeri mogu da rade od kuće. Mi smo uslužni servis ostalim granama, gde se bavimo procesima rada i svakako negativna privredna kretanja utiču na naše poslovanje. Očekujemo još veći pad tražnje za IT uslugama jer firme ne ulaze u investicije, stopiraju i odustaju od razvoja novih sofvtera, aplikacija… – kažu nam sagovornici iz ove branše.\nHitno – oslobađanje doprinosa, plaćanje iznuđene članarine Privrednoj komori…\nJedan od menadžera firme koja se bavi organizacijom poljoprivredne proizvodnje u Sremu Borislav Petrić u razgovoru za VOICE ukazuje na dugogodišnji problem privrednika – plaćanje obavezne članarine Privrednoj komori Srbije (PKS).\n-U našoj firmi je 30 radnika. Svakog meseca plaćamo 185.000 dinara obaveznu članarinu PKS, a nikakve koristi od toga nemamo. S obzirom na trenutnu situaciju u kojoj svi teško poslujemo, imamo dve mogućnosti – ili da plaćamo članarinu koja nam je nametnuta mimo naše volje i Ustavom zagarantovanog prava svakoga da ostane izvan udruživanja ili da damo otkaze četvorici zaposlenih – kaže on, uz apel državi da ukine ionako sporno, a obavezno članstvo u Privrednoj komori.\nPetrić kaže da bi hitno trebalo da se mala i srednja preduzeća oslobode plaćanja poreza na dohodak, doprinosa i poreza, te da se oslobode naplate komunalnih naknada i ostalih lokalnih poreza.\nDirektor novosadskog izvozničkog preduzeća Dejan Serdar takođe ukazuje da su neophodne mere pomoći. U prvom redu, da se uvedu olakšice na poreze i doprinose, a potom i na druge obaveze privatnog sektora prema državi, te da se smanje ili ukinu nefiskalni nameti. To su, kako kaže, instant mere podrške koje privatnici očekuju i koje se moraju preduzeti.\nNjegova firma bavi se izvozom prehrambenih proizvoda iz Srbije, uglavnom na tržište Iraka. Kaže da su značajno porasli troškovi transporta, što negativno utiče na konkurentnost naše robe i naših izvozničkih firmi na stranom tržištu.\n-Robu i dalje izvozimo ali je transport poskupeo oko 40 odsto, pa je tako kamion do Iraka donedavno išao za 3.600 dolara, a sada je 5.200 evra. Problem je i u tome što je nerealno jak kurs dinara i ne pomaže izvozu već uvozu. NBS time otežava pozicije izvozničkih firmi a sada se situacija dodatno usložnjava. Takođe, prisutne su zabrane i opstrukcije u međunarodnoj trgovini i to se pitanje mora rešiti kako bismo zadržali tržišta i nakon korone. Postojećim restrikcijama u spoljnoj trgovini, nepovoljnim uslovima za transport i eventualnim novim zabranama izgubićemo strane, stalne kupce a zna se koliko je dug i mukotrpan proces vraćanja na nekadašnje pozicije i rafove, uspostavljanje novih partnerskih odnosa – poručuje Serdar.\nUkazuje i na nerealno visoke cene goriva, što takođe poskupljuje našu robu i čini je nekonkurentnom.\nDragoljub Rajić smatra da naša država može da se povede nekim merama koje je preduzela EU za pomoć svojoj privredi, a neke nažalost nećemo biti u stanju da primenimo.\n-Šta te mere podrazumevaju? Naime, svima koji nemaju mogućnost da na bilo koji način ostvaruju prihode, a tu pre svega spadaju mala i srednja preduzeća, država bi trebalo da na najmanje tri meseca obustavi naplatu poreza i doprinosa na zarade, ako dokažu da su im prihodi pali zbog svega što se dešava, a to se lako može videti u poslovnim knjigama. Kod nekih je pad prihoda 40 do 50 odsto, a u turizmu i ugostiteljstvu je i do 80 odsto. Takođe, sva parafiskalna opterećanja država treba da stavi na led do trenutka kada firme ne budu relaizovale prihode – veli on napominjući da još uvek postoji čitav niz parafiskalnih nameta koje privrednici plaćaju lokalnim samoupravama, njih je 45 do 65 na mesečnom nivou.\nNavodeći primer zemalja EU koje su omogućile kašnjenje sa uplatom PDV-a tri meseca Rajić ocenjuje da kod nas to ne bi bilo izvodljivo.\n-U mnogim evropskim zemljama omogućeno je kašnjenje s PDV-om, da bi firme koje bi uplaćivale PDV taj novac mogle da usmere ka održavanju likvidnosti, pa da kada taj period prođe, vraćaju dug kroz tekuće poslovanje, u ratama. Ali, kod nas je problem što se država najviše finansira iz PDV-a i akciza i ne verujem da je to moguće – kaže on.\nDržava još smišlja mere\nPre dva dana predesdnik PKS Marko Čadež izjavio je da će ozbiljan paket mera za pomoć privredi biti donet za desetak dana. Do sada je Narodna banka Srbije usvojila propise o zastoju u odlaganju kredita u naredna tri meseca radi očuvanja finansijske stabilnosti u uslovima mogućih rizika zbog vanredne zdravstvene situacije u zemlji. Drugih konkretnih mera još uvek nema. Ministarstvo privrede uputilo je juče apel privrednim subjektima da pokažu odgovorno ponašanje i solidarnost u situaciji izazvanom pandemijom virusa Kovid 19 koja se odrazila na sve sfere života, a pogotovo na poslovanje privrede. Kako se navodi u apelu, u zajedničkom interesu je očuvanje likvidnosti privrede a veoma je važno da uz očuvanja zaposlenosti privredni subjekti pokažu odgovorno ponašanje u odnosu na privredni sistem u celini.\nMeđutim, u apelu Ministarstva privrede ne pominje se nijedna mera pomoći, čak ni u najavi ali se kaže da bi zbog primene prinudne naplate veliki broj subjekata mogao da bude blokiran i da bi mogao da ostane bez većeg dela likvidnih sredstava, to jest onemogćen da nastavi sa radom.\n-Problem je, naravno, i sa aspekta države. Njoj će pasti prihodi jer privreda ne radi, a s druge strane mora da pomaže privredu. Ne znamo kolike su stvarno naše realne rezerve na koje možemo da računamo. Pošto zvanično ne znamo kolike su rezerve države i dosta toga nije jasno, ne znamo ni kakve su nam mogućnosti i s čim će država da izađe. Za sada su prezentovali kao pomoć zaustavljanje poreskih dugovanja ali to se odnosi na manji broj firmi, kao i odlaganje moratorijuma na kredite, što je dobra mera ali ipak finansijski stručnjaci savetuju svim firmama koje su u stanju da plaćaju kredite da nastave da ih otplaćuju, jer može da se desi da nakon dva-tri meseca kada se uveća rata posle tog moratorijuma, ako se kriza produži, bude još manje narudžbina i još manje posla – poručuje Rajić.\nVelike kompanije u Srbiji, pogotovo one koje su povezane sa centralama imaju određene finansijske rezerve ili će iz mera paketa podrške privredi zemljama EU moći da računaju na pomoć. Za sada mala preduzeća nemaju nikakvu pomoć, a ona u Srbiji stvaraju trećinu ukupnog BDP-a i zapošljavaju 44 odsto registrovanih zaposlenih, odnosno 629.000 ljudi.\nSlađana Gluščević, VOICE\neu koronavirus privreda


Arktička mora uskoro bez leda leti\nTanjug 19. jula 2021. 14:53\nMOSKVA – Led koji pokriva Barentovo i Kara more na Arktiku mogao bi da postane sezonski fenomen koji se viđa jedino u zimskim mesecima, izjavio je stručnjak sa geografskog odeljenja univerziteta Lomonosov u Moskvi Vladimir Ivanov i dodao da je taj fenomen već počeo da se dešava u protekloj deceniji.\nOn je za agenciju Tas s rekao da pojedina marginalna mora mogu da ostanu bez leda u letnjem periodu, kao i da je taj trend počeo da se javlja još 2007. godine kada su ova dva mora ostala u potpunosti bez leda tokom letnjih perioda.\nOn je pojasnio da u zimskom periodu led sa Arktika neće u potpunosti nestati.\nPrema mišljenju stručnjaka Arktički okean bi mogao u potpunosti da ostane bez leda u periodu od najmanje mesec dana do 2080. do 200 godine, a sve u zavisnosti od intenziteta emisije gasova sa efektom staklene bašte.\n„Trajanje sezone leda se skraćuje zbog kasnijeg smrzavanja. Uopšteno govoreći, u raznim arktičkim regionima, smrzavanje započinje 12 do 15 dana ranije svake decenije, a led se pojavljuje 5 do 8 dana ranije svake godine, međutim brojke se veoma razlikuju u zavisnosti od geografskog područja“, rekao je Ivanov.\nGlavni faktor je, kako Ivanov navodi, rastuća brzina zagrevanja temperature vazduha u površinskom sloju koja je otprilike 2,5 puta veća od prosečne planetne vrednosti.\nDrugi faktor je vertikalno mešanje, zbog čega se gornji slojevi vode zagrevaju zbog toplijih slojeva duboko u okeanu, objasnio je naučnik.\nBajden posle susreta s Tihanovskom: Podrška, bila mi je čast\nVelški predeli sa stenama od škriljaca na Uneskovoj listi\nBritanski regulator traži 40 posto žena u upravama\nGruzija i SAD održali zajedničku vežbu kod Tbilisija\nSAD uvele sankcije za osam sirijskih zatvora i 5 zvaničnika


Državna pomoć koju je Železara „Smederevo” dobijala pre nego što je prodata kineskom „Hestilu” nije u skladu sa Protokolom pet Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\nOvo je epilog duge istrage, koju je Evropska komisija vodila protiv Srbije, paralelno sa istragom o dampingu. I dok je, kada je o dampingu reč, naša zemlja uspela da ubedi Brisel da izvoza čelika ispod tržišne cene nije bilo, u ovom procesu to nam nije pošlo za rukom, piše “Politika”.\nU Izveštaju o napretku EK koji je nedavno objavljen jasno se navodi da je istraga o državnoj pomoći završena u novembru 2017. godine, kao i da je ona pokazala da državna pomoć nije bila u skladu sa evropskom regulativom. Protokol pet SSP-a zabranjuje bilo kakvu vrstu državne pomoći čeličnoj industriji, uključujući i direktne transfere iz budžeta, poreske olakšice, jeftiniju struju ili gas i razne druge dotacije.


Na čekanju sudbina rudnika Kreke, ali i drugih – Vijesti Online\nby Vijesti Online 19/08/2021, 21:42 1.5k Views\nTermoelektrana Tuzla trenutno ima male zalihe uglja zbog slabije proizvodnje Kreke. Iz TE se nadaju da će situacija poboljšati jer ide zima i sezona grijanja. Sa kopa Dubrave danas su uputili zahtjeve svim nadležnim institucijama da omoguće ponovo pokretanje proizvodnje jer uglja ima. Ako se to ne desi sa mašinama, ručno će tovariti ugalj.\nZalihe uglja na depoima Termoelektrane manje su od planiranih. Danas je bilo 66.000 tona uglja, što je u odnosu na 396.000 tona, koliko je planirano za ovaj mjesec, drastično smanjenje koje utiče na rad termoblokova. Uzrok: smanjena proizvodnja u Kreki. Resorno federalno ministarstvo naložilo je EP da izvrši jednokratnu nabavku uglja iz Stanara.\n“Ja se iskreno nadam da neće biti dileme oko toga da uspijemo obezbjediti sve što je potrebno da sistemi daljinskog grijanja za Tuzlu i Lukavac funkcionišu u punom obimu. Potrebno je da se uspostavi što prije isporuka iz Kreke i uz ove postojeće zalihe koje su minorne i uz nabavku iz Stanara, onda bi se jednostavnije i mirnije ušlo u bliskiju budućnost“, istakao je Izet Džananović, direktor Termoelektrane Tuzla.\nProblem je obustavljena proizvodnja u Rudniku Dubrave zbog remonta, a koji dnevno daje 2-3.000 tona uglja. Iz ovog rudnika uputili su poziv nadležnima da omoguće nastavak rada jer trenutno ima oko 60.000 tona otkrivenog uglja, te oko 3.000 tona spremnih za utovar.\nSindikat, Vijeće uposlenika i JOB Rudnika Dubrave:\n“Pitamo se ko i zašto, pored navedenog, zabranjuje proizvodnju uglja sa Rudnika Dubrave kada smo svi svjesni trenutnih potreba TE Tuzla za ugljem, te ugrožavanje elektroenergetskog sektora, ekonomskih računica i posljedica“.\n“Nema uglja, a u isto vrijeme u ugljenokopu koji je bio problem, ugalj je otkriven i čeka da se isporuči. Sindikat i rudari neće prihvatiti takve manipulacije. Odgovorno tvrdimo, ukoliko Rudnik Dubrave ne krene danas, eventualno sutra mi ćemo lopatama utovarati ugalj. To nam niko ne može zabraniti“, kazao je Zuhdija Tokić, Sindikat radnika Kreke.\nTona Krekinog uglja košta od 35 do 42 KM, a skuplji ugalj se nabavlja iz Stanara, tvrde sindikati. Naglašavaju da oni nisu odgovorni za trenutno stanje proizvodnih kapaciteta, neulaganje u rudnike, dugove, slanje 111 radnika na čekanje.\n“Te konstantne optužbe na račun sindikata da krše sporazume, postale su više degutantne jer sporazumi koji su potpisani su precizni, jasni i potpuno je jasno da jednostrane odluke poslodavca nisu u skladu ni sa pravilnicima o radu, ni sa kolektivnim ugovorom niti sa tim sporazumima“, izjavio je Sinan Husić, Samostalni sindikat rudnika FBiH.\nDa je situacija ozbiljna, pokazuje činjenica da je Kantonalna vlada zatražila konkretne informacije od Elektroprivrede i Termoelektrane.\n“Dakle, trenutni status Bloka 7. Zatim viđenje Termoelektrane Tuzla kao proizvođača električne i toplinske energije, odnosno, tehnološke pare za industrijske potrošače sa procjenom sigurnosti opskrbe za potrošače. I najvažnije, moguće posljedice u slučaju da se Blok gradi kao i da se ne gradi“, rekao je Kadrija Hodžić, premijer TK.\nRudnici u sastavu koncerna od januara do jula ove godine proizveli su 360.000 tona uglja manje od plana ili 86 posto planiranog. Većina tog manjka se odnosi na Kreku koja je isporučila 740.000 tona ili 270.000 tona manje, odnosno, 71 posto planskog iznosa. To je rezultiralo smanjenim prihodom za oko 12 miliona KM. Sudbina rudnika i Kreke i drugih: na čekanju.


MeetUp – Web preduzetništvo, samo praksa, ništa doktorat – POMAK\nMeetUp – Web preduzetništvo, samo praksa, ništa doktorat\nHome/MOS POMAK zajednica, Vesti/MeetUp – Web preduzetništvo, samo praksa, ništa doktorat\nI u 2019. godini nastavljamo sa organizacijom MeetUp-ova na najrazličitije teme. Prvi ovogodišnji MeetUp biće organizovan u Prostoru za POMAK, u ponedeljak 21.1.2019. godine u 18 časova, a njegova tema biće “Web preduzetništvo, samo praksa, ništa doktorat”. Više na ovu temu svi zainteresovani moći će tokom MeetUp-a da pričaju sa Milošem Petrovićem, web preduzetnikom i blogerom iz susednog Bora.\nSvakodnevni poslovi u kojima radite za druge i mali novac umeju jako da umore, a ako imate želju da radite stvari na svoj način, stalno napredujete i krećete se u pravcu kojim želite, web preduzetništvo dođe kao neko osveženje i prilika da sami budete svoj gazda.\nNa ovom MeetUp-u saznaćemo prvo šta znači termin web preduzetništvo, a zatim koje su to prednosti i potencijali Internet poslovanja ali i najčešće greške pri pokretanju biznisa na web-u.\nDobićemo i par saveta kako (p)ostati “gladan” znanja u IT oblasti i nakon škole jer se u ponudi poslova i na našem rastućem tržištu posebno izdvajaju oni u vezi sa informacionim tehnologijama.\nMiloš Petrović je web preduzetnik i bloger. Diplomirao je na FON-u, odustao od master studija, o doktoratu nikad nije razmišljao i totalno se posvetio preduzetništvu i praksi.\nU preduzetničke vode je uplovio još 2010. godine kade je otvario agenciju MWEB koja se bavi izradom web sajtova i internet marketingom.\nVeruje da čovek ne može biti web preduzetnik ukoliko se ne bavi razvojem web zajednice i zato je aktivan predavač na raznim dešavanjima, a sa svojim najbližim kolegama organizovao je i WebDan konferencije i osnovao istoimeno udruženje.\nBloguje kad ima šta pametno da kaže, primarno na MilosBlog.com, o digitalnom marketingu, ali i o WordPress-u, web analitici, društvenim mrežama i IT tehnologiji.\nMilošu posebnu pažnju privlače putovanja o čemu piše na novom blogu o putovanjima, a svoj Instagram profil u potpunosti fokusira u tom pravcu.\nBy Dunja Marusic|2019-01-22T13:46:51+01:0016 januara, 2019|MOS POMAK zajednica, Vesti|Komentari su isključeni na MeetUp – Web preduzetništvo, samo praksa, ništa doktorat


pink.rs | SPORAZUM Trampa i Kima od ISTORIJSKOG ZNAČAJA - Da li je amerčki predsednik zaslužio NOBELOVU NAGRADU? (VIDEO)\nSporazum Donalda Trampa i Kim Džong Una ima istorijski značaj, jer je njiime rešeno decenijsko pitanje koje može biti pretnja svetskom miru, smatraju sagovornici Televizije Pink, koji smatraju da je američki predsednik imao dobru taktiku pregovranja, ali se pitaju šta je Severna Koreja dobila.\nOni su gostujući u Novom jutru, ocenili da ukoliko sporazum bude realizovan, Tramp svakako zaslužuje Nobelovu nagradu.\nVojni analitičar Vlade Radulović smatra da je Severna Koreja bila svesni da bi ih svaki sukob upropastio, jer je, kako je dodao, diskutabilno kakve bi rezultate u upotrebi dalo ono što imaju na papiru.\n- Severna Koreja je jedinstvena zemlja u svetu. Oni u upotrebi imaju MI 15 i MI 17, dakle u hangarima imaju avione proizvedene 50ih godina prošlog veka - primetio je Radulović.\nOn je dodao da, prema dostupnim podacima Severna Koreja ima 18 aviona MIG 29 i to je najmoderniji model koji poseduju, dok Južna Koreja ima oko 160 aviona F16.\n- Južna Koreja je daleko superiornija i savremenija, imaju novije borbene efektive - dodao je Radulović i napomenuo da je Severna Koreja svesna da bi u slučaju sukoba bili u problem da se bore za opastanak.\nKako je istakao, plaši da samo to da se neće odmah ići sa ukidanjem sankcija, već će se čekati potpuna denuklearizacija.\nNovinar Zoran Ostojić ističe da je ovo važan događaj.\n- Jedna kritična situacija je na putu da bude rešena. Činjenica da su se sastali je sama po sebi značajna, a ako iz njihovog sastanka proizađe nekakav rezultat odustajanja Sevrene Koreje od nuklearnog oružja nesporno da je to važna vest. Ako se to desi ne bi bilo čudno da Tramp dobije Nobelovu nagradu - dodao je Ostojić.\nOn je istakao da treba pohvaliti Trampa zbog strategije pregovora, podsetivši da je američki predsednik prvo zapretio vojnom intevenciom prema Severnoj Koreji i time poslao poruku Kini.\nIstoričar Aleksandar Adamović navodi da je na audio-vizuelnom nivou sve bilo besprekorno, ali da je to samo ono što je površno i što smo mogli da vidimo u medijima.\n- Važno je ono što se dešavalo mesecima pre toga. Videli smo odličnu pregovaračku strategiju Donalda Trampa koji je od prvog trenutka znao šta i kako treba sa Severnom Korejom. Pokazalo se da to što je on uradio može dovesti do rešenja konflikta koji postoji godinama - dodao je Adamović.\n- Sada vidimo da je to bio jedan istorijski trenutak - istakao je on i dodao da ako je Barak Obama dobio Nobelovu nagradu za ništa, posle ovoga može da je dobije i Tramp.\nKako je dodao, svako misli da može da potceni ono što je uradio Tramp, iako ssmo na početku rešavanja ozbiljnog dugogodišnjeg problema.\n- Tramp je nasledio problem, ali je našao način da se nađe rešenje - dodao je Adamović.\nStručnjak za bezbednost Milan Petrić kaže da je pitanje šta Severna Koreja dobija sporazumom.\n- Koja je njihova korist da se odreknu svega onog u šta su ulagali godinama u taj jedan metak kojim prete, dok im je sve ostalo zastarelo - navodi Petrić i dodaje da lider Severne Koreje sada dobija legitimitet da bude prvi pregovarač.\nPrema njegovoj oceni, to može biti komplikovano za region, zbog ambicija Džong Una i radikalnog načina ostavrivanja tih ambicija.\n- Sporazum je jedan veliki svetski uspeh. Tramp je taktički išao prema rešenju i uspeo da reši decenijsko pitanje koje može biti pretnja svetskom miru - dodao je Petrić.


Nova studija je poziv Amerikancima da počnu da vode zdraviji život.\nAmerikanci uzimaju više lekova na recept nego ikada ranije za tretiranje bolesti kao što su dijabetes i povišeni krvni pritisak, inače bolesti koje je moguće sprečiti.\n“To je posebno uočljivo među starijim osobama, 65 godina i više”, kaže Elizabet Kantor iz Centra za lečenje raka "Sloun Ketering".\nAli studija je uključila mnogo mlađe odrasle osobe, počevši od 20 i istraživači su ustanovili slične rezultate.\n“Ako pogledamo lekove koji se uzimaju za kontrolu krvnog pritiska, dijabetesa, holesterola, depresije, uočavamo povećanje u svim tim vrstama lekova.”\nJedan od lekova koji se najčešće koristi je statin koji snižava rizik od moždanog udara, srčanog napada i drugih komplikacija sa srcem kod osoba koje imaju dijabetes ili oboljenja srca. Studija je ustanovila da skoro 8 procenata odraslih Amerikanaca trenutno uzima taj lek.\n“Ako pogledamo 10 najčešće korišćenih lekova u periodu 2011.-2012. godine, većina tih lekova je uzimana za stanja povezana sa kardiovaskularnim oboljenjima kao i sa faktorima koji doprinose tim oboljenjima, kao što je gojaznost”, ističe Elizabet Kantor.\nTim istraživača takođe je ustanovio da se broj osoba koje uzimaju više lekova skoro udvostručio tokom poslednjih 10 godina. Oni su uporedili podatke koji uključuju veliki broj pacijenata tokom dve godine, od 1999. do 2000. i od 2011. do 2012. godine. Studiju su sproveli istraživači sa univerziteta Harvard, a objavljena je u časopisu Američkog medicinskog udruženja.


BiH se pridružila sankcijama EU protiv Rusije! - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > DODIK OBMANJUJE JAVNOST\n17. Maja 2022. 18. Maja 2022. Istinito103Leave a Comment on DODIK OBMANJUJE JAVNOST\nMilorad Dodik, član Predsjedništva BiH, ponovo je uhvaćen u laži. Dok Dodik tvrdi kako BiH neće uvesti sankcije Rusiji jer to, kako kaže, neće dozvoliti on i njegova koalicija, koju je još ranije nazvao srpska reprezentacija u Sarajevu, BiH se pridružila sankcijama EU protiv Rusije.\nKako je BN saznao u pitanju je 20 odluka Savjeta Evropa koje se tiču restriktivnih mjera protiv Ruske Federacije kojima se BiH pridružila od februara ove godine, a o kojima Dodik i ostali ne govore nego to, manipulišući ovdašnjom javnosti. kriju od građana Srpske optužujući “mrsko Sarajevo” i opoziciju da su protiv Republike Srpske.\n– Odlukom 2022/337 od 28. februara sankcije uvedene i za ruske oligarhe i poslovne ljude\n– Odlukom 2022/397 od 09. marta dodato još 16 sankcionisanih lica\nTagged banja luka istinito milorad dodik sankcije rusiji


Stefanović: Leskovac je bezbedan grad – Info Centar Juga\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović izjavio je danas da je Leskovac siguran grad, da postoji pad opšteg kriminaliteta i da je stepen rasvetljenosti krivičnih dela 70 odsto i da se povećava iz godine u godinu.\nLeskovac – Ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović posetio je danas policijsku upravu u Leskovcu gde je nakon razgovora sa načelnikom policije Tomislavom Ilićem i gradonačelnikom Goranom Cvetanovićem, rekao da je Leskovac bezbedan grad. Stefanović je istakao da zbog dobrih rezultata i rada policije, građani u Leskovcu i ostalim opštinama koje pokriva ova Policijska uprava mogu da se osećaju sigurno i bezbedno.\n„Opšte stanje bezbednosti na teritoriji Policijske uprave Leskovac koja pokriva grad Leskovac, kao i svih šest opština Jablaničkog okruga je dobro. To znači da odlično radimo na suzbijanju opšteg kriminaliteta, a stepen rasvetljenih krivičnih dela na ovom prostoru je 70 odsto, tako da je bezbednost odlična“ rekao je ministar Stefanović.\n„Trend bezbednosti se održava i povećava, nemamo izvršenje najvećih krivičnih dela ili ih imamo u najmanjoj mogućoj meri“, rekao je Stefanović istakavši da leskovačka policija preduzima i niz preventivnih aktivnosti, među kojima je posebno izdvojio akciju „Leskovac siguran grad“.\nKako je objasnio, tokom ove akcije policijski službenici, u kampanji od vrata do vrata, u direktnoj komunikaciji sa građanima, promovisali su aktivnosti koje sprovode u borbi i prevenciji nasilja u porodici, vršnjačkog nasilja, kao i svih ponašanja maloletnika koja kasnije mogu da stvore tip ličnosti koji će biti sklon kriminalu.\nMinistar policije istakao je dobru saradnju sa lokalnom samoupravom i zahvalio se opštini Leskovac na pomoći koju je dobila policija, ali i policije u drugim opštinama u vidu terenskih vozila i kamera.\n„Pušten je u rad video nadzor koji pokriva centar grada, a u planu je da se u narednoj godini uvežu i školska dvorišta i sve druge bitne tačke sa policijskom stanicom, kao što je već urađeno u slučaju sigurne kuće“, rekao je ministar.\nMinistar Stefanović razgovarao je i sa građanima Leskovca, a nakon toga prisustvovao je u centru grada akciji „Policajac u zajednici“, čiji je cilj da približi policiju građanima i da ojača poverenje. Defileu su prisustvovali predstavnici saobraćajne policije Leskovac, odred žandarmerije iz Niša, orkestar policije kao i Treća četa Trećeg bataljona Policijske brigade iz Beograda, konjica sa osam konjanika.\nPrisutni građani imali su priliku da vide i prikaz policijskih vozila i različite policijske jedinice.\nPredstavnici Ministarstva građevinarstva posetili Leskovac


Srbija, Severna Makedonija i Albanija će imati zajedničku poštansku marku i jedinstvenu tarifu? – Bankar.rs\nHome/MAKROEKONOMIJA/Srbija, Severna Makedonija i Albanija će imati zajedničku poštansku marku i jedinstvenu tarifu?\nVršilac dužnosti direktora Pošte Srbije Zoran Đorđević i generalni direktor Pošte Severne Makedonije AD Jani Makraduli sastali su se juče u Beogradu.\nPomenuti Protokol je potpisan samo tri dana nakon Regionalnog poslovnog foruma u Skoplju i predstavlja prvi korak ka konkretizaciji dogovora predsednika Srbije Aleksandra Vučića, premijera Severne Makedonije Zorana Zaeva i premijera Albanije Edija Rame, o učvršćivanju ekonomske saradnje u regionu.\n“Pošte Srbije i Severne Makedonije žele da budu lideri ne samo u nacionalnim, već i u međunarodnim okvirima, a Protokol koji smo potpisali predstavlja krovni okvir saradnje na ostvarenju tog cilja. Danas smo utvrdili okvire za razvoj novih zajedničkih servisa, pre svega u domenu aktivnosti na kojima Pošta Srbije već intenzivno radi, a to su digitalizacija usluga i razvoj e-komerca. Približavanje Pošte Srbije i Severne Makedonije doprineće razvoju privreda naših zemalja, boljem nastupu na regionalnom tržištu i doneće nove poslove i prihode, kao i čvršće povezivanje naših građana i privreda”, izjavio je Zoran Đorđević, navodi se u saopštenju javnog preduzeća.\nOn je posebno istakao da će Pošta Srbije, zahvaljujući razgranatoj mreži međunarodnih linija, prvenstveno prema Severnoj Americi, nacionalne avio-kompanije Er Srbija (Air Serbia) koja će, kako se očekuje, uskoro uvesti i letove ka dalekom Istoku, postati regionalni centar logističko-poštanskih servisa, čime će dodatno podržati realizaciju inicijative “Otvoreni Balkan”.\n“Potpisivanje Protokola o saradnji je početak praktične implementacije inicijative ‘Otvoreni Balkan’, koju su u Skoplju najavili lideri Srbije, Severne Makedonije i Albanije. Mi smo susedi i saradnici, ali suštinski naša saradnja može da bude daleko veća. Zato današnji dokument nije samo formalnost, jer će naša saradnja, posebno kroz razvoj e-komerca i logističkih kapaciteta, postaviti temelje za otvaranje trgovine na Balkanu, što ima izuzetan značaj i za prevazilaženje posledica izazvanih pandemijom koronavirusa”, izjavio je prvi čovek Pošte Severne Makedonije, Jani Makraduli.\nsaradnja Srbija Tarifa


Ekonomski i socijalni savet Ujedinjenih nacija | Kapital magazin\nEkonomsko-socijalni savet Ujedinjenih nacija je organ koji se bavi ekonomskim i socijalnim razvojem zemalja članica, kao i promocijom socijalnih usluga i politike. Glavni ciljevi su globalno povećanje standarda stanovništva, puna zaposlenost, socijalno zdravlje, ljudska prava i slobode, kao i kulturni i obrazovni razvoj. Ekonomski i socijalni savet pomaže Generalnoj skupštini u promovisanju međunarodne ekonomske i socijalne saradnje i razvoja. Ima 54 člana, koje bira Generalna skupština na mandate od tri godine. Sve članice Ujedinjenih nacija mogu biti u ekonomskom i socijalnom savetu, ali su članice koje čine zemlje “Prvog sveta” poslednjih godina favorizovane. Predsednik se bira na period od godinu dana, među malim ili srednjim silama predstavljenim u Ekonomskom i socijalnom savetu. Svaki član Saveta ima jedan glas, a odluke donosi većina prisutnih članica. Savet se sastaje jednom godišnje u julu, na četvoronedeljnom zasedanju. Funkcioniše kao i ostali organi UN-a. Prikuplja informacije, savetuje zemlje članice i daje preporuke. Pored toga, usmerava i koordinira rad pomoćnih tela UN-a, gde je i najaktivniji.\nKroz veći deo svoje istorije, Savet se koristio pre svega kao pokretač razgovora o ekonomskim i socijalnim pitanjima. Imao je malo autoriteta… Veći broj zemalja članica je smatralo da je njegova korisnost marginalna i da ima malo autoriteta. Od 1992. godine SAD i druge nacije se trude da Savet učine značajnijim, jačajući politiku odgovornosti u ekonomiji, socijalnoj politici i srodnim oblastima, naročito u ciljevima budućeg društvenog razvoja. Reforma je učinila Ekonomski i socijlani savet telom koje nadgleda i određuje politiku za programe razvoja UN-a, reformisala je izvršne organe za Program razvoja UN-a, Društveni fond UN-a (UNFPA) i Fond za pomoć deci (UNICEF), što bi trebalo da obezbedi mnogo efikasniju upravu. Reforma je pružila jaku podršku Savetu za koordinisanje agencija UN-a, kako bi se poboljšao njihov rad po pitanjima od opšteg interesa, kao što je kontrola narkotika, ljudska prava, smanjenje siromaštva i prevencija HIV/SIDA-e. Jedna od pozitivnih strana ovih reformi je i efikasnost i doslednost na koji sistem agencija UN-a počinje da odgovara na humanitarne krize širom sveta.\nPosebni fondovi i programi mogu da se podele u šest kategorija:\n1. Posebni fondovi i programi: Program kontrole droga (INDCB), Istraživački institut za unapređenje prava žena (INSTRAW);\n2. Stalni odbori: Komisija za pitanja stanovanja i naselja, Odbor za nevladine organizacije, Odbor za pregovore sa međudržavnim organizacijama, Komisija za transnacionalna preduzeća;\n3. Posebni odbori: Programski i koordinacijski odbor (CPC, zajedno sa Generalnom skupštinom), Upravni odbor za koordinaciju (ACC);\n4. Stručna tela: tela u kojima se nalaze nezavisni stručnjaci i tela u kojima se nalaze stručnjaci vlada;\n5. Regionalne komisije: Komisija za ekonomska pitanja Afrike (ECA), Evrope (ECE), Južne Amerike i Karipskih ostrva (ECLAC), Azije i Pacifika (ESCAP), Komisija za ekonomska i socijalna pitanja zapadne Azije (ESCWA);\n6. Stručne komisije: Komisija za održivi razvoj, Komisija za socijalni razvoj, Državne komisije, Komisija za ljudska prava, Komisija za prava žena, Komisija za opojna sredstva, Komisija za zaštitu od zločina i krivično pravo.\nOsnivanjem posebnih fondova i programa kao što su Razvojni program (UNDP) ili Konferencija za trgovinu i razvoj (UNCTAD), Generalna skupština je Ekonomskom i socijalnom savetu oduzela neke nadležnosti u oblasti razvoja, pa je tako, pored ljudskih prava, ostalo veoma malo oblasti u kojima može delovati.\nIzvori: http://www.unece.org/, http://www.dadalos.org/\n06.08.2014|Ekonomija, Pravo|0 komentara


- Dunav kao važno turističko obeležje Nemačke\nDunav kao važno turističko obeležje Nemačke\nNaslov teme: Dunav kao važno turističko obeležje Nemačke\nObjavljeno: Pet Mar 01, 2013 8:26 pm\nSaopštenje za javnost: Marketinška saradnja u dunavskom regionu\n– Jedna reka, puno potencijala: Sa svojih 2.857 kilometara Dunav, kao druga po veličini evropska reka, povezuje kulturna i privredna područja Srednje Evrope sa onima na jugoistoku kontinenta. Preko izvora Dunava na Švarcvaldu Nemačka je povezana sa zemljama Jugoistočne Evrope.\nTuristička organizacija Nemačke koristi ovaj most kako bi osigurala svoj položaj u Jugoistočnoj Evropi i preko svoje Regionalne kancelarije koja je zadužena za Bosnu i Hercegovinu, Bugarsku, Hrvatsku, Crnu Goru, Rumuniju i Srbiju stavlja težište svog angažmana izmedju ostalog i na dunavski region. „Dunav protiče kroz deset zemalja i nudi ogroman razvojni potencijal za razvoj evropskog turizma u budućnosti“, objašnjava Petra Hedorfer, predsedavajuća Upravnog odbora Turističke organizacije Nemačke. Turistička organizacija Nemačke vidi svoj zadatak u tome da poveže turizam i kulturu u dunavskom regionu i da istovremeno stavi u fokus temu održivosti.\nTuristička organizacija Nemačke kao član u Dunavskom centru za kompetenciju\nU martu 2012. Turistička organizacija Nemačke dodatno je podstakla povezivanje sa podunavskim zemljama - Bugarskom, Rumunijom, Srbijom i Slovačkom postavši član Dunavskog centra za kompetenciju - Danube Competence Center (DCC). Ova saradnja ima za cilj ubrzavanje razvoja srednjeg i donjeg toka Dunava i unapreĎenje kulture i turizma u ovom regionu. „Strategija Evropske unije za dunavski region“ je doneta 2010. godine i 14 zemalja (Bosna i Hercegovina, Bugarska, Nemačka, Hrvatska, Moldavija, Crna Gora, Austrija, Rumunija, Srbija, Slovenija, Češka, Ukrajina i MaĎarska) nastoji da dunavski region pretvori u važno evropsko i svetsko turističko područje.\n„Turistički proizvodi koji premašuju granice pojedinačnih zemalja predstavljaju pravi potencijal Evrope i daju dodatnu vrednost zemljama koje povezuju“, kaže Danijela Šili, koordinatorka regionalnog projekta za đunapređenje turizma u dunavskom regionu pri Nemačkoj organizaciji za međunarodnu saradnju (GIZ).\n„Nemačka organizacija za meĎunarodnu saradnju (GIZ) u ime Saveznog ministarstva za privrednu saradnju i razvoj (BMZ) podržava saradnju u Podunavlju i želi da doprinese privrednom razvoju ovog evropskog makro-regiona“.\nNove strategije i marketinški pristup za dunavski region\nU okviru strategije za dunavski region trebalo bi u narednim godinama da dođe do otvaranja novih radnih mesta u čitavom regionu, čime se dugoročno teži obezbeđivanju boljeg života i sigurnosti. U cilju pospešenja ovog razvoja, već su nastali zajednički projekti kao što su „Put rimskih careva“, „Vinski putevi u dunavskom regionu“ ili „Danube Hike“. Svojim angažmanom Turistička organizacija Nemačke želi da podrži održivi razvoj ovog regiona. Takođe su predviđeni projekti u oblasti zaštite životne sredine i kulturne razmene, kao što je na primer Međunarodni dunavski festival, evropski festival koji se od 1998. organizuje svake druge godine. Sledeći Dunavski festival u Ulmu se održava u julu 2014.\nTuristička organizacija Nemačke\nDZT (Deutsche Zentrale für Tourismus) je nacionalna turistička organizacija Nemačke koja ima za cilj predstavljanje Nemačke kao turističke destinacije. DZT ima sedište u Frankfurtu na Majni i radi po nalogu Saveznog ministarstva za privredu i tehnologiju (BMWi), na osnovu odluke nemačkog parlamenta. DZT kreira i sprovodi strategije i aktivnosti u cilju negovanja pozitivnog imidža Nemačke kao turističke destinacije u inostranstvu i podsticanja turističkih poseta Nemačkoj, preko svojih 30 predstavništva širom sveta. Više informacija je dostupno na internet stranici našeg press centra: www.germany.travel/presse.\nc/o Danube Competence\nPhone +381 11 6555 460\nFax + 381 11 655 54 63


Rezultati analize kvaliteta morske vode (19. i 20.07.2017.)\n/Očišćena plaža u Suto...\nRezultati analize kvaliteta morske vode za 100 javnih kupališta duž crnogorskog primorja, koje je Institut za biologiju mora sproveo u periodu od 19. do 20. jula, pokazali su da je na 95% kupališta kvalitet morske vode bio K1 klase, dok je na 5% kupališta bio K2 klase, što govori da je na crnogorskim kupalištima morska voda sanitarno ispravna i bezbjedna za kupanje i rekreaciju.\nU opštini Ulcinj na svih 16 kupališta voda je bila kvaliteta K1. Od ukupno 12 kupališta u Baru, na 11 je voda bila kvaliteta K1, dok je na jednom kupalištu voda bila K2 klase. Slična situacija je bila u Budvi, gdje je od ukupno 27 kupališta na njih 26 voda bila K1 klase, a na jednom K2, kao i u opštini Tivat gdje je od ukupno 9 kupališta na 8 voda bila K1, a na jednom K2 klase. Kvalitet morske vode K1 bio je na svih 15 kupališta u Kotoru, dok je analiza vode na Hercegnovskoj obali pokazala da je voda kvaliteta K1 na 19 kupališta, a K2 na dva kupališta.


Nezavisna Crna Gora, 14 godina posle i dalje podeljena\nNezavisna Crna Gora, 14 godina posle\nSvet Autor:Ana Vušović Marković21. maj. 202011:47\nCrna Gora u 15. godinu nezavisnosti ulazi podeljena po referendumskim šavovima, sa "predfakturama" vlasti sa međunarodnih adresa koje su počele da stižu zbog pogrešnih politika, izjavila je nedavno ambasadorka SAD u Podgorici Džudi Rajnke, a podgoričke Vijesti podsećaju na tu izjavu u analizi povodom Dana nezavisnosti.\nVijesti ističu i da u poslednjih 12 meseci Crna Gora nije otvorila, niti zatvorila nijedno pregovaračko poglavlje.\nNivo demokratije u Crnoj Gori, navodi se, sličan je onom u Gruziji, koja je, takođe, u grupi “hibridnih režima”, gde je zvanična Podgorica poslednji put bila svrstana 2003.\nPo slobodi medija, dodaje se, Crna Gora je između Mozambika i Angole, najgora u regionu, ovogodišnje 105. mesto znači pad od 60 mesta u odnosu na referendumsku 2006.\nPad na lestvici slobode medija je, kažu, i zbog nerešenih napada na novinare.\nNovo odlaganje izgradnje deonice auto-puta i novi zahtevi Kineza čine sve opravdanijom bojazan da je Crna Gora, umesto na putu svile, završila u, kako se navodi, “dužničkom svilen gajtanu”, u društvu azijskih i afričkih država-dužnika, poput Šri Lanke ili Džibutija.\nObećanja o demokratizaciji Crne Gore iz 2006, sa kartom evropskih vrednosti dobijenom 2012, kada su otvoreni pregovori o pristupanju sa EU, našla su se u vozu za istok, ukazuje list.\nIz Brisela je u novembru prošle godine, podsećaju, stigao radni dokument o stanju u poglavljima 23. i 24. sa neuobičajno oštrim tonom koji upozorava na stagnaciju u pravosuđu, borbi protiv korupcije i osnovnih prava, a koji je potvrda navoda da je Crnoj Gori uvedena neformalna klauzula balansa.\nPodseća se da je vlada pre neki dan ispod radara javnosti usvojila novi pregovarački model, koji je EU prihvatila zbog insistiranja Francuske da se stvari prvo srede „kod kuće“, unutar EU, da bi se bavili proširenjem na Zapadni Balkan, a koji je uveden i zbog onoga što je “iskusni francuski diplomata Pjer Mirel nazvao “crnogorskim paradoksom““ – premalo toga urađeno za osam godina pregovora za članstvo u EU.\nZbog korona virusa u 14. godini nezavisnosti je upozoreno na „smrtnost“ ideje prethodne vlade Mila Đukanovića o privatizaciji zdravstvenog sistema, koji se, prema opštim ocenama, solidno borio sa epidemijom novog virusa, pišu Vjesti.\nMeđutim, list ukazuje da se vremenom ispostavilo da je zdravstveni sistem politizovan kao i ostali segmeniti crnogorskog društva u kojem, “ako niste član DPS-a ili satelitskih stranaka, nemate nikakvu šansu za uspeh ili napredovanje u karijeri”.\nZbog korona virusa postalo je očigledno, pišu Vijesti, i da je ovako strukturana ekonomija, bazirana na turizmu, neodrživa.\nVlada, kažu, samo formalno nije uvela vanredno stanje zbog pandemije, ali je zemlja u vanrednom stanju praktično mesecima unazad.\nPočetak 14. godine nezavisnosti obeležio je kraj građanskih protesta, koje je poveo pokret „Odupri se“, zbog afera koje je obelodanio, kako kažu, odbegli Duško Knežević.\nU javnosti se, ističu, jasno postavlja teza o tome da je deo problema u Crnoj Gori i opozicija, posebno Demokratski front, koji javnost “kontaminira rečnikom mržnje, šovinizmom i teorijama zavere”.\nLideri tog saveza, Andrija Mandić i Milan Knežević, čekaju drugostepenu presudu za slučaj poznat kao “državni udar”, nakon što su pre oko godinu dana osuđeni na po pet godina zatvora za pokušaj terorizma na dan održavanja parlamentarnih izbora 2016.\nSporne odredbe zakona koje se odnose na imovinu verskih zajednica uzrokovale su litije SPC u Crnoj Gori koje, kako se ističe, predstavljaju najmasovnije protestne skupove u novijoj istoriji Crne Gore.


Jedan od pet miliona: Veliki protest 8. juna kao proslava šest meseci protesta (FOTO/VIDEO) - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Jedan od pet miliona: Veliki protest 8. juna kao proslava šest meseci protesta (FOTO/VIDEO)\nZavršen 25. protest "Jedan od pet miilona"\nJedan od pet miliona: Veliki protest 8. juna kao proslava šest meseci protesta (FOTO/VIDEO)\nŠest meseci protesta „Jedan od pet milona“ obeležiće se velikim protestom 8. juna u Beogradu, najavljeno je danas.\n7Piše: Beta 25. maja 2019. 18.33 Izmenjeno: 27. maja 2019. 04.01\nFoto: Twitter/1 od 5 miliona\nGlumac Branislav Lečić kazao je obraćajući se građanima na 25. protestu „Jedan od pet miliona“, da će tada i najaviti nove poteze kojima će ugroziti vlast.\nOn je dodao i da će se tada protesti organizovati u drugim mestima što će predstavljati krunu svega što je do sada rađeno.\nBranislav Lečić Foto: FoNet/Nenad Đorđević\nČedomir Čupić Foto: FoNet/Nenad Đorđević\n„Šest meseci protesta pokazalo je da vlast ne može da zaustavi gradjane u borbi za slobodu“, rekao je Čupić i poručio građanima da predstvljau „žišku koja preti da postane plamen“.\n„Oni govore o ekonomskom napretku, a u našem novčaniku nalazi se korov i ambrozija“,rekao je Movsesijan.\n„Ima jedan što tvrdi da radi 24 sata 7 dana u nedelji i kad god uključimo TV, on je tamo. Nema ga samo na „24 kitchen“ da kuva, a bojim se da uključim „Animal planet“. Mi smo ovde da ga oteramo na „History chanel“!“\nAris Movsesijan#1od5miliona#počeloje pic.twitter.com/MuNlOPd25G\n— #1od5miliona (@STOPkrvavim) May 25, 2019\nProtestna šetnja došla je do zgrade RTS, gde je održava Dnevnik Slobodne Srbije.\n„Vratili ste osmeh i nadu Srbiji, hvala vam“, poručio je Stefanović navodeći da je protest „rodjen u mraku“, ali da će „svetlo ovladati“.\n„On čeka pogrešan potez, ali bićemo strpljivi i on će otići na djubrište istorije“, rekao je Stefanović.\nDvadeset i peti protest „Jedan od pet miliona“ počeo je danas kod Terazijske česme u Beogradu, pevanjem srpske himne Bože pravde.\nSa Terazija je upravo krenula protestna šetnja #1od5miliona pic.twitter.com/qJO9BoVZrf\n— KRIK (@KRIKrs) May 25, 2019\nTema protesta i šetnje bila je podsećanje na sve žrtve režima za vreme trajanja protesta, saopštili su organizatori.\nProtest „Jedan od pet miliona“ završen je večeras pozivom na novo okupljane u Kruševcu i Beogradu sledeće subote, kojima će se obeležiti šest meseci od prebijenja jednog od opozicionih lidera Borka Stefanovića u Kruševcu, što je iniciralo proteste širom Srbije.\nDanašnje protesno ukupljanje održano je pod motom „Stop krvavim košuljama“, tako da je čitana „retrosprektiva svih prebijanja i nasilja koje je vlast počinila prema neistomišljenicima“ tokom mestomesečnih protesta.\nOvo ima samo u Srbiji da ljudi proslavljaju proteste.\n26. maja 2019. u 01.29\nSvašta se u ovoj Srbiji dešava.\n26. maja 2019. u 07.28\nČestitam vam na šest meseci uzaludnog rada.\n26. maja 2019. u 07.47\nDa nema Danasa i Dnevnika slobodne Srbije RTS ne bi imao priliku da sazna šta se zaista dešava u Srbiji, iako bi trebao da bude javni servis koji nas informiše.\n26. maja 2019. u 08.13\nAris Movsesijan iz Nove stranke kazao je da je sadašnja vlast „terorista obrazovanja“ koja je oterala sve, uključujući decu, naučnike i generale. To je delimično tačno ali nije dobro odrađeno. Trebalo je prvo da oteraju na hiljade komunističkih akademika koji nikada nisu ništa radili a vukli su i sada vuku debele plate. Trebalo je da smanje broj generala kojih sada ima u penziji oko 1.500 što je više nego što ima Kina, a sada i deca znaju da se rađaju kao siritinjski stalež i znaju da nikada roblje nije moglo da protestuje a kamo li da govori na trgovima.\nAaa,tu je i HA,HAA,HAA…bivši ministar kulture,u čije vreme su se zatvarali kulturni centri.


20.01.2021 / 09:54 Svijet - "Patriotska stranka"\nOdlazeći predsjednik SAD Donald Trump razgovarao je u posljednjih nekoliko dana sa svojim saradnicima o osnivanju nove stranke, piše Wall Street Journal, pozivajući se na neimenovane izvore upoznate sa situacijom.\nList navodi da je Trump razgovarao sa nekoliko pomoćnika i drugih ljudi bliskih njemu, te da planira da novu partiju nazove "Patriotska stranka".\nTrump je u posljednjih nekoliko dana imao nesuglasice sa nekoliko lidera Republikanske stranke, uključujući lidera republikanaca u Senatu Kongresa SAD Mitchella McConnella, koji je juče izjavio da odlazeći predsjednik zaslužuje da snosi odgovornost za provociranje nereda u zgradni Kongresa u Vašingtonu 6. januara.\nWall Street Journal navodi da nije poznato koliko je ozbiljna Traupova namjera da osnuje novu stranku, za šta bi bilo potrebno puno vremena i resursa. Trump ima veliku bazu pristalica, a određen broj njih nije bio uključen u Republikansku stranku prije predizborne kampanje 2016. godine.


Tesla se nada otvaranju salona u Hrvatskoj i Srbiji...\n30. 09. 2019. Comments (0) Views: 398 Dacia, Industrija\nFrušku Goru su ovog osunčanog subotnjeg prepodneva, 28. septembra, preplavila vozila marke Dacia. Putevi su ih vodili do izletišta Letenka, gde je njihove nasmešene vozače i putnike čekao Dacia porodični piknik.\nDacia piknik 8\nVlasnici vozila Dacia su u poslednjih dvadeset godina počeli da se udružuju u snažne i aktivne zajednice. Ponosni na pametan odabir svog novog automobila, poželeli su da svoja iskustva podele sa drugim vlasnicima. Kako bi im u tome pomogla, Dacia je za njih počela da organizuje piknike u vidu zabave za celu porodicu. Takav jedan dogadjaj je prvi put u Srbiji organizovan 2012.godine u rezervatu prirode Zasavica i prema rečima učesnika, bio je to nezaboravan provod. Prošle subote je Dacia ponovo upriličila veliki porodični piknik za ponosne vlasnike Dacia vozila pod nazivom „Dobra nova vremena“ i tom prilikom okupila preko 1500 ljudi na izletištu Letenka, koji su uživali u ukusnoj hrani, dobroj muzici, interesantnim sportskim igrama, kao i bogatom programu koji je vodio poznati novinar i voditelj Dragan Ilić. Piknik je istovremeno bio dobra prilika da se posetioci upoznaju sa celokupnom ponudom Dacia vozila i provozaju najnovije verzije automobila ove marke po obroncima Fruške Gore.\nDacia piknik 7\nNa Dacia pikniku posebno smo bili ponosni na junake naših planina, hrabre i odvažne pripadnike Gorske službe spašavanja koji su okupljene rado savetovali o sigurnom planinarenju, a iz prtljažnika svoje interventne Dacije DUSTER izvukli su brojnu opremu za spašavanje i uživo demonstrirali pružanje prve pomoći. Ovo je već sedma godina za redom kako pripadnici Gorske službe spašavanja koriste Daciju DUSTER kao svoje oficijalno vozilo i u ovom vremenskom periodu, su se na najbolji mogući način uverili u izuzetne sposobnosti i pouzdane terenske karakteristike koje Dacia DUSTER nudi pored svoje pristupačne cene.\nPR manager Serbia and Adex\nTagovi: Dacia piknik\n» Dacia, Industrija » Dobar provod na Dacia pikniku\nStartovao Dakar reli u Buenos Airesu\n2. 01. 2016.\nHajlaks spreman za najteže izazove Dakar relija 2013


U Venecueli ukinut i - Photoshop - Tehnologije - Dnevni list Danas\nPočetna » Tehnologije » U Venecueli ukinut i – Photoshop\nU Venecueli ukinut i – Photoshop\nNajpopularnija aplikacija za obradu (i manipulaciju) fotografija Photoshop nije više (zvanično) dostupna u Venecueli.\n0Piše: I. T. 08. oktobra 2019. 23.59\nNaime, Adobe je zbog sankcija SAD prema ovoj zemlji morao da prekine zvaničnu prodaju Photoshopa kao i drugih aplikacija – Premiere, Light Room, itd. Takođe, korisnici iz Veneceule neće više moći da pristupaju Adobe Creative Cloud aplikacijama preko Interneta.\nSAD su ranije ove godine zabranile ili ograničile izvoz softvera i tehnologija u Kinu, Venecuelu, Rusiju i Severnu Koreju. Procene su da Američke kompanije godišnje gube više od 140 milijardi dolara zbog softverske piraterije i kršenja patenata.\nAdobe predstavio Photoshop za iPad


Srbija će pomoći Republici Srpskoj u vakcinaciji - Leutar.net\nSrbija će pomoći Republici Srpskoj u vakcinaciji\n15. februara 2021. LEUTAR Republika Srpska, Srbija, Vijesti 0\n„Predsjednik /Vučić/ je sam obećao da ćemo finalizirati taj razgovor u narednom periodu i da će Republika Srpska imati sasvim dovoljno vakcina, uz pomoć Srbije, kako bi se izvršila imunizacija stanovništva, slično kao što se to čini u Srbiji“, rekao je Dodik.\nSrpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je danas u Beogradu da je sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem razgovarao da Srpska, ali i Federaciji BiH /FBiH/ ukoliko želi, od Srbije dobije vakcine protiv virusa korona.\n„Mi smo podržali te aktivnosti, a sada sam razgovarao, poučen nekim iskustvima koje smo mogli da dobijemo ovih dana, da dobijemo količine vakcine za upotrebu u samoj Republici Srpskoj“, rekao je Dodik.\n„Veoma sam ponosan na činjenicu što mnogi u Evropi i svijetu govore kako je Srbija napravila nesumnjiv uspjeh. Evropa se nije najbolje snašla oko toga, ali, evo, Srbija jeste i sada je u prilici da pomogne i nama“, rekao je Dodik.


23.12: MILD HOME – Prezentacija preliminarne studije izvodljivosti eko-zelenog naselja na teritoriji opštine Savski venac\nU četvrtak, 25. decembra sa početkom u 12h u prostoru Biznis Centra Savski Venac (Kneza Miloša 47) biće predstavljeni rezultati evropskog projekta Mild Home, odnosno zaključci preliminarne studije izvodljivosti eko-zelenog naselja na teritoriji opšine Savski venac, koja je i nosilac projekta u Srbiji.\nNa konferenciji će govoriti učesnici u izradi preliminarne studije izvodljivosti:\nNina Mitranić, arhitekta, koordinatorka projekta MILD HOME\nprof. dr. Ksenija Petovar, sociološkinja i profesorka na arhitektonskom i geografskom fakultetu u penziji\nTomislav Đorđević, arhitekta\nRastko Petrović, geolog\nNa konferenciji će biti predstavljeni izgledi i izazovi za održivi urbani razvoj u Srbiji/Beogradu, inovativna urbana i arhitektonska rešenja, kao i glavni problemi i potencijal za izgradnju eko zelenih površina i naselja u Srbiji.\nPosebna pažnja biće posvećena predstavljanju rezultata projekta u Srbiji, odnosno Beogradu: od glavnih prepreka za realiziciju ovakvih vrsta inicijativa u lokalnom kontekstu, do predloga rešenja, primera dobre prakse i podsticaja koji mogu doprineti odgovornijoj gradnji i održivom urbanom razvoju na teritoriji opštine Savski Venac, ali i šire. Rezultati preliminarne studije izvodljivosti biće predstavljeni kroz odgovore na pitanja: koliko je ekonomski i ekološki održivo eko-zeleno naselje na Savskom vencu, koja je cena izgradnje i eksploatacije, koji su mogući modeli finansiranja itd.


Uspješne reforme u općinama Tešanj i Bosanska Krupa predstavljene grupaciji Svjetske banke u Washingtonu\nObjavljeno: 25 Maj 2016\nGrupacija Svjetske banke i ove godine je u Washingtonu organizovala sastanak na kojem su globalno razmjenjene najbolje prakse i iskustva sa prethodnih projekata vezanih za poboljšanje poslovnog okruženja. Tom prilikom su predstavljeni i primjeri općina Tešanj i Bosanska Krupa, putem video linka iz Sarajeva. Prezentirana su iskustva i rezultati Projekta poboljšanja poslovnog okruženja u BiH kojim su, između ostalih, bile obuhvaćene i ove dvije općine. Aktivnosti na reformama, čiji je cilj bio privlačenje investicija u lokalne zajednice, rađene su u koordinaciji sa općinama i unutar njihovih razvojnih planova za brži rast i prosperitet. Pojednostavljenjem administrativnih procedura, smanjenjem troškova poslovanja za privatni sektor i poboljšanjem uslova za privlačenje investicija, općine Tešanj i Bosanska Krupa svrstale su se među lokacije sa najpovoljnijim poslovnim okruženjem u Bosni i Hercegovini.\nVeliki priliv domaćih i stranih investitora u poslijednjih pet godina bilježi i općina Tešanj. Stoga ne čudi činjenica da je britanski Economist ovu općinu prepoznao kao dom iznenađujućih industrijskih klastera usprkos stagnirajućoj ekonomiji, visokoj nezaposlenosti i disfunkcionalnoj vlasti u Bosni i Hercegovini.\nProjekat koji smo realizovali sa Svjetskom bankom je integriran u sistem upravljanja kvalitetom. Projekat je, ustvari, doprinio je efikasnosti rada administracije i njenoj transparentnosti i generalnom smanjenju direktnih i indirektnih troškova koje imaju investitori i koje ima općinska administracija. U prošloj godini smo imali primjere da smo u roku od dva dana izdavali potrebnu dokumentaciju za firmu koja je obezbijedila 50 novih radnih mjesta. Naša satisfakcija je da radnici što prije dobiju posao, pojašnjava Suad Huskić, Načelnik općine Tešanj.\nU posljednje četiri godine izvoz iz Tešnja je porastao za gotovo 90 % na oko 350 miliona KM, a proizvodi se izvoze u preko 60 zemalja svijeta. Istovremeno, bilježe se i značajne reinvesticije postojećih domaćih i stranih kompanija. Ukupni prihod privatnog sektora u 2014.godini je iznosio 1,384 milijarde KM, a registrovano je ukupno 89 miliona KM investicija domaćih i stranih investitora.


Suzbijanje komaraca u Vršcu u ponedeljak - Radio televizija Pančevo\n9. jula 2021. 9. jula 2021. 0113\nU ponedeljak, dana 12. jula 2021. godine, u period od 19 do 22 časova, biće sprovedena akcija suzbijanja odraslih formi komaraca, uređajima iz aviona, na površini od 3400 ha, koja obuhvata teritoriju grada Vršca i naseljenih mesta: Pavliš, Vlajkovac, Uljma, Mesić, Kuštilj, Vojvodinci, Straža i priobalje reke Karaš od Kuštilja do Straže.\nTretman će biti izveden insekticidom NEOPIROX LAMBDA 2.0, uređajima iz vazduha, u izvođenju “EKO-SAN PLUS“ d.o.o. Beograd i Privredne avijacije Vršac, u skladu sa u rešenjem nadležnog organa, kojim se odobrava upotreba i korišćenje sredstva za tretiranje.\nS obzirom da je preparat toksičan za pčele, upozoravaju se pčelari da preduzmu neophodne mere radi zaštite istih. U slučaju nepovoljnih meteoroloških uslova, biće određen novi termin, o čemu će javnost biti blagovremeno obaveštena.\nČestitka predsednika opštine Kovačica Milana Garaševića\nZbog tehničkih smetnji, problem u emitovanju programa TV Pančevo\nNikoleta Dragaš 20. novembra 2019. 21. novembra 2019.


Studenti Pravnog fakulteta U Beogradu, osvojili su prvo mesto na međunarodnom takmičenju Monroe E. Price Moot Court iz međunarodnog medijskog prava, kao i nagradu za najbolje pismene podneske (tužbu i odgovor na tužbu) u konkurenciji 26 timova iz 19 zemalja sveta. Takmičenje je održano 2. aprila, na Univerzitetu Oksford, a u timu Pravnog fakulteta bili su studenti Adriana Minović, Stefan Dragojević, Sava Pavlović, Petar Radosavljev, Nevena Krivokapić i Milica Janačković, kao i njihov trener Vuk Cucić, inače asistent na Pravnom fakultetu u Beogradu.\nNaši student su u finalu takmičenja pobedili tim američkog Univerziteta Kardozo iz Njujorka, a na putu do finala sastali su se sa timovima iz Indije, Kenije i SAD. Nedavno su se vratili sa osvojenom nagradom za najbolji debitantski tim sa međunarodnog takmičenja iz medijacije koje je održano u Parizu. Dve godine za redom su osvojili treće mesto na međunarodnom takmičenju iz investicionog prava u Bostonu i Frankfurtu, a 2007. godine su osvojili visoko treće mesto u konkurenciji 177 timova iz celog sveta na prestižnom takmičenju iz međunarodnog privrednog prava i arbitražnog prava.


Majdovu na kaznu izmakla nova medalja - Trebevic.net\nMajdovu na kaznu izmakla nova medalja\nDžudista Crvene zvezde i reprezentativac Srbije, Nemanja Majdov, zauzeo je peto mjesto na današnjem Grend slemu u Abu Dabiju.\nMomak iz Istočnog Sarajeva je na tri shida poražen od Gruzina, Avtandilija Trikinšvilija, u borbi za bronzanu medalju, pa je tako na kraju završio kao peti na ovom vjerovatno najjačem Grend slemu ove godine. Ogroman broj boraca iz samog vrha ”devedesetke” stigao je u Abu Dabi kako bi nastavio sa skupljanjem bodova za Olimpijske igre, a Nemanja uprkos neosvajanju medalje može da bude zadovoljan, budući da je savladao i Aleksandra Kukolja, jedinog konkurenta za plasman na Olimpijske igre.\nNemanja je krenuo pobjedom protiv Britanca, Maksa Stjuarta, na tri shida. Zatim je pao i Fransisko Balanta iz Kolumbije na iponom, a potom je u trećem kolu na kaznu poražen i Aleksandar Kukolj. Polufinale je donijelo iscrpljujuću borbu sa Špancem, Nikolozom Šerezadišvilijem, gdje naturalizovani Španac poslije više od dvije minute produžetka ipak stiže do pobjede i šalje Majdova u repesaž gdje ga je čekao pomenuti Trikinšvili.\nAbu DabiNemanja Majdov


Roboti koji mole za život | PC Press\nRoboti koji mole za život\nNaime, neka istraživanja su već potvrdila da ljudska bića reaguju na čovekolika ponašanja robota, te su nemački stručnjaci dokazali da većina ispitanika nije u stanju da isključi robota ako ovaj moli za život. U istraživanju, koje je objavljeno u žurnalu PLOS one, 89 ispitanika bilo je angažovano za obavljanje nekoliko jednostavnih zadatka, a uz pomoć malog humanoidnog robota po imenu Nao. Ispitanicima je rečeno da učestvuju u procesu koji bi trebalo da poboljša algoritme za učenje, preko kojih Nao saznaje o svetu koji ga okružuje, ali je to bilo samo pokriće, pošto je pravi test stupio na scenu nakon prvobitnih jednostavnih zadataka, a kada su naučnici od ispitanika zatražili da isključe robota.\nPročitajte i: Rojevi molekularnih robota mogu da se koriste za isporuku lekova\nU slučaju polovine ispitanika robot se bunio, govorio im da se boji mraka, te čak molio da ga ne isključe. U ovim slučajevima deo ispitanika je odbio da isključi robota, pa je od 43 onih koje je Nao molio za život 13 odbilo da ga isključi, dok je ostalih 30 to učinilo, ali im je bilo potrebno duplo više vremena nego onima koji nisu čuli molbe humanoidnog robota. Nakon toga su oni koji su odbili da isključe robota naveli brojne razloge za takvu odluku, a većina je objasnila kako se bojala da bi isključivanjem učinila nešto loše, te povredila robota. Ipak, najveći deo je rekao kako robot nije želeo da bude isključen, te su oni delovali u skladu sa tom željom, budući da nisu videli razlog da se sa tim ne slože. U zaključcima istraživanja se navodi da su ovi ispitanici robota počeli da tretiraju kao osobu.\nOvi zaključci potvrđuju otkrića do kojih su psiholozi Byron Reeves i Clifford Nass došli još daleke 1996. godine, a u okviru kojih se došlo do zaključka da su ljudi skloni tome da medije, koji uključuju televiziju, film, kompjutere i robote, tretiraju kao ljudska bića, budući da posle nekog vremena počnu da komuniciraju sa njima, bili svesni toga ili ne. Mnoga istraživanja su nakon toga potvrdila ovakve zaključke, te se tokom jednog došlo i do toga da ljudi više uživaju u interakciji sa robotima koji su programirani da imaju iste tipove ličnosti kao i oni, te da mašine čak smeštaju i u kontekst rodnih stereotipa.\nI to je već više nego dovoljno materijala za različite naučno-fantastične scenarije, te naučnici preporučuju da se čovečanstvo navikne da isključuje mašine, pa čak i kada „mole za život,“ budući da se radi o silicijumu i električnim kolima, a ne o krvi i mesu, nikako o strahu i emocijama.\nTagovi: humanoidni roboti, nao, robot, roboti, robotika\n← Greška u satelitskoj komunikaciji otkrivala tajne položaje vojnika\nFacebook lansira biblioteku digitalne pismenosti →


Leverkuzen je deklasirao Hanover sa 4:0 na domaćem terenu, a sva četiri pogotka postigli su različiti igrači. Tri puta se mreža Hanovera tresla posle gužve u šesnaestercu, a jedino je gol Brandta za 2:0 postignut posle uigrane akcije iz igre.\nDortmund, koji je polusezonu završio u zoni ispadanja, igra preporođeno ovog proleća. Ni saznanje da će dugogodišnji trener Borusije Jirgen Klop napustiti klupu po završetku sezone nije omeo „milionere” da savladaju Paderborn sa 3:0.\nJunaci utakmice su Mhitarjan i Aubamejang, koji su zabeležili po gol i asistenciju, a na terenu nije bilo srpskih fudbalera. Neven Subotić nije bio u protokolu, dok se na klupi našao Miloš Jojić, ali nije ulazio u igru.\nMinhenski Bajern nastavlja da korača prema tituli i za tri boda je bliži šampionskom šampanjcu. Izabranici Pepa Gvardiole na gostovanju su savladali Hofenhajm sa 2:0, a prednost je efektnim udarcem doneo Rode u 38. minutu.\nKonačan rezultat postavio je autogolom Bek u poslednjem minutu utakmice.\nFrajburg nije uspeo da nadoknadi dva primljena gola u finišu prvog poluvremena i poražen je od strane Majnca sa 3:2. Okazaki je sa dva gola doneo prednost Majncu, a iako je Mehmedi smanjio na 2:1, Mali je novim pogotkom u 83. minutu otklonio pitanje pobednika.\nDo kraja je samo Šmid smanjio rezultat, a naš defantivac Stefan Mitrović je igrao do 77. minuta, kada ga je na terenu zamenio daleko ofanzivniji Darida.\nU poslednjem meču dana, Augsburg je sa 2:1 dobio Štutgart, čijem jedinom golu je prethodila asistencija našeg novog reprezentativca, Filipa Kostića.\nAugsburg je svog heroja imao u Tobijasu Verneru, koji je najpre u sedmom minutu kaznio previše rizično izletanje suparničkog golmana, pa iskoristio "dubinsko" proigravanje saigrača da postane strelac, a potom se istakao i kada se meč "lomio".\nU međuvremenu, Kostić je u 22. minutu pravovremenom asistencijom sa leve strane krunisao dobru kontru Štutgarta, koju je golom završio Ginček.\nIpak, na kraju je Verne u 73. minutu ponovo bio u centru pažnje, pronašavši Bobadilju sa ivice peterca, a ovome nije bilo teško da sa njene crte ubaci loptu u mrežu snažnim udarcem.\nŠtutgart je posle ovog poraza ostao pretposlednji, sa bodom više od HSV-a koji je na začelju, a tri boda manje od bezbedne zone, dok je Augsburg sada šesti, na poslednjoj poziciji koja vodi na evro-scenu, i to u kvalifikacije za Ligu Evrope.


Aplikacija za hvatanje grešaka\n20 априла, 2021 • Maja Domac • softver za građevinu • Digitalizacija u građevinskom i infrastrukturnom sektoru • softver za upravljanje građevinskim projektima • budućnost poslovanja\nOd ovog trenutka na raspolaganju je 1,85 miliona aplikacija u App Store-u i 2,55 miliona aplikacija u Google Play Store-u spremnih da ih neko preuzme. Svi provodimo veći deo svog dana na telefonima, pratimo spavanje uz pomoć aplikacije ili pravimo digitalne liste obaveza za lične poslove. Pošto su telefoni tako korisni alati u našem privatnom životu, zašto građevinskim profesionalcima ne bi bilo prijatno da koriste aplikacije za hvatanje grešaka?\nKada je reč o gradilištu, bilo koji član tima može otkriti kvar koji bi mogao poremetiti datum isporuke ili celokupan radni proces. Međutim, tim članovima tima je još lakše da obaveste starije menadžere pomoću aplikacije za hvatanje grešaka. Na taj način inspekcije lokacija ne moraju biti posao jedne osobe. Bez obzira da li ste vlasnik projekta, izvođač radova, arhitekta, inženjer ili menadžer građevine, možete da obezbedite efikasno obavljanje zahvata.\nPROČITAJTE VIŠE: Digitalni alat za pregled građevinskih projekata i projekata nekretnina\nZnačaj liste grešaka u građevinarstvu\nSoftverska aplikacija za praćenje konstrukcija PlanRadar je digitalni način za praćenje grešaka otkrivenih na lokaciji. Na primer, kada izvođač radova na lokaciji vidi pukotinu u zidu, ne mora da zove menadžera lokacije kako bi prijavio problem. Aplikacija za hvatanje grešaka na lokaciji pruža tom dobavljaču mogućnost da odmah kreira tiket sa priloženom fotografijom, kao i da snimi objašnjenje glasovnom beleškom.\nSvaki tiket takođe sadrži funkciju ćaskanja koja omogućava primaocu da zatraži sve druge informacije potrebne za razumevanje zadatka. I ne samo to, naš softver digitalno integriše prikupljene podatke i pretvara ih u listu grešaka. Za rukovodioce lokacija takođe je lako dobiti pregled otvorenih i završenih odgovornosti za svakog dobavljača.\nUbedljivo najbolja aplikacija za kontrolu gradilišta\nKorišćenje aplikacije koja omogućava svim stranama da proaktivno rade na rešavanju problema može Vašoj kompaniji dati prednost. Građevinski projekti su često složeni i jedna greška može znatno poremetiti planove. Međutim, možete smanjiti taj rizik upotrebom aplikacije za hvatanje grešaka koja Vas upozorava na probleme čim se pojave.\nEvo četiri razloga zbog kojih bi trebalo da razmislite o korišćenju aplikacije za hvatanje grešaka:\nPristup zasnovan na klaud-u centralizuje sve podatke i automatski se sinhronizuje na različitim uređajima. Omogućava celom timu da ostane usklađen bez potrebe da štampa i deli planove na papiru svaki put kada se ažuriraju.\nPotvrdite da Vaš tim radi na najvažnijim zadacima i da ga ne koče drugi zadaci koji kasne.\nPratite trenutni status kvarova digitano i dobijte dokumentovan trag cele komunikacije sa podizvođačima.\nUživajte u transparentnosti i brzini deljenja celokupnog statusa projekta sa vlasnikom\nKada je reč o listama kvarova, jasno je da inspekcije ranije u projektu mogu smanjiti konačni broj kvarova. Rano otkrivanje nedostataka daje Vam vreme da prepoznate grešku, pratite popravke, preusmerite zadatak na odgovornu osobu i nadgledate napredak. Kada se inspekcije na lokaciji događaju često, ne samo da imate veću kontrolu nad vremenskim okvirom i rasporedom projekta, već i izbegavate prekomerno trošenje. Takođe možete zaštititi kredibilitet svoje firme isporukom na vreme i u okviru budžeta.\nNačin na koji Vam aplikacija za hvatanje grešaka štedi novac\nGlobalno, troškovi izgradnje rastu stopom koja je malo iznad inflacije svake godine, sa skokom od prosečno 4,2% u 2018. godini.\nJedna od najvećih briga kada su u pitanju građevinski projekti je prekoračenje troškova. Sa većinom projekata koji se izvode na vrlo niskim profitnim maržama, svako neočekivano prekomerno trošenje može biti katastrofalno. Na bilo kom gradilištu postoji mnogo isprepletenih faktora koji mogu dovesti do neočekivane potrošnje. Digitalna rešenja mogu biti ključna za uštedu vremena, novca i truda, osiguravajući uočavanje problema pre nego što izmaknu kontroli.\nAko se odlučite za upotrebu naše aplikacije za hvatanje grešaka, lako ćete biti u toku sa svojim troškovima i rokovima. Prirodno, što je veće Vaše gradilište, imaćete više zadataka. Tada alat za dokumentaciju i upravljanje nedostacima zaista može dokazati svoju vrednost. Pomoću aplikacije dostupne na telefonu smanjićete vreme provedeno u praćenju, istovremeno osiguravajući da su svi zadaci dodeljeni kvalifikovanim članovima tima. Digitalne tehnologije su sposobne da smanje troškove građevinskog projekta do 45%. Uprkos tome, mnoge građevinske kompanije oklevaju da prihvate softverska rešenja. Međutim, neće sve aplikacije odgovarati svim timovima.\nKoliko je digitalna Vaša kompanija?\nPrema McKinsey & Company-u, svaka kompanija treba da prouči svoje potrebe i mogućnosti pre nego što primeni novi softver i omogući svim članovima tima da ga koriste. Neke kompanije često nabavljaju i primenjuju softverska rešenja, dok su druge vrlo neiskusne. Utvrđivanje kategorije u koju spada Vaša kompanija može Vam pomoći da stvorite strategiju za budući razvoj.\nVećina kompanija spada u jednu od ove tri kategorije:\nTip A: Kompanije koje sun a početku digitalizacije. Nemaju određene digitalne menadžere ili jasnu digitalnu strategiju i vrlo malo ulažu u digitalna rešenja.\nTip B: Firme koje se digitalno razvijaju. Oni su prepoznali osnovnu potrebu za digitalnim rešenjima i započeli su stvaranje strategije za njihovo pronalaženje. Skloni su da ulažu u jednokratna rešenja za određene probleme, tako da njihova strategija nije uvek kohezivna.\nTip C: Digitalno sposobne kompanije su napravile najveća i najkohezivnija ulaganja u digitalne strategije. Njihova izabrana rešenja dobro funkcionišu, integrišu se u sve različite delove poslovanja. Takođe su prilagodljivi za različite projekte u različitim tačkama svog životnog ciklusa. Ovo je najređa kategorija, ali ovde ulaganje u digitalna rešenja zaista počinje da se isplati.\nKao industrija, građevinarstvo zaostaje u pogledu digitalizacije. Većina kompanija je na početku digitalizacije, neke su u digitalnom razvoju, ali samo vrlo mali procenat mogao bi se opisati kao zaista digitalno sposoban. Kao rezultat, građevinska industrija propušta neke od glavnih prednosti digitalnog toka posla. Sve građevinske kompanije žele minimalizovati greške i nedostatke. Svi oni žele da uštede vreme i smanje obim posla za svoje menadžere lokacija. Pomoću aplikacije za hvatanje grešaka možete da obezbedite upravljanje svojim tokom rada na najefikasniji mogući način.\nI konačno možete zaboraviti na trošenje sati u borbi za sastavljanje liste problema nakon inspekcije.


Van Persi uzima otpremninu? - Sportske.net\nRobinu Van Persiju je vreme isteklo, Holanđanin bi mogao da napusti Junajted kao slobodan igrač, a klub ima plan da mu isplati odštetu i da otvori mesto za novog napadača.\nOve sezone Van Persi je uglavnom povređen, sledeće neće svakako postati mlađi, Van Gal smatra da bi na njegovo mesto trebalo da stigne novi napadač, "Đavoli" će svim silama probati da dovedu Edinsona Kavanija.\nRVP ima ugovor do leta 2016. godine, na leto će ući u poslednju sezonu, a klub bi mogao da mu isplati odštetu od 5 miliona funti i raskine ugovor. Time bi sačuvali deo novca koji treba da mu isplate naredne sezone, ali i otvorili mesto za novog napadača.\nPriča se da Van Persi neće imati ništa protiv, može da bira u Seriji A, zainteresovani su Juventus i Inter, blizu "Bjankonera" je već bio kada je odlazio iz Arsenala, ali je tada Junajted ponudio mnogo veću platu.\nSada će Holanđanin pristati na smanjenje ugovora, ali sa odštetom neće sigurno biti na gubitku, želi u velikom klubu da produži karijeru još par godina.


Joksimović i Žiofre: Zajednički rad na ubrzanju evropskog puta - Izazov\nJoksimović i Žiofre: Zajednički rad na ubrzanju evropskog puta\nRadio-televizija Srbije\t 10. septembra 2021. 13:16\nJadranka Joskimović je poželevši sagovorniku uspešan mandat u našoj zemlji, izrazila uverenje da će EU i Srbija nastaviti da ostvaruju aktivnosti koje vode ubrzanju našeg evropskog puta.\n"Vlada Srbije ubrzano sprovodi reforme koje vode dostizanju merila neophodnih za dinamičniji pristupni proces. Već smo dosegli kriterijume za otvaranje klastera 3 – Konkurentnost i inkluzivni rast i klastera 4 – Zeleni dogovor i održiva povezanost, a posebno se radi na daljem unapređenju vladavine prava i ostalih elemenata neophodnih za veću demokratizaciju društva u okviru otvorenog klastera 1 – Osnove", rekla je ministarka.\nJoksimovićeva je istakla da revidirana metodologija politike proširenja EU podrazumeva veću političku uključenost u sam proces, kao i odgovornost, ključnih institucija država kandidata.\nJoksimovićeva je posebno ukazala na značaj veoma uspešne saradnje sa Delegacijom EU i EK u programiranju i praćenju realizacije projekata finansiranih iz pretpristupnih fondova EU, imajući u vidu da je njihov prevashodni cilj jda pomognu Srbiji da sprovede najzahtevnije reforme na što efikasniji i ekonomičniji način.\nKako je saopšteno iz Ministarstva za evropske integracije novi šef Delegacije EU Emanuele Žiofre zahvalio je na srdačnoj dobrodošlici i potvrdio da je njegov mandat da podrži pristupanje Srbije Evropskoj uniji, što je cilj kako Srbije, tako i EU i njenih država članica.\n"U suočavanju sa izazovima u budućnosti i izgradnji inkluzivne, održive, bezbedne i prosperitetne budućnosti Srbija će biti jača sa Evropskom unijom i Unija će biti jača sa Srbijom", izjavio je Žiofre.\nJoksimović je potom na odvojenom sastanku, Emanueleu Žiofreu predstavila i koordinatore šest pregovaračkih klastera u okviru pregovaračke strukture Vlade Srbije. Šef Delegacije EU tom prilikom zahvalio je i na prilici da se odmah na početku svog mandata upozna sa novom pregovaračkom strukturom Srbije, sa čijim predstavnicima će kontinuirano i direktno sarađivati na dostizanju merila iz pristupnog procesa.


Robert Gervart | Arhipelag\nDvanaest evropskih istoričara u knjizi Rat u miru. Paravojno nasilje u Evropi posle Prvog svetskog rata 1918-1923. govore o događajima i procesima koji su izmenili karakter evropske istorije, društva i svakodnevice u XX veku. Zašto kraj Prvog svetskog rata nije Evropi odmah doneo mir? Velika tema moderne evropske istoriografije. Govoreći o Prvom svetskom ratu, njegovim uzrocima i tektonskim posledicama koje je izazvao u modernom evropskom društvu, knjiga Rat u miru je izuzetno uzbudljivo...


Kratak osvrt na IT kretanja u Srbiji 2021 | SITO\nDamaće tržište IT usluga se približava vrednosti od 300 miliona evra i raste godišnjom stopom nešto višom od 10%, sa druge strane izvoz kompjuterskih usluga će dostići 1,7 milijardi evra i zabeležiće rast od 30% na godišnjem nivou. Za bolju sliku o Srbiji nije dovoljno samo oslanjanje na softverski izvoz, potrebno je dodatno povećati domaća IT ulaganja. Kraj 2021. godine je dobar trenutak da bacimo pogled na neke aspekte kako tržišta tako i sektora informaciono-komunikacionih tehnologiji u Srbiji.\nDomaća IT ulaganja\nPrema svim procenama domaće IT tržište nastavlja da raste tako da će ove godine premašiti 700 miliona evra. Uzimajući u obzir okolnosti i globalnu pandemiju u 2021. godini, održavanje bilo kakvog rasta tržišta može se posmatrati kao izuzetno pozitivna stvar. Prošle godine IT tržište je dostiglo vrednost od 671,6 miliona evra, što je godišnji rast od 11 odsto. Podsećamo da četiri godine zaredom (2017-2020) domaće IT tržište beleži stalni rast stopom nešto višom od 10 odsto, tako da je trenutno na svojoj maksimalnoj vrednosti. Ukoliko vrednost tržišta posmatramo kroz parametar IT ulaganja po glavi stanovnika, Srbija je najzad premašila skroman nivo od 100 evra IT ulaganja po stanovniku. Time je napravljen mali, ali važan korak u daljem razvoju Srbije.\nInformatičke usluge prave razliku\nInformatičke usluge se na globalnom nivou koriste kao indikator za međunarodno poređenje država i nivoa njihovog tehnološkog razvoja. Domaće tržište IT usluga (u Srbiji) raste godišnjom stopom nešto višom od 10%, sa druge strane izvoz kompjuterskih usluga raste oko 30% na godišnjem nivou. Na ovaj način se popravlja slika o Srbiji od zemlje sa jeftinom radnom snagom ka zemlji sa kvalitetnim ljudskim kapitalom.\nPrema podacima Svetske trgovinske organizacije, izvoz kompjuterskih usluga u svetu u periodu 2016-2020 povećavao se prosečnom godišnjom stopom od 12% tako da je u 2020. dostigao 500 milijardi evra. Srbija je u 2016. godini zauzimala 42 poziciju, dok se prema podacima za 2020. popela na 36 mesto. Procenjuje se da je u 2021. godini dodatno napredovala na rang listi za jednu ili dve pozicije. U poređenju sa zemljama u okruženju, prema vrednosti izvoza komjuterskih usluga, od nas su bolje rangirane Rumunija i Mađarska, dok je u odnosu na Bugarsku i sve ostale „manje komšije“ Srbija bolje rangirana.\nPozitivan saldo izvoza kompjuterskih usluga. Prema podacima Narodne banke Srbije za prvih deset meseci 2021. godine, pozitivan saldo u izvozu kompjuterskih usluga iznosio je 1,03 milijardi evra, što je povećanje od 42 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Izvoz kompjuterskih usluga rastao je godišnjom stopom od 30 odsto i dostigao je 1367 miliona evra, dok je uvoz sporo rastao (3%) i dostigao je 337 miliona, tako da je sada izvoz 4 puta veći od uvoza. U tabeli u nastavku su prikazane zvanične brojke Narodne banke Srbije za prvih 10 meseci 2020. i 2021. godine.\nTabela 1. Izvoz kompjuterskih usluga iz Srbije u prvih 10 meseci 2020-2021.\nI-X 2020 I-X 2021 Rast\nKomentar uz tabelu:\n• Posle stagnacije softverskog izvoza u 2020. godini, dobra strana je da se izvoz ove godine vratio na dvocifrenu stopu rasta pri čemu je rast uvoza ostao jednocifren.\nUdeo Srbije u izvozu IT usluga je oko 0,3% globalnog izvoza i ima prostora za dalji rast, ali za to će nam biti potrebni IT stručnjaci koji i sada nedostaju. Na primer, da bi smo naredne godine dostigli 2 milijarde evra izvoza IT usluga, prema sadašnjem modelu rada gde je outsourcing (iznajmljivanje radne snage) dominantni deo srpskog IT izvoza potrebno nam je dodatnih skoro 10.000 IT stručnjaka. Ukoliko bi se fokus pomerio na izvoz sopstvenih softverskih rešenja nedostajalo bi 5 do 6 hiljada ljudi.\nNastavlja se trend rasta domaće IT industrije. Prvi precizniji rezultati sektorske analize za 2021. godinu biće raspoloživi po objavljivanju finansijskih izveštaja u drugom kvartalu 2022. Do tada ćemo se zadržati na par ključnih rezultata iz prošle godine: u domaćoj informatičkoj industriji poslovalo je 3.354 aktivnih preduzeća koja su zapošljavala ukupno 41.476 radnika. Okosnica IT industrije su mala i srednja preduzeća. Iako mala i srednja preduzeća čine tek nešto više od petine ukupnog broja IT firmi, ona prema prihodima, zaposlenima, kapitalu i dobiti nose dve trećine celokupne poslovne aktivnosti domaćeg IT sektora.\nPosmatrano po delatnosti najviše je programerskih preduzeća (2.307), što je 69% od ukupnog broja. Posmatrano po veličini, u ukupnom broju IT preduzeća dominiraju mikro firme (manje od 10 zaposlenih) kojih je bilo 77,0%, pri čemu je najviše njih sa manje od 3 zaposlena. Sa druge strane, samo 18 preduzeća je u klasi velikih (sa više od 250 zaposlenih) i ovaj broj se sporo menja, u proseku se poveća za jednu do dve velike firme godišnje.\nNeke od aktivnosti države u oblasti IKT-a\nIKT je dinamična oblast koja od Države zahteva stalni rad na unapređenju regulativnog okvira i infrastrukture. Prema izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije u 2021. godini, pored ostalih aktivnosti, u poglavlju 10 za informaciono društvo navodi se da je osnovan Savet za podsticanje razvoja digitalne ekonomije, inovacija, visoko-tehnološkog preduzetništva i digitalizacije u poslovanju privrednih subjekata. Usvojeni su akcioni plan za sprovođenje Strategije pametne specijalizacije za period 2020-2027. godine, i akcioni plan za sprovođenje Strategije industrijske politike za period 2021-2030. godine, sa ciljem poboljšanja digitalnih veština i podizanja konkurentnosti industrije Srbije, unapređenjem digitalizacije poslovnih modela industrijske proizvodnje.\nIzveštaj dalje ocenjuje da digitalni jaz, posebno kod starijeg i marginalizovanog stanovništva, treba da se reši. Od ostalih tema izdvojićemo:\n– Osnovan je Istraživačko-razvojni institut za veštačku inteligenciju kao institucija javnog servisa, u skladu sa Strategijom razvoja veštačke inteligencije za period 2020-2025. Važno je da se Srbija u tom pogledu uskladi sa politikom EU o etičkoj upotrebi veštačke inteligencije.\n– Srbija priprema teren za aukciju za dodelu frekvencija za uvođenje 5G mreže, najavljenu za kraj 2021.\n– Zvanično je otvoren novi Centar za skladištenje podataka u Kragujevcu. Centar koristi Microsoft tehnologije za platformu za prikupljanje i obradu podataka iz različitih javnih izvora. Srbija sada ima dva centra za skladištenje podataka, uključujući i onaj u Beogradu.\nIndeks mrežne spremnosti\n(Network Readiness Index 2021)\nIndeks mrežne spremnosti (NRI) je jedan od najuticajnijih globalnih indeksa o primeni i uticaju informaciono-komunikacionih tehnologija u ekonomijama širom sveta. U svojoj najnovijoj verziji za 2021. godinu izveštaj NRI vrši međunarodno poređenje 130 ekonomija na osnovu 60 individualnih parametara razmeštenih u četiri različita stuba: tehnologija, ljudi, upravljanje i uticaj.\nSve ukupno Srbija je ove godine rangirana na 57. poziciju, što je za 5 mesta lošije nego u 2020. Uprkos padu po rangu, Srbija je za godinu dana povećala vrednost svog NRI indeksa sa 52,96 na 53,60 što se pokazalo kao nedovljno da zadrži poziciju na listi. Očigledno, druge zemlje su brže rasle i tako prestigle Srbiju. Ovo možda nije rezultat za brigu, ali jeste upozorenje kreatorima politike da domaće primene IT-a treba pojačati. Podsećamo da damaće tržište IT usluga raste godišnjom stopom nešto višom od 10%, sa druge strane izvoz kompjuterskih usluga raste oko 30% na godišnjem nivou. Dakle, za bolju sliku o Srbiji nije dovoljno samo oslanjanje na softverski izvoz.


Одржана радионица за 50 гимназијалаца из Козарске Дубице и Приједора | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nOdržana radionica za 50 gimnazijalaca iz Kozarske Dubice i Prijedora\nDatum objave: četvrtak, 18 aprila, 2019\nU Spomen-području Donja Gradina održana je radionica povodom obilježavanja 74 godine od proboja posljednje grupe jasenovačkih logoraša, na kojoj je učestvovalo 50 gimnazijalaca iz Kozarske Dubice i Prijedora.\nSpomen-područje Donja Gradina – radionica Foto: SRNA\nDirektor Spomen-područja Donja Gradina Tanja Tuleković rekla je da je radionica\norganizovana da bi đacima bila predstavljena istoriografija Nezavisne Države Hrvatske /NDH/ i koncentracionog logora Jasenovac, jer, kako je navela, učenici u srednjoškolskom uzrastu mogu da shvate brutalnost takvog logora, koji je postojao u Evropi u 20. vijeku.\n“Koncentracioni logor Jasenovac jedan je od najmonstruoznijih logora u kojem su se žrtve sretale oči u oči sa dželatom. Prema broju ubijenih, on je na trećem mjestu, a prema načinu ubijanja je najbrutalniji logor zabilježen u 20. vijeku u Evropi”, napomenula je Tulekovićeva.\nOna je najavila da će ova radionica biti proširena na više škola, te da će na tome raditi i u buduće, u dogovoru sa direktorima škola.\nKustos u Spomen-području Donja Gradina Mirko Dimić naveo je da radionicu čine tri cjeline, od kojih je prva upoznavanje učenika o logoru Jasenovac, njegovim dijelovima, objektima, stratištima, ličnostima i strukturi logora.\n“U drugom dijelu upoznali smo učenike o stradanju i genocidu koji se dogodio na području opština koje gravitiraju Donjoj Gradini i u samom Jasenovcu. Treći dio radionice predstavlja šetnju i istorijski čas o stratištu Donja Gradina”, rekao je Dimić.\nUčenik Gimnazije u Prijedoru Aleksandar Palalić istakao je da je značajno učestvovati u ovakvim radionicama koje doprinose boljem shvatanju istorije.\n“Ovdje imamo relevantne predavače koji nam najbolje mogu predstaviti taj period istorije. Najbitnije je za sve da se ovo mjesto ne zaboravi”, dodao je on.\nTagovi: NDH Pokolj Prijedor ustaše Zločin Genocid donja gradina DrugiSvjetskiRat jasenovac KozarskaDubica Srbi


Protokol o saradnji TO regije Zapadna Srbija i Višegrad na projektu Čarobni turistički prsten\nBack TURIZAM TURISTIČKE ORGANIZACIJE Protokol o saradnji TO regije Zapadna Srbija i Višegrad na projektu Čarobni turistički prsten\nTuristička organizacija regije Zapadna Srbija i Turistička organizacija Višegrad će na 39. Međunarodnom sajmu turizma u Beogradu, potpisati protokol o saradnji. Protokol će biti potpisan u petak, 24. februara u 14 časova, na štandu Republike Srpske.\nCilj potpisivanja protokola je unapređenje dosadašnje dobre saradnje i promocija jedinstvenog turističkog proizvoda - „Čarobni turistički prsten“, na domaćem i međunarodnom turističkom tržištu.\nProgram „Čarobni turistički prsten“ koji obuhvata posetu Mokroj Gori - Šarganska osmica i Drvengrad, čuvenom mostu na Drini i Andrićgradu u Višegradu, krstarenje prelepim kanjonom reke Drine i posetu planini Tari, prethodnih godina je zaživeo pre svega angažovanjem turističkih radnika sa obe strane Drine.\nOd ove godine „Čarobni turistički prsten“ biće znatno unapređen, turističke agencije već imaju ugovorene turističke grupe, čak iz Novog Zelanda, mnogih evropskih zemalja, kao i iz Srbije. Kanjonom Drine ploviće brod kapaciteta 100 mesta, vlasništvo turističke agencije „Tara turs“ , koja je glavni organizator ovog programa.\nZnačajan vid saradnje između TO regije Zapadna Srbija i TO Višegrad predstavljaće izrada zajedničkih projekata u turizmu i koordinacija aktivnosti turističkih subjekata u cilju unapređenja jedinstvenog turističkog proizvoda i povećanja turističkog prometa.


BHRT 30. juna privremeno prekida emitovanje programa zbog dugova entitetskih emitera - Muski Portal\nBHRT 30. juna privremeno prekida emitovanje programa zbog dugova entitetskih emitera\nUpravni odbor BHRT-a danas je donio odluku da od 30. juna privremeno prekine produkciju i emitovanje programa. Ova odluke direktna je posljedica duga entitetskih emitera od 25 miliona KM: Radio-televizije Federacije BiH 16,5 miliona, i Radio-televizije Republike Srpske 8,8 miliona KM, prenosi Anadolu Agency (AA).\n“Institucije države nisu riješile dugotrajan problem RTV takse i finansiranja javnog servisa. Današnja odluka je time iznuđena i samo najavljuje realne okolnosti koje će nastati nakon 30. juna, kada ističe dosadašnji model naplate RTV takse. Ova odluka imat će posljedice na funkcionisanje cjelokupnog sistema javnog emitovanja”, navedeno je u saopćenju iz BHRT-a.\nUpravni odbor je naložio poslovodstvu BHRT-a da najtješnje sarađuje sa poslovodstvima entitetskih emitera na pronalaženju rješenja koja će otkloniti razloge zbog kojih je donesena današnja odluka.\nZbog krizne situacije u kojoj se BHRT nalazi, Upravni odbor će biti u stalnom zasjedanju.\nO ovoj odluci i dramatičnoj situaciji u kojoj se nalazi BHRT bit će obaviještena javnost, domaće i relevantne međunarodne institucije. Bosna i Hercegovina će, ukoliko se ništa ne preduzme, postati jedina evropska država koja neće imati javni servis na državnom nivou.\nNa kraju današnje sjednice izvršena je i redovna rotacija na poziciji predsjedavajućeg. Od iduće sjednice, Upravnim odborom BHRT-a će predsjedavati Sanja Latinović iz Banjaluke.\nRelated ItemsbhrtBosna i HercegovinafeaturedServis\nZavršen Samit 100 biznis lidera jugoistočne Evrope: Politička saradnja u regionu preduslov razvoja bizinsa\nOko 2,8 miliona korisnika: Internet koristi više od dvije trećine stanovništva BiH


Leskovčani slavili u derbiju sezone Zone Jug\nYou are here: Home Zona Jug Leskovčani slavili u derbiju sezone Zone Jug\nsubota, 23 septembar 2017 17:26\nPobedom u derbiju sezone u duelu sa Pčinjom iz Trgovišta fudbaleri Dubočice su napravili tri boda prednosti u odnosu na današnjeg rivala.\nZONA JUG - 6. KOLO\nGFK DUBOČICA - PČINJA 1:0\nStrelac: 1:0 Nikola Stanković u 46. minutu - Leskovac, Gradski stadion, gledalaca: 500, sudija: Petar Vukadinović (Niš), žuti kartoni: Marjanović, Stamenković, Danijel Stanišić (Dubočica), Petrović, Milenković (Pčinja).\nDUBOČICA: Đukić, Danilo Stanišić (Filipović), Marjanović, N. Ilić, Vukojević (A. Ilić), Stamenković, Stojanović, Stojiljković, Stanković, Kostić-Miluitnović, Dojčinović (Danijel Stanišić).\nPČINJA: B. Petrović (Vidosavljević), Velinović, Smiljković, Miloš Tasić, Miloš Milenković, Milan Tasić, Zdravković (Arsić), Tošić, Đorđević, Milan Milenković, M. Petrović (Stojilković),\nDuel ekipa koje su na početku sezone istakle kandidaturu za osvajanje prvog mesta i plasman u viši rang pripao je domaćinu koji se posle 6. kola osamio na čelu tabele Zone Jug sa tri boda prednosti u odnosu na današnjeg rivala.\nPobednik je odlučen na samom početku drugog poluvremena kada je iskusni Nikola Stanković matirao golmana Pčinje.\nU sledećem, 7. kolu Dubočice gostuje u Vladičinom Hanu gde će odmeriti snage sa domaćom Moravom, dok Pčinja na svom terenu dočekuje Budućnost iz Orašja.\nRAFALOM NA NIŠLIJE KMF Leskovac - KMF Ekonomist 9:1\nLeskovački futsaleri vratili su se na pobednički kolosek ubedljivom pobedom protiv niškog Ekonomista rezultatom 9:1.


Mobilni telefon u fizičkom eksperimentu - Učenici Gimnazije zauzeli drugo mesto - Glas Zaječara\nHome Društvo Mobilni telefon u fizičkom eksperimentu – Učenici Gimnazije zauzeli drugo mesto\nMobilni telefon u fizičkom eksperimentu – Učenici Gimnazije zauzeli drugo mesto\nNa konkursu “Mobilni telefon u fizičkom eksperimentu”, koji je organizovao PMF u Nišu, 20. aprila učenici Gimnazije iz Zaječara, Branko Grbić (III4) i Zoran Lunganović (I4), osvojili su drugu nagradu.\nEksperiment sa kojim su zajednički nastupili Branko Grbić (III4) i Zoran Lunganović (I4) povezao je fiziku i muziku. Naime, zajedno sa svojim mentorom Mladenom Šljivovićem, oni su merili promene frekvencije prilikom zatezanja žice na gitari i tako odredili Jungov modul elastičnosti. Na takmičenju je učestvovala još jedna naša sugrađanka, Aleksandra Petković, kojoj je mentor takođe bio Šljivović.\nNapomenućemo da je ovo četvrti konkurs za učeničke eksperimente koji organizuje PMF u Nišu i da su se učenici Gimnazije uvek vraćali sa nagradama.\nPrethodni tekstPravoslavna crkva i njeni vernici slave praznik Cveti\nNaredni tekstZajeČAR: SINOĆ „KO NEMA U VUGLA, GUGLA“ VEČERAS NASTAVAK FESTIVALA


petak, 29 novembar 2019 18:04\nU okviru misije održani su sastanci s predstavnicima Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave policije, Specijalnog državnog tužilaštva, Agencije za nacionalnu bezbjednost, Uprave za izvršenje krivičnih sankcija, Omladinskog centra Ministarstva sporta i mladih i Ministarstva rada i socijalnog staranja.\nZatvarajući misiju, generalna direktorica za međunarodnu saradnju i evropske integracije u MUP-u i šefica Radne grupe za pregovaračko poglavlje 24 Tanja Ostojić je istakla da je misija bila prilika da se zajednički sagleda ostvareni napredak u ovoj oblasti, te identifikuju polja u kojima je potrebno dalje unapređenje.\nDržavni sekretar u MUP-u i nacionalni koordinator za oblast prevencije nasilnog ekstremizma Dragan Pejanović je podsjetio na sve aktivnosti koje se preduzimaju na polju prevencije i represije nasilnog ekstremizma i ukazao da rezultati govore o našoj posvećenosti ovom pitanju, pogotovo kad se uzmu u obzir činjenica da je Crna Gora mala država u teritorijalnom, demografskom i ekonomskom smislu. „Demonstrirali smo ekspertima posvećenost naših institucija na centralnom i lokalnom nivou, u sadejstvu sa civilnim sektorom, u ostvarenju mjerljivih rezultata i unapređenju stanja u ovoj oblasti“, naveo je, zaključivši da se na osnovu sagledavanja ostvarenih rezultata može zaključiti da je Crna Gora ozbiljan i kredibilan partner Evropskoj uniji.\nNačelnik Odsjeka za politička pitanja EU u Kancelariji za evropske integracije Miloš Radonjić je naglasio važnost ove misije ne samo u kontekstu pristupnih pregovora i ispunjenja privremenih mjerila zadatih u poglavlju 24, već i zbog nivoa sveukupne bezbjednosti, odnosno stvaranja uslova za sistemske odgovore na sve prijetnje u ovoj oblasti.\nČlan Operativnog tima za borbu protiv terorizma iz Uprave policije Radomir Radunović je podsjetio da su prilikom sačinjavanja novog strategijskog rješenja u oblasti borbe protiv terorizma uzete u obzir preporuke Evropske komisije u ovom pogledu.


Predsednica Osmani sastala se sa predstavnicima Panalbansko-američkog kongresa - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nPredsednica Osmani sastala se sa predstavnicima Panalbansko-američkog kongresa\nPredsednica Republike Kosovo Vjosa Osmani sastala se sa predstavnicima Panalbansko-američkog kongresa, koje je predvodio g. Bruno Ceka. Predsednica Osmani istakla je ključnu ulogu koju je imala albanska dijaspora i koju ima u jačanju državnosti Republike Kosovo.\nPredsednica Osmani ceni doprinos albanske dijaspore u Sjedinjenim Američkim Državama tokom 90-ih godina u internacionalizovanju kosovskog pitanja. Predsednica Osmani istakla je bitnu ulogu koju je albanski lobi igrao u Vašingtonu godinama u izgradnji mostova saradnje sa američkim senatorima, kongresmenima i administrativnim službenicima, čineći da se glas Kosova čuje na svim forumima gde se donose odluke.\nPredstavnici Panalbansko-američkog kongresa izrazili su spremnost da nastave raniji posao albanske dijaspore u SAD-u, a diskutovali su i o mogućnostima saradnje sa kosovskim institucijama.\nPredsednica Osmani ohrabrila je predstavnike Kongresa da deluju jednoglasno i da budu primer ujedinjenja albanske dijaspore radi promovisanja nacionalnih interesa Kosova u koordinaciji sa postupcima institucija Republike Kosovo.