Svet pasa - politika privatnosti\nHvala što ste posetili naš internet sajt. Vaš pristup, kao i korišćenje ovog našeg internet sajta https://svetpasa.com/ podleže ovim uslovima korišćenja i važećim zakonskim propisima koji uređuju ovu oblast. Pristupom i korišćenjem internet sajta, prihvatate bez ograničenja, ove uslove korišćenja. Ukoliko ne prihvatate ove uslove korišćenja bez ograničenja, molimo Vas da napustite internet sajt.\nInternet sajt i svi tekstovi, logotipi, grafika, slike, audio materijal i ostali materijal na ovom internet sajtu https://svetpasa.com/, jesu autorsko pravo ili vlasništvo Svet pasa ili su na internet sajt postavljeni uz dozvolu vlasnika ili ovlašćenog nosioca prava. Korišćenje Sadržaja, osim na način opisan u ovim uslovima korišćenja, bez pisane dozvole vlasnika Sadržaja je strogo zabranjeno. Svet pasa će zaštiti svoja autorska prava, svoja prava intelektualne svojine i ostala srodna prava, kao i druga prava, u najvećoj meri dozvoljenoj zakonom, uključujući i krivično gonjenje.\nSadržaj internet sajta može sadržati netačne podatke ili štamparske greške. Promene na internet sajtu se mogu napraviti periodično u bilo kom trenutku i bez obaveštenja. Međutim, Svet pasa se ne obavezuje da redovno ažurira informacije sadržane na ovom internet sajtu. Takođe, Svet pasa ne garantuje da će internet sajt funkcionisati bez prekida ili grešaka, da će nedostaci biti blagovremeno ispravljani ili da je internet sajt kompatibilan sa vašim hardverom ili softverom. Informacije date na ovom internet sajtu ne treba tumačiti kao savete za donošenje odluka bilo koje vrste. Treba da se posavetujete sa odgovarajućim stručnjakom ako Vam je potreban specifičan savet prilagođen Vašoj situaciji.\nInternet sajt koristite na sopstveni rizik. Svet pasa nije odgovoran za materijalnu ili nematerijalnu štetu, direktnu ili indirektnu koja nastane iz korišćenja ili je u nekoj vezi sa korišćenjem internet sajta ili njegovog Sadržaja.\nInternet sajt može sadržati linkove drugih internet sajtova čiji vlasnik ili korisnik nije Svet pasa. Takvi linkovi su obezbeđeni isključivo da bi Vama pružili što više informacija. Svet pasa ne kontroliše i nije odgovoran za rad, sadržaj, politiku privatnosti ili bezbednost ovih sajtova. Svet pasa ne kontroliše sadržaj ili proizvode ili usluge dostupne na ovim internet sajtovima. Ako uspostavite vezu sa takvim internet sajtovima preko linka na našem internet sajtu, to činite na sopstveni rizik i bez saglasnosti Svet pasa.\nPrava intelektualne svojine i ostala prava na bilo koji softver koji je dostupan za preuzimanje sa internet sajta https://svetpasa.com/, pripadaju Svet pasa. Vaša upotreba Softvera podleže uslovima sporazuma o licenci koji prate ili su uključeni u Softver. Svet pasa ne prihvata odgovornost za sadržinu pravila korišćenja ili ostalih dokumenata koji su uključeni u Softver ili ga prate. Nemojte instalirati niti koristiti Softver ako se ne slažete sa takvim sporazumima o licenci. Kada preuzimate Softver sa internet sajta, to činite na sopstveni rizik.\nSvet pasa može u svakom trenutku izmeniti ove uslove korišćenja tako što će ažurirati ovaj tekst. Vi ćete automatski biti obavezani novim uslovima korišćenja sadržanim u izmenama, te bi iz tog razloga trebalo da periodično posetite ovu stranicu radi upoznavanja sa trenutno važećim uslovima korišćenja.\nSvet pasa čuva privatnost svih posetilaca svojih internet sajtova i štiti lične podatke posetilaca internet sajta. Molimo vas da pažljivo pročitate Politiku privatnosti koja sledi kako biste razumeli kako koristimo i štitimo informacije koje nam pružate.


Istorijski uspeh srpskih tenisera - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\nSrpski teniseri ostvarili si istorijski uspeh plasmanom u finale Dejvis kupa pobedom nad Češkom 3:2! Iako su gubili 2:1 posle prva dva dana, Đoković juče pobedio Berdiha, a Tipsarević Štepaneka.\n10:54 20. SEP 2010.\nSrbija će u finalu koje će se igrati od 3. do 5. decembra igrati u Beogradu, sastati sa Francuskom. "Trikolori" su u polufinalu u Lionu ubedljivo savladali selekciju Argentine sa 5:0.\n"Zahvalio bih se ne samo četvorici saigrača, nego i svim ljudima iz reprezentacije. Ovo je zajednički uspeh, hvala svim navijačima, ovo je ono što nam je trebalo. Posle prvog dana bio sam malo skeptičan, Novak je bio umoran, svaka mu čast što je odmah po završetku finala doleteo iz Njujorka", rekao je Tipsarević odmah posle meča.\nNenad Zimonjić se zahvalio publici i poručio da u decembru očekuje novi uspeh. "Hvala svima, imali smo neverovatnu podršku. Čestitam saigračima, bilo je fenomenalno. Nadam se da ćemo u decembru doći do nove istorijske pobede", poručio je Zimonjić.\nNovak Đoković zahvalio se publici na podršci, koja je, po njegovom mišljenju donela odlučujuću prednost Srbiji. "Izvukli ste nas iz nemoguće pozicije. Svaki put igramo sa dosta emocija, sada nam sledi finale", kazao je on.\nSelektor Bogdan Obradović rekao je da ekipa ne planira da se zadovolji plasmanom u finale. "Tim je zaslužio da prođe dalje... Pokazali da smo šampioni, takvi ćemo biti i u finalu. Duel protiv Francuske biće najveći sportski događaj u zemlji. Želimo da osvojimo trofej", istakao je Obradović.\nPredsednik Teniskog saveza Srbije Slobodan Živojinović ocenio je da je došao trenutak da "orlovi" zabeleže veliki uspeh u Dejvis kupu. "Posle ovakve pobede, svaki komentar bio bi suvišan. Đoković je stigao tek u sredu, a odigrao je fenomenalno.\nJanko je i u petak i u nedelju odigrao kao nikad u životu. Zaslužio je nagradu za Heroja godine koju dodeljuje ITF. Došao je naš trenutak u Dejvis kupu", zaključio je Živojinović.\nPokajla se: Ana Ivanović se ..\n22. jun 2017.. 10:14\nDejvis kup: Srbija poražena, ..\n17. novembar 2013.. 20:06\nArapski namaz koji se prvobitno pravio u Egiptu, barem zapisi tako kažu. Evo kako se pravi humus! Originalni recept iz Egipta za ..


Iz Beograda i Prištine 23 uspešne žene su dobrovoljno pre tri godine krenule da grade mostove sa svojim koleginicama. Ova incijativa pod nazivom “Sledite nas” realizovana je uz podršku Misije OEBS-a u Srbiji i Misije OEBS-a Kosovu. Na promociji ove incijative u Novom Pazaru još jednom je istaknuto da je Beogradu i Prištini zarad bolje budućnosti potrebna politika saradnje i pomirenja.\nOvih 23 žene iz Prištine i Beograda, različitih profesija, službenice, novinarke, političarke, profesorke, članice nevladinih organizacija imaju zajednički cilj da vrate poverenje na ovim prostorima, razgovorom i saradnjom.\nPoslanica iz Beograda Dubravka Filipovski za RSE je rekla da su se usmerile se na sličnosti, na ono što nas spaja, jer nam je želja uspostavljanje saradnje među građanima koji su nekada bili u sukobu, ali život se mora nastaviti dalje, jer uprkos razlika koje postoje medju nama, itekako imamo zajedničke interese koje nas spajaju, kaže ona.\n„U tom dijalogu nismo insistirale na očiglednim razlikama, koje su među nama, već smo pronašli sličnosti i zajedničke teme koje nas spajaju. U filmu koji su građani Novog Pazara mogli da vide, dominiraju tri osnovne teme: rodna ravnopravnost, ljudska prava i žene u politici“, navela je Dubravka Filipovski.\nDijalog istaknutih žena iz Beograda i Prištine poznat kao incijativa„ Sledite nas“ predstavljen je i u Beču u okviru pratećeg programa Samita o zapadnom Balkanu.\n"Stigla je i u Novi Pazar zato jer je Novi Pazar za mene primer grada koji živi uprkos različitostima, koje predstavljaju njegovo najveće bogatstvo,i sigurna sam da Novopazarci razumeju naš dijalog. Novi Pazar je bio i ostao grad otvorenog srca, koji živi tu različitost, i to je jedno veliko bogastvo ljudi koji su rodjeni i koji žive u takvim sredinama“, rekla je Filipovski.\nOvde je najbitnije promovisanje izgradnje pomirenja među bivšim sukobljenim stranama i aktivna uloga žena u rešavanju ovih konflikata. Nije nam bilo lako kada smo počinjali, ali smo bile odlučne da se dijalogom može sve rešiti, mišljenja je poslanica iz Prištine Emilija Redžepi, tako da Kosovo i Srbija treba da se okrenu prema budućnosti, ka miru i toleranciji.\n„Bitan je naš zajednički suživot okrenut ka budućnosti, kako bi mlađe generacije razbile predrasude jedni o drugima i gradile neku savremeniju budućnost baziranu na ekonomskom razvoju i otvorenosti ka regionu", ocenila je Emilija Redžepi.\nOvaj dijalog počeo je pre tri godine, pre nego što je potpisan Briselski spoazum, jer žene su majke kojima je prevashodno cilj da zbog svoje dece i porodice imaju mir, pa su one sklonije i pokretanju ovakvih incijativa koje će dovesti do smirivanja strasti, do razumevanja, do vođenja dijaloga, objašnjavaju članice incijative “Sledite nas”.\nČlanice su snimile i film o dosadašnjem radu, koji promivišu i u svetu, sa ciljem da ovakav dijalog prenesu i na mlade ljude, a kasnije i na preduzetnice, kao i da utuču na smanjenje nasilja i sa jasnim opredeljenjem ka boljem.


Izbori 2020, Srbija i velike sile: „Međunarodna tišina glasno se čuje" - Teslavision\nIzbori 2020, Srbija i velike sile: „Međunarodna tišina glasno se čuje”\nIako je podela na pristalice Istoka i Zapada uvek aktuelna tema u Srbiji, čini se da strane sile ne mare mnogo za ovogodišnje izbore, kažu analitičari.Stručnjaci smatraju da je opalo interesovanje mađunarodnih faktora za ceo region, uključujući Srbiju.„Sve je očiglednije da Evropu jedva zanima Srbija. Nešto slično bi se moglo reći za Sjedinjene Američke Države”, ocenjuje Erik Gordi, profesor na Univerzitetskom koledžu u Londonu.Velike sile – Amerika, Evropska unija i Rusija – 2020. godine više su zaokupljene sopstvenim problemima, od pandemije korona virusa do rasizma, zajednički je zaključak sagovornika BBC-a. Evropska unija je manje aktivna nego što je bila prilikom ranijih izbora, naročito u vreme kada je Demokratska stranka bila na vlasti, a EU otvoreno stala na stranu njenog lidera, bivšeg predsednika Srbije Borisa Tadića, navodi Gordi u pisanom odgovoru za BBC na srpskom.„EU nastavlja da tiho podržava [predsednika Srbije Aleksandra] Vučića u ime navodne ‘stabilnosti’, tako da ovog puta evropske institucije neće poslati ozbiljnu misiju posmatrača izbora”, kaže Gordi.Takođe, objavljivanje redovnih izveštaja evropskih institucija o Srbiji neće se podudariti sa periodom uoči izbora.Evropska komisija odložiće objavljivanje izveštaja o napretku Srbije u evropskim integracijama do jeseni, zbog situacije koju je izazvala epidemija korona virusa, objavio je RTS.Pojavio se samo neformalni nacrt izveštaja EK o napretku u vladavini prava.Odsustvo međunarodnog interesovanja „ide na ruku vlastodršcima”Smanjen uticaj inostranstva na izbore u Srbiji je „sasvim prirodan”, jer su velike sile zauzete epidemijom Kovid-19, izlaskom iz karantina i ekonomske krize, kaže Georgij Engelhart, naučni saradnik Instituta za slavistiku Ruske akademije nauka.„Normalno je da su spoljnopolitička pitanja na nekom drugom mestu”, kaže Engelhart za BBC na srpskom.To ide na ruku lokalnim vlastodršcima, koji su sigurniji kad nisu pod lupom velikih sila, smatra on.\nMedia captionIzbori 2020: Kratka istorija višestranačja u Srbiji\n„Sa stanovišta šefova vlada na Balkanu bolje je da imaju odrešene ruke nego kad su stalno sputani posetama i domaćim zadacima koje im, inače, donose funkcioneri.„Kad su sami u svom dvorištu, lagodnije je”, ističe Engelhart.Jedina poseta stranog zvaničnika uoči izbora je dolazak ruskog šefa diplomatije Sergeja Lavrova 18. juna u Beograd. To je njegova prva poseta inostranstvu od izbijanja pandemije.„Poseta Lavrova je davno dogovorena aktivnost, ali sada se podudara sa izborima pa se može tumačiti i kao politički gest, jer je prva poseta posle korone”, ističe Engelhart.Zašto je EU tiha?Dva velika talasa proširenja zapljusnula su EU 2004. i 2007. godine – tada je 12 zemalja postalo deo evropske porodice. Zatim je došla ekonomska kriza 2008, i na kraju nedavno okončani Bregzit – izlazak Velike Britanije iz EU.„Došlo je do zamora i pitanjem proširenja se sada niko bitan ne bavi”, kaže Milan Igrutinović sa Instituta za evropske studije za BBC.Shvatili su, dodaje, da im vreme ne ide na ruku i logika Brisela je da mora napraviti neku vrstu „remonta”.„Suočeni sa svim tim, problemi nekog tamo Balkana, koji nije deo EU i ne može da im našteti, ne deluju im toliko hitni i bitni”, ističe Igrutinović. Pritom, evropski političari ne žele preterano da se zameraju vladajućoj partiji u Srbiji zbog sopstvenih spoljnopolitičkih interesa, navodi on.„Verovatno smatraju da je u Srbiji na vlasti neka partija koja možda nije idealna, po liberalnodemokratskim načelima, koje smo knjiški naučili da cenimo, ali šta je tu je, nećemo mi glasati umesto Srba.„Daj da radimo sa tom strankom, jer želimo da budu vezani za nas, umesto da se okrenu Rusiji ili Kini. Zato ne žele da svaki čas kritikuju dominantnu partiju”, ističe Igrutinović.\nPodrška evropskih stranaka – paunovo perje Umesto zvaničnih poseta, partijska podrška iz inostranstva je stigla internetom – kao i sve u vreme epidemije. I ona je došla tek poslednjih dana, u finišu kampanje.Predsednik Evropske narodne partije (EPP) Donald Tusk otvoreno je podržao stranku predsednika Srbije Aleksandra Vučića na izborima u nedelju. On mu je na srpskom jeziku poželeo sreću na Tviteru, posle video sastanka.Analitičari smatraju da to nije neuobičajeno, jer je Vučićeva Srpska napredna stranka deo EPP – najveće evropske grupacije stranaka. U njoj su i CDU nemačke kancelarke Angele Merkel, partija bugarskog predsednika Bojka Borisova, ali i hrvatska stranka HDZ i Fides na čijem čelu je mađarski premijer Viktor Orban.Nešto ranije evropski liberali podržali su opozicioni Pokret slobodnih građana.„U užem kružoku političkih elita ta vrsta ‘paunovog perja’ znači nešto, ima vrednost, ali ne verujem da donosi neke glasove”, ocenjuje Igrutinović.Istog dana kada i sa Tuskom, Vučić je telefonom razgovarao i sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, najviše o Kosovu.Tom prilikom je Putin rekao da očekuje pobedu izborne liste koju predvodi Vučić i poželeo mu uspeh, objavljeno je na Instagram nalogu „Budućnost Srbije”.\nView this post on Instagram Predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas telefonom sa predsednikom Ruske Federacije Vladimirom Vladimirovičem Putinom i zahvalio mu za priliku da ponovo, samo mesec dana od prethodnog telefonskog razgovora, razmene mišljenja o različitim pitanjima bilateralnih i međunarodnih odnosa. Predsednik Vučić je predsedniku Putinu zahvalio na pozivu da 24. juna prisustvuje Paradi pobede u Moskvi. On je istakao da mu je velika čast da učestvuje na proslavi 75-godišnjice pobede nad fašizmom, jer se ponosi činjenicom da su srpski i ruski narod u Drugom svetskom ratu bili na istoj strani slobodarstva. „Zato nema važnijeg zadatka od čuvanja sećanja na slavnu istoriju i istinu o borbi koja je donela slobodu i mir“, rekao je predsednik Vučić. Dvojica zvaničnika su razgovarali o regionalnim pitanjima, a najviše vremena posvetili su pitanju Kosova i Metohije, posebno o onome što se u vezi sa tim pitanjem događa na međunarodnoj političkoj sceni. Predsednik Putin je naglasio da će Rusija da podrži Srbiju kada je reč o Kosovu i Metohiji i da je jasno da nijedna odluka ne može da bude doneta bez Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija. Predsednik Vučić je još jednom zahvalio predsedniku Putinu na aktivnoj podršci Rusije državnim i nacionalnim interesima Srbije, na principima međunarodnog prava i pravde. Predsednik Putin je potvrdio da će ponovo da poseti Srbiju kako bi prisustvovao centralnoj državnoj svečanosti osvećenja hrama Svetog Save i istakao da će Rusija da pomaže interese Srbije, kao i da štiti interese Srpske pravoslavne crkve. Predsednik Vučić je rekao da će mu biti čast da ponovo ugosti predsednika Putina, a posebno tom svečanom prilikom, jer je Rusija neprocenjivo doprinela završetku najvećeg pravoslavnog hrama u Srbiji, učinivši ga jednim od simbola bliskosti dveju država i dvaju naroda. Predsednik Vučić je rekao da sa zadovoljstvom očekuje posetu šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova Beogradu ove nedelje. Predsednik Ruske Federacije Vladimir Vladimirovič Putin izrazio je uverenje u pobedu liste koju na predstojećim izborima predvodi predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić i poželeo mu svaki uspeh, kako lični tako i politički. A post shared by Aleksandar Vučić (@buducnostsrbijeav) on Jun 15, 2020 at 9:41am PDT\nTada je najavljeno i da će predsednik Srbije 24. juna prisustvovati Paradi pobede u Moskvi, povodom 75. godišnjice pobede nad fašizmom. Erik Gordi je u komentaru objavljenom pre ovog saopštenja naveo da je „Vučić bio pouzdan partner za rusku vladu u nameri da podriva evropski uticaj u regionu, i nastaviće to da bude i ubuduće”. Vučić se i ranije sastajao sa Putinom u Moskvi nakon parlamentarnih izbora u Srbiji, 2014. i 2016. godine. Oba puta su kao razlog navođeni lekarski pregledi. Posle sastanka 2016. godine predsednik Rusije je izrazio nadu da će u novom sastavu Vlade Srbije biti i „ljudi koji pridaju značajnu pažnju razvoju odnosa između Srbije i Rusije”.\nBratski odnosi s KinomGordi je istakao i politički uticaj Kine, koja se, kako kaže, javlja kao faktor u regionu po prvi put otkako je vlada Envera Hodže u Albaniji prekinula veze s Pekingom 1978. godine.Kako kaže, kineski interes nije velik, osim što nastoji da proširi ekonomski i politički uticaj na Balkanu kao i svuda drugde. „Veći je interes Vučićeve vlade, koja je koristila novonastali odnos s Kinom za publicitet, najviše da bi se pokazalo kako možda postoji interes za Srbiju izvan Evropske unije”, ističe Gordi.Za vreme epidemije korona virusa predsednik Vučić se u više navrata zahvaljivao kineskom predsedniku Si Đinpingu na „bratskoj pomoći” u medicinskoj opremi i timu lekara koji je boravio u Srbiji.\nSpoljnopolitički komentator Boško Jakšić kaže za BBC da bi i zbog toga posle izbora moglo da dođe do nekih promena u spoljnoj politici Srbije, ali da za to treba još sačekati. „Pandemija je dovela do uspostavljanja ‘bratskih odnosa’ sa Kinom, što će nesumnjivo imati posledice po odnose s Amerikom. Tramp je u otvorenom ratu sa Kinom”, podseća on.Hoće li Vašington podržati Srbiju iako promoviše Kinu, kineske interese i model vladanja kao retko koja zemlja u Evropi, ostaje da se vidi, navodi Jakšić.„Ako se Srbija namestila kao maltene portpatrol Kine na Zapadnom Balkanu i u predvorju EU, onda se bojim da će to doći na napaltu. To ne prolazi nezapaženo, samo je pitanje kada će ispostaviti račun i koliko će koštati”, dodaje on.Pitanje Kosova i miris tamjanaKada je reč o angažmanu Vašingtona, on se u periodu pre izbora nije mnogo primećivao, sve dok nije saopšteno da se očekuje nastavak dijaloga o Kosovu. Jakšić primećuje da je Kosovo i u kampanji bilo tema, u većoj meri nego na pretodnim izborima. „Kosovo je vraćeno u orbitu za razliku od prošlog vremena, a Kosovo je uvek povod za nacionalnu homogenizaciju na patriotskim linijama sa popriličnom količinom tamjana u vazduhu”, kaže Jakšić.\nMedia captionIzbori 2020: Šta se dešava sa bojkotom\n„Zapad suviše ćuti”Američki ambasador Entoni Godfri se u više navrata zalagao za izlazak na izbore još od 2019. godine, kada je deo opozicije najavio bojkot. Devet dana pre izbora posetio je jedan od retkih gradova u kojima vladajuća SNS nije na vlasti – Šabac, i fotografisao se sa gradonačelnikom i jednim od opozicionih lidera Nebojšom Zelenovićem.Godfri je još u januaru posetio lokalnu skupštinu Leskovca, gde je na vlasti SNS, kada je takođe govorio protiv bojkota.Prethodnih dana u poseti Šapcu bila je i ambasadorka Velike Britanije u Srbiji Šan Maklaud, ali bez političkih komentara.Spoljnopolitički komentator Boško Jakšić smatra da će ovi izbori pažnju stranaca privući u „normalnoj meri” – kao u bilo kojoj drugoj evropskoj zemlji.Jakšić kaže da u ovakvim porukama ne vidi nediplomatsko mešanje u stvari zemlje domaćina.„U odnosu na period poslednjih meseci, pre bih rekao da Zapad suviše ćuti oko Vučića”, zaključuje Jakšić.\nAko Srbija i Kosovo postignu dogovor pre novembarskih američkih izbora, to će dati Trampovoj administraciji barem jedan uspeh u spoljnoj politici, ocenjuje Gordi.„U nadi da će uspeti da to izvojuje, Tramp je podržavao Vučićevu stranu u sporu. Neutralisao je Tačija, koji je sada u poziciji da čitava njegova reputacija zavisi od uspešnog dogovora o razmeni teritorija. „Iz tog razloga SAD će ignorisati sve probleme legitimiteta oko izbora pa će, kao i EU, tiho podržavati Vučića. Ali za Vučića znatno manje stvari zavisi od Trampovih ambicija u regionu nego za Tačija”, objašnjava Gordi.On kaže da se neće mnogo pažnje posvetiti ni izborima u Hrvatskoj, barem do američkih izbora u novembru, i da se ceo region „sve više ignoriše”.„To znači da postoji jaka volja da se gleda kroz prste na sve probleme nelegitimnih vlasti, korupcije, i pozive na međuetničku netrpeljivost. „Poruka te međunarodne tišine se glasno čuje”, zaključuje Gordi.\nPrevious : Jeremić: Ko je premestio pregovore o Kosovu u Belu kuću?\nNext : Predsednik i Sekretarijat DS različito o sednici Glavnog odbora


VAŽNE STVARI ZA SRPSKU: Dodik otkriva o čemu će sutra pričati sa državnim vrhom Srbije | Happy BSC portal\n"U posetu dolaze predsednik Srbije Aleksandar Vučić, premijer Ana Brnabić i predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić. U kontinuitetu održavamo sastanke Saveta za sprovođenje Sporazuma o specijalnim vezama i razmatramo dosadašnje rezultate i projekte koje smo realizovali, rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\n"Razgovaraćemo i o tome kada će početi radovi na izgradnji hidroelektrane Buk bijela i još dve hidrocentrale na reci Drini. Biće rečii o izgradnji aerodroma u Trebinju gde su preduzete pripremne radnje, a Srbija obezbedila novac iz budžeta, nakon čega su Bošnjaci podneli prijavu Ustavnom sudu BiH da bi proces usporili", naveo je Dodik.\n"Srbija od Kuzmina već gradi deonicu. Obećanje postoji da će pomoći izgradnju auto-puta od Rače do Bijeljine. Sve su to velike teme, a sa delegacijom Srbije razgovaraće naši značajni ljudi", rekao je Dodik, koji je i lider SNSD-a.\n"Zajednički smo uveli praznik kojim se u septembru obeležava naša zastava, a finalizujemo dogovor da školski program iz grupe nacionalnih predmeta bude identičan. To govori o tome koliko smo se odmakli od onih koji su tražili da istorija BiH bude napisana za sve narode, iako je potpuno različita", naveo je Dodik.


Real Madrid slavi 110 godina\nIzvor: Vesti-online.com, 06.Mar.2012, 21:45\nNajtrofejniji evropski fudbalski klub Real Madrid slavi 110 godina postojanja a u klubu očekuju da će jubilarnu godinu proslaviti novim trofejima.\nMadridski klub koji su osnovali braća Padros Rubio 6. marta 1902. tokom svog postojanja osvojio je rekordnih devet puta titulu šampiona Evrope, dva puta kup UEFA i dva Kupa osvajača kupova. Kralj Alfonso XIII dao je 1920. godine timu iz Madrida blagoslov da koristi >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << naziv Real (kraljevski).\nNa domaćoj sceni 'Kraljevski klub' osvojio je 31 titulu prvaka i 18 pehara za pobednike kupa. Uz velikg rivala Barselonu i Atletik iz Bilbaoa je jedini klub koji\nnije ispao iz najkvalitetnije španske lige od njenog osnivanja 1928. godine.\nPoslednji trofej Real je osvojio protekle sezone u Kupu kralja pošto je savladao Barselonu.\nMadridski tim ostaće zabeležen kao jedan od osnivača Svetske fudbalske federacije (FIFA) 1904. godine i takmičenja prvaka država starog kontinenta 1955. koje danas nosi ime Liga šampiona.\nTvorac proporoda Reala tokom pedesetih i šezdesetih godina prošlog veka Santjago Bernabeu je najtrofejniji funkcioner nekog kluba u istoriji fudbala a stadion na kome nastupa tim nosi njegovo ime.\nFIFA je Real Madrid proglaila za najbolji fudbalski klub 20. veka. Osim fudbalskih uspeha klub iz Madrida ima i košarkašku sekciju koja je, takođe osvojila, pregršt trofeja uz osam titula prvaka Evrope.\nZanimljivo je da su košarkaši, baš kao i fudbaleri, svoj za sada poslednji trofej osvojili, pobedom nad Barselonom u kupu prošlog meseca.\nNa klupi trofejnog tima sedela su tri stručnjka iz Srbije. Miljan Miljanić trenirao je tim od 1974. do 1977. i osvojio dva prvenstva i jedan kup. Vujadin Boškov bio je na klupi od 1979. do 1982. i za to vreme osvojio po jednom ligu i kup, dok je Radomir Antić bio na čelu 1991. godine bez trofeja.\nZa Real Madrid nastupao je i bivši napadač Partizana i reprezentacije Jugoslavije Predrag Mijatović koji je bio strelac jedinog gola na finalu Lige šampiona 1998. protiv Juventusa. Mijatović je bio i sportski direktor u klubu od 2006. do 2009.\nReal, koji sa klupe predvodi Žoze Murinjo proslavu velikog jubileja čeka sa deset bodova prednosti na tabeli u odnosu na najbližeg rivala Barselonu.\nU Ligi šampiona Madriđani će sledeće nedelje na svom terenu igrati revanš meč protiv moskovskog CSKA. U prvom meču u Moskvi bilo je 1:1.\nU ovoj sezoni fudbaleri Reala, na čelu sa efikasnim Kristijanom Ronaldom postigli su već 85 golova u Primeri i na 13. mečeva do kraja takmičenja imaju šansu da prestignu rekord od 107 golova iz 1990. godine kada je napad predvodio Emilio Butragenjo.


Prnjavorčanin Petrović evropski teniser sa najvećim napretkom - Prnjavorski informativni portal\nPrnjavorčanin Petrović evropski teniser sa najvećim napretkom\nBy prnjavorski Oktobar 9, 2018\nPrnjavorčanin Dražen Petrović proglašen je za evropskog tenisera sa najvećim napretkom u 2018. godini jer je od 1. maja sa 146. mjesta na Race evropskoj listi za igrače do 16 godina stigao do sedmog mjesta.\nPetrović je ove godine bio veoma uspješan, stigao je i do mastersa Tenis Evrope, turnira osam najboljih tenisera Evrope do 16 godina i protekli vikend zauzeo osmo mjesto. On je protekli vikend u prvom kolu turnira u Ređo Kalabriji nakon velike borbe izgubio od prvog nosioca Stefana Popovića iz Srbije sa 1:6, 7:5, 6:7 (4), a tokom drugog seta je povrijedio zadnju ložu. U trećem setu je gubio 1:3, ali je stigao do 5:5, a zatim i do 6:6, međutim u taj brejku je rival bio bolji. Zbog povrede je u sljedećem meču za plasman od petog do osmog mjesta predao meč Čehu Ondreju Horaku. Duel je prekinut pri vođstvu Čeha od 5:2, a Petrović je tokom susreta morao da traži i medicinski tajm aut. Zbog povrede je predao i meč za sedmo mjesto.\nU 2018. godini je osvojio dva turnira Tenis Evrope – u Zenici i Velom Lošinju, te tri još tri finala u Čakovcu, Sarajevu i Barseloni, a mastersom u Italiji je zvršio takmičarsku sezonu. Podsjetimo da je prvi put nakon četiri godine BiH imala predstavnika na završnom mastersu za juniore, pošto su 2014. na završnom turniru igrali Adela Joldić, Sanin Zukić i Nefisa Berberović.\nEkonomski analitičari ponudili rješenje kako spasiti BIH: “A da probamo povećati plate i penzije, smanjiti poreze…”\nOktobar će biti ekstremno topao


Under Armour Iso-Chill je muški sportski kačket koji vam donosi zaštitu i komfor, bez obzira na toplo vreme. Kačket je klasičnog kroja sa blago zakrivljenim vizirom i strukturnim prednjim panelima, koji su obloženi penastom postavom za osećaj savršenog komfora. Izrađen je od UA Microthread materijala dizajniranog da pruži superirnu rastegljivost i prozračnost. ArmourVent tehnologija donosi vrhunsku cirkulaciju vazduha. Na prednjem delu kačketa nalazi se vezeni logo brenda koji ističe vaše sportsko opredeljenje. Specifikacija: Sportski kačket Blago zakrivljeni vizir Penasta potrpora za pojačanu udobnost ArmourVent tehnologija Sastav materijala: 100% poliester.\nUnder Armour Iso-Chill je muški sportski kačket koji vam donosi zaštitu i komfor, bez obzira na toplo vreme.\nKačket je klasičnog kroja sa blago zakrivljenim vizirom i strukturnim prednjim panelima, koji su obloženi penastom postavom za osećaj savršenog komfora. Izrađen je od UA Microthread materijala dizajniranog da pruži superirnu rastegljivost i prozračnost. ArmourVent tehnologija donosi vrhunsku cirkulaciju vazduha. Na prednjem delu kačketa nalazi se vezeni logo brenda koji ističe vaše sportsko opredeljenje.


Dan online - Ekonomija: Da se pitaju građani - 2019-07-07\nEkonomija URA SE USPROTIVILA ODUZIMANJU AERODROMA TIVAT Da se pitaju građani\nTivatski Opštinski odbor Građanskog pokreta URA protivi se uzimanju aerodroma iz vlasništva grada, navodeći da građani Tivta treba da se pitaju za njegovu budućnost, a zemljište u okviru aerodromskog kompleksa vrati ili nadoknadi vlasnicima po transparentnoj osnovi. Član glavnog odbora tivatske URA, Momčilo Radnjić, saopštio je da namjera da se Aerodrom Tivat valorizuje predstavlja otimanje tivatske zemlje zarad koristi budućeg investitora i „tala“ pojedinaca iz vlasti.\n– Sve učestalija bahatost Demokratske partije socijalista i njenih satelita i strogo centralističko ponašanje u odnosu na lokalnu samoupravu rezultiralo je namjerom Vlade da privatizuje ili valorizuje Aerodrome Crne Gore, pa tako i tivatski – saopštio je Radnjić.\nKao jedne od najodgovornijih naveo je Socijaldemokrate, za koje smatra da su participiranjem u vlasti, dodvorničkim, nepotističkim i uskointeresnim djelovanjem doprinijeli novonastaloj situaciji. Radnjić je istakao da bi lokalna vlast trebalo pod hitno da usvojiti odredbu kojom bi se Aerodromu Tivat uvela specijalna ekološka taksa i nadoknada za buku i korišćenje gradskog vazdušnog prostora.


U novim protestima petkom ubijena dva Palestinca\n► U novim protestima petkom ubijena dva Palestinca\nDečak uzrasta 14 godina i još jedan Palestinac ubijeni su danas izraelskom vatrom u pojasu Gaze tokom protesta duž granice, saopštilo je ministarstvo zdravlja u Gazi.\nPortparol ministarstva je rekao da su Faresa Hafeza al-Sersauija (14) i Mahmuda Akrama Mohameda Abu Samana (24) izraelski vojnici ubili mecima u grudi.\nPrema njegovim rečima povređeno je 142 ljudi, od čega pet kritično. Nije navedeno koliko je povređenih pogođeno mecima a koliko je bilo izloženo suzavcu.\nIz vojske je saopšteno da su Palestinci na izraelske vojnike bacali ručne bombe, eksplozivne naprave i kamenje, na šta je odgovoreno bojevom municijom i suzavcem. Nije navedeno pod kakvim okolnostima su ubijena dvojica Palestinaca.


Objavio Jasna Zugic 8. oktobra 2019. No Comments\nViva Vops je bend iz Beograda osnovan 2016. Čine ga muzičari koji se godinama bave alternativnom muzikom: Aleksandar Ćurčić – vokal, Marko Janković – vokal, Marko Trajkovski – di džej i klavijature, Nikola Živanović – gitara, Đorđe Popović – gitara, Dušan Kalinić – bubnjevi i Miroljub Antić – bas gitara.\nUbrzo se nakon osnivanja prijavljuju na Beogradski autorski rok festival-BARF, gde osvajaju treće mesto. Na trećem izdanju Bunt Rok Festivala 2017. Viva Vops osvaja prvo mesto. Sledi prvi spot za singl „Uniformisani kriminalac“ koji počinje da izaziva reakcije ljudi, a pobednička pesma sa BRF 2017. „Svuda pivo“, pronalazi svoj put do publike.\nNa prvom izdanju festivala regionalne muzičke i video produkcije „MTS Vision“, Viva Vops ulaze u najužu konkurenciju i to u dve kategorije: Najbolji novi izvođač i Najbolja montaža i postprodukcija. Osvajaju treće mesto za spot pesme „Uniformisani Kriminalac“.\nViva Vops je nastupao na najznačajnijim muzičkim festivalima u zemlji i regionu, na kojima su proglašeni za koncertnu atrakciju. Ubedljivi i upečatljivi scenski nastupi dva frontmena, pojačani žestokom svirkom benda, čine ih nesvakidašnjim i originalnim. Pored toga, Viva Vops se smelo upuštaju u kombinovanje različitih muzičkih pravaca. Na njihovom repertoaru se podjednako nalaze i energične pesme i balade, a njihov zvuk se može opisati kao jedinstvena fuzija repa, panka, roka, metala i popa.


Život na rubu egzistencije – "Standard građana BiH kao pedesetih godina" – Haber.ba\nŽivot na rubu egzistencije – "Standard građana BiH kao pedesetih godina"\nViše od milion i po građana Bosne i Hercegovine, koja broji oko 4,5 miliona stanovnika, živi na rubu egzistencije, a svaki peti stanovnik dnevno može da potroši samo evro i po, koliko koštaju hljeb i mlijeko, pokazuju najnoviji podaci Svjetske banke.\nSiromaštvo (Foto: Haber.ba)\n“Ukoliko se ovakva situacija nastavi, BiH će izgubiti srednju klasu, jer se i ta socijalna grupa sve više približava kategoriji siromaštva”, upozorava direktor Ekonomskog instituta iz Bijeljine, Aleksa Milojević, u razgovoru za Radio Slobodna Evropa.\nEkonomski stručnjak ocjenjuje da se danas u BiH živi kao pedesetih godina prošlog vijeka i da je oko polovine stanovništva BiH toliko siromašna da nije u stanju da zadovolji čak ni svoje biološke potrebe.\n“Mi smo društvo socijalne nepravde u kojem jedan mali dio gomila bogatstvo, naročito u projektima privatizacije, a sve veći dio klizi prema siromaštvu. Nemamo srednji sloj koji je uvijek jedan od najstabilnijih i socijalnih i ekonomskih faktora”, objašnjava Milojević.\nPrema njegovom mišljenju, u BiH se uglavnom živi od izvoza radne snage, dok je drugi izvor sitna poljoprivreda.\n“Skoro dvije trećine stanovništva ne mogu da dostignu ni polovinu potrošačke korpe, što znači da smo jako, jako siromašni”, kaže Milojević i dodaje da u zvaničnoj statistici stoji da je BiH srednje razvijena zemlja, što nije istina, tvrdi ovaj ekonomista.


Vesti online / Vesti / Svet / Junker: Nema pretnje po evrozonu, srediće to Italijani\nJunker: Nema pretnje po evrozonu, srediće to Italijani\nPredsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker izjavio je da ne postoji pretnja nove suverene dužničke krize u evrozoni uprkos tome što je koalicija usmerena protiv establišmenta preuzela vlast u Italiji, prenosi Rojters.\nNavodi se da je Junker to izjavio juče za nemačke listove povezane u medijsku mrežu RND, odgovarajući na pitanje da li se evrozona suočava sa novom krizom.\n- Ne. Reakcije finansijskih tržišta su iracionalne. Ljudi ne treba da izvlače političke zaključke iz svakog kolebanja na tržištu akcija. Ispostavljalo se u toliko prilika već ranije da investitori ne budu u pravu - poručio je Junker.\nRojters podseća da je juče zakletvu položila nova italijanska vlada sastavljena od dve stranke neprijateljski raspoložene prema evru, što je ipak umirilo tržišta nakon strahovanja da bi moglo da dođe do novih izbora koji bi mogli da postanu neka vrsta referenduma o izlasku Italije iz evrozone.\n- Siguran sam da su Italijani sposobni da osete šta je dobro za njihovu zemlju. Srediće oni to - rekao je Junker.\nOn je juče čestitao novoizabranom italijanskom premijeru Ðuzepeu Konteu imenovanje na tu funkciju.\nJunker je u saopštenju naveo da će Evropska komisija, kao i u prošlosti, biti na strani Italije u njenom sprovođenju reformi i da će imati sluha za očekivanja i predloge Italije u vezi budućnosti EU, prenela je agencija Ansa.\nKada je reč o strateškim izazovima, imigraciji i pitanju reforme evrozone, "Italija će sa svojim predlozima biti u prvom planu", dodao je Junker.\nPrethodno je Junkerova portparolka saopštila da on žali zbog toga što su izjave o potrebi da Rim poboljša situaciju na siromašnom jugu zemlje istrgnute iz konteksta i izazvale negodovanje u Italiji.\nSalvini: Italijani od EU očekuju saradnju, a ne uvrede\nNova italijanska vlada premijera Ðuzepea Kontea položila je juče zakletvu u predsedničkoj palati Kvirinale, skoro tri meseca nakon parlamentarnih izbora, čime je u poslednjem trenutku izbegnuto prevremeno glasanje.\n"Korijere dela sera" preneo je da su novi vicepremijeri i lideri članova vladajuće koalicije - Luiđi di Majo iz Pokreta pet zvezdica i Mateo Salvini iz Lige, nasmejani sedeli jedan pored drugog na ceremoniji, iako su pristigli odvojeno.\nNovi ministar rada Di Majo sa ministrima iz Pokreta došao je taksi vozilima, dok je novi ministar unutrašnjih poslova Salvini stigao sopstvenim automobilom.\nPrema proceduri, nova vlada sa premijerom i 18 ministarstava, u kojoj pet funkcija obavljaju žene, zaklela se nakon tradicionalne predaje dužnosti prethodnog predsednika vlade Paola Ðentilonija Konteu, a u utorak će biti održano izglasavanje poverenja novom kabinetu u parlamentu, gde Pokret pet zvezdica i Liga imaju obezbeđenu većinu.\nKonte je u četvrtak predsedniku Italije Serđu Matareli predao spisak predloženih ministara, uključujući i evroskeptičnog Paola Savonu kome je pripao resor evropskih poslova, a zbog čijeg predlaganja za ministra ekonomije je Matarela odbio prvobitni Konteov kabinet.\nSVET Junker: Nema više pomeranja Bregzita, osim ako...


SRP "Gornje Podunavlje" dobija novi plan upravljanja | Vojvodinasume\nSRP “Gornje Podunavlje“ dobija novi plan upravljanja\nvosume20172011-04-14T00:00:00+00:00април 14th, 2011|\nKonsultantska kompanija Biotope i JP „Vojvodinašume“, uz pomoć kompanije Veolia Transport, organizovali su 15. aprila u Apatinu radionicu na temu upravljanja Rezervatom, u svetlu priprema za izradu novog plana upravljanja za period od 2011. do 2020. U godini u kojoj Gornje Podunavlje slavi jubilej, deceniju proglašenja Rezervata, upravljač je odlučio da, uz široke i intenzivne konsultacije sa svim zainteresovanim korisnicima prostora na kome se nalazi Rezervat, na strateški način planira konkretne aktivnosti na zaštiti staništa i vrsta, kao i upravljanju prostorom u tekućoj deceniji. U srcu Rezervata, u lovačkoj kući Mesarske livade, okupili su se predstavnici lokalnih zajenica, nevladinih organizacija koje deluju u Rezervatu, vodoprivrede, turističkih organizacija Apatina i Sombora, prostorni planeri, ribolovačka udruženja i predstavnici organizacija koje se bave zaštitom biodiverziteta, kako bi, uz pomoć stručnjaka Pokrajinskog zavoda za zaštitu prirode, definisali dugoročnu viziju upravljanja Rezervatom. Gornje Podunavlje, treće po veličini zaštićeno područje u Vojvodini i najveće naše prirodno dobro kada su poplavna područja u pitanju, poprište je intenzivnih planova razvoja, šansa za mnoge, izuzetno privlačno mestro za odmor i rekreaciju, međunarodno zaštićeno područje globalnog značaja, ali i područje na kome se odvija intenzivna proizvodnja drveta, uzgoj i odstrel divljači, kao i privredni ribolov.\nZakon o zaštiti prirode određuje plan upravljanja kao dokument koji na okviran način, ali sa jasnim smernicama obavezuje upravljača da sprovodi stručno obrazložene aktivnosti i projekte koji će obezbediti stabilnost staništa i ekosistema i konkretnim merama pomoći ugroženim vrstama i staništima, zbog čijeg je očuvanja zaštićeno područje i proglašeno. Isto tako, plan upravljanja daje i vremenski okvir za pojedine aktivnosti i opisuje mogućnosti njihovog finansiranja. Delfin Moren iz kompanije Biotope, upravo je to naglasila predstavljajući značaj učešća javnosti u kreiranju plana. „Aktivnosti koje ćete da predložite ispred vaših organizacija biće deo aneksa samog plana i, kao takve, obavezne su za primenu od strane upravljača. Zato je proces uključivanja zainteresovane javnosti u samo upravljanje prostorom, koji ostvarujemo ovom radionicom, prilika za svakog ko ostvaruje svoj interes u Rezervatu da ga precizno artikuliše i obrazloži“, naglasila je ona. Radmila Šakić, samostalni referent za zaštitu životne sredine u delu preduzeća ŠG “Sombor“ svojom prezentacijom nagalasak je dala na delatnosti kojima se JP “Vojvodinašume“ bavi i aktivnosti koje redovno sprovodi u svojstvu upravljača. „Aktivnosti u svim oblastima kojima se preduzeće bavi definisane su planskim dokumentima iz oblasti šumarstva, lovstva, ribarstva i zaštite prirode i odobrene od strane nadležnih Ministarstava. Primenom zakona i propisa koji često ne odgovaraju svim korisnicima, upravljač ispunjava svoju ulogu izvršioca zakonske regulative koju donose nadležna državna tela. 300-godišnje iskustvo u šumarstvu i stanje šuma na ovim prostorima, kao i brojnost divljači najbolji su dokazi uspeha dosadašnjeg gazdovanja. FSC sertifikat održivog gazdovanja šumama čiji je JP “Vojvodinašume“ nosilac od 08. 08. 2008. godine međunarodni je dokaz da preduzeće gazduje na principima održivosti ispunjavajući ekološku, socijalnu i ekonomsku komponentu. Dosadašnja saradnja sa svim interesnim grupama ogledala se u zajedničkim projektima monitoringa orla belorepana, crne rode i šumske sove, revitalizaciji staništa, edukativnim programima za decu i zaštiti vrsta i staništa“. Marko Tucakov, zadužen za koordinaciju zaštite Gornjeg Podunavlja u Pokrajinskom zavodu za zaštitu prirode, kazao je da je pogranični položaj i prekogranični identitet ovog područja njegova glavna prednost i na veoma izdašan način omogućava upravljaču i svakom korisniku Rezervata razvoj prirodi bliskih aktivnosti, u skladu sa okvirom zaštite koji je zakonski propisan. Tucakov je naglasio da je Gornje Podunavlje jedno od samo dva područja u Srbiji koje se pominje u zvaničnoj pozicijii naše zemlje kada je u pitanju realizacija ekološkog dela Dunavske strategije. „Savremeni pozitivni trendovi populacija ključnih vrsta, kao što su orao belorepan i crna roda, obavezuju JP“ Vojvodinašume“ na još pažljiviji odnos prema prirodnim vrednostima ovog područja, kako bi se usklađivanjem prakse u šumarstvu i potreba indikatorskih vrsta došlo do najoptimalnijeg modela upravljanja oviom prostorom. U tome će upravljaču veoma dobro poslužiti i novi plan upravljanja koji danas započinjemo“, kaže Tucakov.\nUčesnici radionice, podeljeni u tri radne grupe (zaštita staništa i vrsta, upravljanje šumama i turizam) pokušali su da definišu aktivnosti na zaštiti u narednoj deceniji čiji je zajednički sadržalac jasno izražena želja za pojačanim naporima u revitalizaciji oštećenih i izgubljenih staništa, povećanjem površina pod prirodnim šumskim sastojinama na račun plantaža brzorastućih vrsta, kao i jačanje prirodi bliskog turizma, uz izgradnju inftastrukture neophodne za to. Nacrt plana upravljanja ovim Rezervatom naći će se uskoro na javnom uvidu, što će biti dodatna mogućnost za njegovo usaglašavanje sa još širim krugom onih kojima je stalo do budućnosti ovog podunavskog dragulja.


На трону „Ко то тамо пева“\nNa tronu „Ko to tamo peva“\nKULTNA tragikomedija „Ko to tamo peva“ iz 1980, po scenariju Dušana Kovačevića, u režiji Slobodana Šijana, opet je proglašena najboljim srpskim filmom, snimljenim u periodu od 1911. do 1999. godine.\nOvo je rezultat izbora 102 najbolja ostvarenja, koji je povodom 120 godina od prve filmske projekcije u Srbiji i na Balkanu organizovala Jugoslovenska kinoteka. Lista je napravljena na osnovu glasova naših kritičara, analitičara i teoretičara filma, profesora, reditelja, scenarista, glumaca, producenata…, a proglašena je 28. decembra, na dan prve filmske projekcije u svetu.\nNa drugom i trećem mestu su „Skupljači perja“ i „Tri“ Aleksandra Saše Petrovića, a slede „Kad budem mrtav i beo“, „WR – Misterije organizma“, „Buđenje pacova“, „Maratonci trče počasni krug“, „Ljubavni slučaj ili tragedija službenice PTT“, „Marš na Drinu“, „Podzemlje“. Tu su i „Jutro“, „Otac na službenom putu“, „Lepa sela lepo gore“, „Nacionalna klasa“, „Balkanski špijun“, „Mlad i zdrav kao ruža“…\nIzabrane filmove Jugoslovenska kinoteka će, u skladu sa svojim ovlašćenjima i prema Zakonu o kulturnim dobrima, proglasiti za kulturno dobro od nacionalnog značaja. Kako je istakao Jugoslav Pantelić, direktor Kinoteke, tokom čitave istorije domaćeg filma, samo su četiri ostvarenja do sada dobila to priznanje – „S verom u Boga“, „Nevinost bez zaštite“, „Grešnica bez greha“ i „Rudareva sreća“.\nUpravnik Arhiva Kinoteke Aleksandar Erdeljanović najavio je da će predlog da celokupan fond filmova vezanih za Srbiju i Jugoslaviju do 1945. godine bude proglašen za kulturna dobra od izuzetnog značaja, a tu će se naći i „Život i dela besmrtnog vožda Karađorđa“ i „Ulrih Celjski i Vladislav Hunjadi“, koji su otkriveni 2003. godine.


Sa javne rasprave Komisije za zdravstvo, rad i socijalno staranje\nKomisija za rad, zdravstvo i socijalno staranje, održala je javnu raspravu vezano sa Zakonom o radu.\nTom prilikom je primećeno veliko učešće civilnog društva, zastupljena kod većeg broja raznih NVO-a, sindikata medicinske službe, Advokatske komore, komora medicinskih službenika, Udruženje banaka itd.\nBesa Baftiu, predsednica Komisije i predsedavajuća radne grupe iznela je kratak ekspoze o cilju ove javne rasprave vezano sa neophodnošću diskusije o Nacrtu zakona o radu koje izuzetno voluminozan sa 181 članom koji imaju potrebu da se diskutiraju i za dopunska mišljenja za realizovanje što je moguće boljeg zakona.\nPredstavnica Ministarstva za rad... je naglasila da je urađen ogroman posao u vezi ovog nacrta zakona i da je učinjena senzibilizacija poslanjem istog skoro svim organizacijama i udruženjima koje imaju interes za diskusiju i za dopunu ovog nacrta zakona da bude što bolji.\nSkoro svih predstavnici organizacija i udruženja su bili fokusirani na potpunom poboljšanju ovog Zakona. Oni su se uglavnom zadržali na velikim problemima koji su u Zakonu o porodiljskom dopustu i isplatama porodilja, U dostojanstvenom tretiranju žena od poslodavaca, zaštitu od diskriminacije, platama radnika u privatnim aktivnostima i određivanju radnog vremena.\nPredstavnik Advokatske Komore Kosova je naglasio da isti ima istaknutih nedostataka i potrebu za poboljšanja u sledećim članovima: 27, 35, 36, 39, 112,119, 123, 125, 148, 152, 166 dok se član 30. mora se brisati.\nPredstavnica pravnog departmana udruženja banaka je istakla da ovaj N/z izgleda da štiti radnike, ali kad ga dublje razmatraš ima velikih problema koji se mogu pojaviti u buduće, ako se ne tretiraju pažljivo.\nBilo je skoro jednoglasno mišljenje i sa Komisijom da u Nacrtu zakona o radu obuhvaća i Zakon o porodiljskom dopustu koji je dosta voluminozan i ima ekonomsku cenu.\nU celini, poslanici su se zahvalili na interesovanje predstavnicima praznih organizacija i civilnog društva koji su svojim diskusijama, primedbama i sugestijama dali svoj doprinos za poboljšanje ovog Nacrta zakona.\nPoslanici, naglašavajući da je ovaj Nacrt zakona voluminozan i da ima potrebe za dalje diskusije i razmatranje članova pojedinačno, podsticali su predstavnike da nastavljaju rad u posebnim susretima radne grupe Komisije do završetka ovog Zakona, kako bi bio što bolji.


Dizajn enterijera, Konarevo :: Daibau.rs\nDIZAJN ENTERIJERA, KONAREVO\nTražim dobrog dizajnera enterijera, stručnjaka za unutrašnje uređenje: Skupili smo i proverili dizajnere enterijera, stručnjake za unutrašnje uređenje, koji rade u mestu Konarevo i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani dizajneri enterijera, stručnjaci za unutrašnje uređenje će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan dizajner enterijera, stručnjak za unutrašnje uređenje Konarevo, koji može da uradi:\tdizajn enterijera kuće, enterijer stana, enterijer lokala, 3D renderi, odabir boja, postavljanje opreme, popis radova na unutrašnjoj opremi, popis pokućstva, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJI REZULTATI ZA DIZAJNERI ENTERIJERA, STRUČNJACI ZA UNUTRAŠNJE UREĐENJE KONAREVO\nMataruška banja, DIZAJN ENTERIJERA\n✓ DIZAJN ENTERIJERA\t, Mataruška banja\nSTEVAN KOSTIĆ PR OSTALI NEPOMENUTI SPECIFIČNI GRAĐEVINSKI RADOVI KOSTIĆ GRADNJA 2015 KRALJEVO\nNIKOLIĆ DOO KRALJEVO\nImamo više od 1 godine iskustva za legalizacija objekata. Naša sposobna ekipa može da realizuje projekte veće i velike veličine. Naša prevladujoča delatnost su već od osnivanja preduzeća pejzažna arhi...


Prekinuti srozavanje vrednosti u obrazovanju - SDCafe.rs\nHome\tInfo\tPrekinuti srozavanje vrednosti u obrazovanju\nPrekinuti srozavanje vrednosti u obrazovanju\nUdruženje "Roditelj" apelovalo je danas na Ministarstvo prosvete da prekine srozavanje vrednosti u obrazovnom sistemu i istaklo da je iznenađeno preporukom da se na testu male mature iz srpskog jezika tolerišu pravopisne greške.\n"Sa aspekta roditelja, osnovni cilj nastave srpskog jezika je da opismeni učenike i opremi ih svim znanjima potrebnim za dalje školovanje i život. Poznavanje i pravilna primena pravopisa nesumnjivo spadaju u potrebna znanja", saopštilo je to udruženje.\nKako se navodi, cilj nije da deca lako i bezbolno polože malu maturu tako što će im se gledati kroz prste, nego da da deca polože malu maturu tako što će u školama savladati sve ono što je neophodno.\nUdruženje je ocenilo da se uspeh ne meri kroz našminkane izveštaje i pozitivne cifre, već kroz realna postignuća.\n"Mi želimo da naša deca budu uspešna, obrazovana i osposobljena za život. Ključnu ulugu u tome, uz roditelje, trebalo bi da ima obrazovni sistem i nadamo se da će u praksi tako uskoro i biti", navelo je Udruženje.\nVetar: 14km/h SSE


Sirija: Izlaznost na izborima 51 odsto\nSirijska vlada tvrdi da je izlaznost na izborima 7. maja bila 51 odsto\nSirija je saopštila da je više od polovine birača glasalo na parlamentarnim izborima 7. maja, koje su bojkotovale opozicione organizacije tvrdeći da izbori nemaju kredibilitet dokle god vlada vodi smrtonosnu kampanju protiv opozicije.\nPredsednik Sirijskog izbornog saveta, Kalaf al-Izui, danas je rekao da je odziv birača dostigao 51 odsto, što znači oko pet miliona gradjana. Al-Izui je pročitao listu pobedničkih kandidata za 250 mesta u sirijskom parlamentu, kojim decenijama dominira vladajuća stranka Baas sirijskog predsednika Bašara Al Asada.\nNezavisni posmatrači nisu pratili izbore i opozicioni aktivisti tvrde da je broj birača bio mali u gradovima i selima u kojima bezbednosne snage guše 14-mesečni ustanak opozicije. Među pobednicima su 30 žena i jedan kandidat, Kadri Džamil, koji se karakteriše kao nezavisan.\nTo su bili prvi izbori u Siriji od februarskog referenduma kada je odobren novi Ustav koji omogućava formiranje novih stranaka pored vladajuće koalicije na čelu sa strankom Baas.


23 Maj 2020 - 15:37 Sport Link\nKako prenosi Sport Klub, prvi čovek Asocijacije Gran Pri vozača Aleksander Vurc rekao je da bi vozači više voleli da sezonu započnu pred navijačima, ali da podržavaju plan da šampionat krene bez njihovog prisustva.\nSezona u Formuli 1 je trenutno na čekanju zbog pandemije koronavirusa, a trebalo bi da bude otvorena dvema trkama pred praznim tribinama na stazi „Red Bul ring“ u Austriji. Potom će uslediti nekoliko trka u identičnim uslovima, a zatim je u planu selidba u Aziju, na Bliski istok i američki kontinent.\n„Smatram da niko u auto-moto sportu, nijedan vozač, nijedna osoba, a ja posebno, nije ljubitelj ’trke pred duhovima’. Međutim, nijedan vozač sa kojima sam razgovarao, a u stalnom kontaktu sam sa njima, nije rekao: ’Ne, ne želim to’ ili ’Osećam da je to pogrešno’. ’Trke duhova’ treba posmatrati kao način da se vratimo na stazu ranije nego da čekamo da mogu da se voze sa prisustvom navijača. Zato, tražimo takve trke i vozači to podržavaju“, istakao je Vurc.\nDo sada su tri trke ovogodišnjeg šampionata otkazane, među kojima je i Velika nagrada Monaka, koja je trebalo da bude na programu ovog vikenda, dok je sedam odloženo. Trenutni plan je da svi timovi otputuju u Austriju čaerter letovima i ne dolaze u kontakt sa lokalnim stanovništvom. Vurc kaže da je održavanje trka, čak i u takvim okolnostima, ispravno.\n„Formula 1 je globalna industrija, a kao i svaka Vlada u svetu, svi pokušavaju da pokrenu industriju, ekonomiju, pošto ljudi i njihove porodice zavise od toga. Isto tako je i u Formuli 1“, naglasio je Vurc.\nOvogodišnji šampionat Formule 1, kad god da krene, moći ćete da pratite na Sport Klubu.\nObamejang u virtuelnom svetu Formule 1 u nedelju\nPjer-Emerik Obamejang pokazaće nam ove nedelje koliko je dobar u virtuelnom svetu Formule 1.\nU nedelju ćemo pratiti virtuelnu trku za Veliku nagradu Monaka, a među vozačima će biti i fudbaler Arsenala Pjer-Emrik Obamejang.\nOvoga puta na delu ćemo videti i Valterija Botasa i Estebana Okona.\nOz Botasa i Okona još šestorica vozača Formule 1 voziće virtuelnu nedeljnu trku. Biće tu i Šarl Lekler, Aleks Albon, Džordž Rasel, Lando Noris, Antonio Đovinaci i Nikolas Latifi koji su se na ovaj način "igrali" i ranije.\nObamejang će biti timski kolega Landu Norisu u Meklarenu, ali neće biti jedini fudbaler koji će "voziti" u nedelju. Još jednom ćemo videti golmana Reala Tiba Kurtou koji se prvi put i nije posebno istakao.\nPridružiće im se i surfer Kai Leni koji će voziti sa Albonom u Red Bulu i pevač Luis Fonsi koji će braniti boje Rejsing pointa.\nAkciju od 19 časova u nedelju pratite na našim kanalima, kao i do sada.\nTimovi Formule 1 prihvatili smanjenje budžeta\nTimovi Formule 1 su prihvatili paket mera štednje koje bi trebalo da pomognu ovom sportu da preživi finansijsku krizu izazvanu pandemijom bolesti Covid-19, objavio je britanski BBC.\nRukovodstva timova su glasala za predlog kojim će se gornja granica budžeta za sledeću sezonu smanjiti za 30 miliona američkih dolara i biće postavljena na 145 miliona USD.\nZa 2022. taj iznos bi trebalo da bude smanjen na 140 miliona USD, a u periodu od 2023. do 2025. timovi će maksimalno moći da potroše 135 miliona USD.\nRukovodstvo Formule 1 ovim merama želi da smanji troškove, a istovremeno i da pomogne manjim timovima da postani konkurentniji.\nIzvor: Seebiz.eu / BBC\n▪ Dacia 1300 za novi milenijum\n▪ Rins: Markes se igra sa drugima, hoću da ga pobedim\n▪ VIDEO: Renault Fuego\n▪ Pandemija zatvara radna mesta u francuskoj auto-industriji\n▪ Vrele Gume video: Karmann Ghia kabriolet\n▪ Tesla otvara svoju prvu prodavnicu vozila u Sloveniji\n▪ VIDEO: 2007 BMW Z4M Coupe\n▪ Dodge se vraća na Nürburgring


Banke tag - Boom93\nPravna, fizička lica i preduzetnici u Srbiji krajem maja dugovali su 3,2 biliona dinara (bilion je 1.000 milijardi) kroz bankarske kredite, piše u najnovijem...\nNBS: Banke odgovorno da naplaćuju naknade, klijenti lako menjaju banke\nNarodna banka Srbije pozvala je banke da pokažu odgovornost i procene opravdanost povećanja cena naknada i usluga.\nBanke podižu cene svojih usluga jer: „Sve se preliva na banke“\nGeneralni sekretar Udruženja banaka Srbije Vladimir Vasić kaže da su globalna kretanja jedan od razloga za povećanje cena bankarskih usluga.\nDržava Srbija je kao žirant isplatila oko 50 miliona evra za nevraćene kredite preduzeća, a statistički posmatrano prosek nevraćenih kredita je 250.000 evra.\nZa građane Srbije i dalje su za pristup informacijama najzatvorenije policija i banke, navodi za RTS poverenik za informacije od javnog značaja Milan Marinović.\nBankari veruju da će kamate ostati niske\nPoseban problem Srbije će biti inflacija, koja će ove godine iznositi oko sedam i po odsto, a prošle je bila oko četiri procenta\nKada banka može da vam zaračuna više duga pri refinansiranju kredita?\nKo želi da refinansira svoj kredit, a koristio je moratorijum, mora da računa da će na ime novog kredita morati da zajmi - više novca.\nPovučeno više od 30.000 tužbi protiv banaka u Srbiji\nOd preko 200.000 sporova građana protiv banaka, koji su ih tužili zbog troškova obrade kredita, do 21. februara povučeno je između 30.000 i 40.000, kažu u...\nKorisnicima kredita u Srbiji, koji su ranije tužili banke zbog troškova obrade kredita i dobili sporove, sada su počele da stižu revizije tih presuda.\nOd ukupno odbrenih kredita, 47 odsto su gotovinski, 42 odsto su stambeni ili krediti za renoviranje, a ostalo potrošački i krediti za poljoprivredu. Prema...\nUkupni krediti privrede, gradjana i preduzetnika u Srbiji na kraju decembra prošle godine iznosili su oko 3.148 milijardi dinara, što je za 9,7 odsto više nego...\nMnoge banke su i ove godine podizale naknade, a sada najavljuju nove, veće troškove i za narednu godinu.\nKo, gde i kako radi za praznik – Dan primirja?\nPovodom obeležavanja Dana primirja u Prvom svetskom ratu, koji se obeležava 11. novembra, proveravali smo kako će sutra raditi javna preduzeća, banke i da li...\nMAT: Sporovi oko kredita mogu ozbiljno da ugroze stabilnost bankarskog sektora\nSudski sporovi građana sa bankama o troškovima obrade kredita i premije osiguranja stambenih kredita, kao i promena dugogodišnje i zakonom dozvoljene prakse da...


„LETNJA ŠKOLA KLINIČKE FARMAKOLOGIJE“\n25. avgust - 4. septembar 2017. godine\nMedicinsko društvo za racionalnu terapiju Republike Srbije (MEDRAT®)\nu saradnji sa Agencijom za obrazovanje Promoter edukacija je organizovalo DEVETODNEVNI TRENING - "LETNJA ŠKOLA KLINIČKE FARMAKOLOGIJE", 25. avgust - 4. septembar 2017. godine u Hotelu "Park Lake Side", Ohrid, Makedonija.\nLetnja škola (trening) je bila održana za grupu od 50 polaznika, u hotelu "Park Lake Side", Ohrid, Makedonija, od 25. avgusta do 4. septembra 2017. godine. Predavač i instruktor na ovom treningu je bio prof. dr Slobodan Janković, primarijus, specijalista hirurgije i kliničke farmakologije, sa dugogodišnjim profesionalnim iskustvom u navedenoj oblasti.\nTrening je ovog puta biti namenjen specijalizantima, specijalistima, studentima završnih godina medicine/farmacije koji pokazuju poseban interes i rezultate za oblast klinička farmakologija, zaposlenima u farmaceutskim kompanijama, kao i ostalim zainteresovanim kolegama. Polaznici su ovladiti veštinama efikasne, bezbedne i isplative upotrebe najvažnijih grupa lekova koji se koriste u svakodnevnoj kliničkoj praksi, u skladu sa principima medicine zasnovane na dokazima. Na konkretnim primerima iz prakse, upoznali su se sa farmakokinetikom i farmakodinamikom lekova, izborom leka, načinom primene, doziranjem i dužinom trajanja terapije u zavisnosti od demografskih i kliničkih karakteristika pacijenata, kao i najvažnijim farmakoekonmskim aspektima njihove primene. Poseban akcenat sa stanovišta bezbednosti predavač je stavio akcenat na racionalnu primenu lekova kod posebnih grupacija pacijenata, klinički značajne interakcije, upotrebu lekova van indikacionog područja, kao i svekupnim etičkim i legalnim principima njihove primene. S obzirom na veliko interesovanje za ovaj trening, u navedenom terminu nastava je bila organizovana za kandidate koji se prvi registruju.\nTrening je trajao 9 dana, sa ukupno 40 časova nastave\nHotel "Park Lake Side" Ohrid, Makedonija\nSpecijalizanti, specijalisti, studenti završnih godina medicine/farmacije, zaposleni u farmaceutskim kompanijama i ostale zainteresovane kolege za oblast klinička farmakologija\nSmeštaj je tokom treninga bio obezbeđen u hotelu "Park Lake Side"****+ u Ohridu, Republika Makedonija. Za studente su bili predviđeni 4-6 apartmani, dok su za ostale polaznike programa bile predviđene dvokrevetne sobe. Postojala je i mogućnost smeštaja u jednokrevetnim sobama uz doplatu (120€).\nInformacije o hotelu, smeštaju i ostalim sadržajima: http://parklakesidehotel.com\nINFORMACIJE KOJE MOŽETE PREUZETI U VEZI ODRŽAVANJA DEVETODNEVNOG TRENINGA - "LETNJA ŠKOLA KLINIČKE FARMAKOLOGIJE"\nProgram rada letnje škole\nEvaluacija predavanja i predavača\nFotografije sa letnje škole farmakologije


Izmena režima saobraćaja tokom "Dana ludaje": Parkiranje besplatno, a moguće i u tri školska dvorišta · gradski.online\nIzmena režima saobraćaja tokom “Dana ludaje”: Parkiranje besplatno, a moguće i u tri školska dvorišta\nKIKINDA- Dinamičan i bogat program 36. “Dana ludaje” opredelio je nadležne da koriguju režim saobraćaja u centralnim gradskim ulicama i omoguće parkiranje vozila u tri školska dvorišta.\nZbog popularnog “Kinderbala”, karnevala oko 500 predškolaca, danas će deo ulice Kralja Petra Prvog, od kružnog toka do pešačke zone i Robna kuća “Asia”, biti zatvoren za saobraćaj.\nMotorizovani Kikinđani i gosti našeg grada ovuda neće moći da saobraćaju od 14 do 16 sati. Centralnog dana manifestacije, u subotu, u periodu od 8 do 24 sata, obustavlja se saobraćaj, u delu ulice Nemanjina, od velikog parking do ulice Dimitrija Tucovića, a zbog dovoženja na trg takmičarskih bundeva. U subotu se obustavlja saobraćaj i u sledećim ulicama:\nBraće Tatić, od ulice Vuka Karadžića do ulice Miloša Velikog, ulica Generala Drapšina, od Miloša Velikog do Čanadske ulice, ali i deo ulica Miloša Velikog, od raskrsnice sa ulicom Uglješe Terzina, do ulice Braće Tatić.\nNa spisku su još i deo ulice Save Tekelije, od Svetozara Miletića do Generala Drapšina. Takođe, u subotu, neće se moći ulicom Dimitrija Tucovića, od Nemanjine do ulice Vojvode Putnika/Vojvode Mišića, od do 24 sata, zbog dovoženja na trg takmičarskih bundeva.\nIz JP “Kikinda” podsećaju da se, kao i ranijih godina, u vreme trajanja “Dana ludaje” neće naplaćivati parking.\nZbog, sasvim izvesno, većeg broja autobusa i automobila, nadležni su odlučili da tri školska dvorišta, u širem centru grada, postanu privremena parkirališta. Od petka, od 15 sati, pa do nedelje u ponoć, parkiranje će biti omogućeno u dvorištima OŠ “Đura Jakšić”, OŠ “Jovan Popović”, kao i u dvorištu Tehničke škole.\nPrethodnoLeče i lepotom: Apoteci “Stesa lek”, laskava titula najlepšeg izloga sa motivima “Dana ludaje”\nSledeće“Dani ludaje” u znaku sporta: Tradicionalan “Ludaja kup”, okupiće oko 1.000 malih i velikih odbojkašica


Kosovska vlada: U Briselu će se 16. novembra razgovarati o nestalima, energetici i slobodi kretanja - Radio Goraždevac\nKosovska vlada: U Briselu će se 16. novembra razgovarati o nestalima, energetici i slobodi kretanja\nKosovska vlada potvrdila je da će kosovski glavni pregovarač za dijalog Beograda i Prištine, 16. novembra otputovati u Brisel kako bi učestvovao na zakazanom sastanku sa srpskim pregovaračem.\n„Zamenik kosovskog premijera i glavni pregovarač kosovske delegacije za dijalog, Besnik Bisljimi (Bislimi) učestvovaće na sastanku zakazanom za 16. novembar u Briselu na nivou glavnih pregovarača“, potvrdio je za prištinske medije portparol kosovske vlade, Perparim Krieziu (Kryeziu).\nOn je ujedno najavio i teme o kojima će kosovska strana razgovarati u utorak.\n„Teme razgovora na bilateralnom sastanku biće pitanje nestalih, energetika i sloboda kretanja“, kazao je Krieziu.\nDa će se glavni pregovarači Beograda i Prištine u utorak naći u Briselu, prethodno je najavio portparol EU, Peter Stano.\n„Oni će se skupiti u Briselu i nastaviti da razgovaraju o primeni prethodnih sporazuma, otvorenim pitanjima i kako ići dalje“, poručio je juče Stano.\nZa razliku od kosovske strane, glavni srpski pregovarač za dijalog sa Prištinom, Petar Petković, u više navrata isticao je da će se na narednom sastanku u Briselu, na stolu naći samo jedno pitanje – formiranje Zajednice srpskih opština (ZSO).\nBisljimi i Petković poslednji put su se u Briselu sastali krajem septembra, kada su postigli dogovor o deeskalaciji situacije na severu Kosova, nastale nakon tenzija na prelazima Jarinje i Brnjak, zbog odluke kosovske vlade da primeni mere reciprociteta za srpske tablice.\nMts doo i ARKEP demantovali KosovaPress – da je porastao broj ilegalnih antena na Severu\nOdržan i drugi radni sastanak u Briselu u vezi sa tablicama


Urađena javna rasvjeta u naselju Dušče | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Urađena javna rasvjeta u naselju Dušče\nUrađena javna rasvjeta u naselju Dušče\nVIŠEGRAD – Radnici preduzeća “Elemont” iz Bijeljine završili su radove na postavljanju javne rasvjete u prigradskom naselju Dušče u Višegradu, a vrijednost projekta iznosila je 32.000 KM.\nNa završetku ovog projekta načelnik opštine Višegrad Tomislav Popović rekao je sinoć da je novac za postavljanje rasvjete izdvojen iz budžeta ove lokalne zajednice, te da će uskoro biti završena i javlja rasvjeta u naselju Gornje Šeganje za čiju je namjenu izdvojeno 40.000 KM.\n“I na ovakav način unapređuje se kvalitet života stanovnika i uljepšava život grada koji pretenduje da bude turistički”, dodao je Popović.\nU Dušču je urađena najsavremenija javna rasvjeta sa natrijumovim sijalicama i automatskim režimom rada.\nPrethodni članakPostavljeni novi kontejneri\nNaredni članakTri suze majke Mileve


"Ne postoji nikakav plan za izlazak iz krize dijaloga" • RTK\n"Ne postoji nikakav plan za izlazak iz krize dijaloga"\n"Koliko vidim ne postoji nikakav plan za izlazak iz krize dijaloga Beograda i Prištine", komentariše Džejms Ker-Lindzi (James Ker-Lindsay), nekadašnji profesor političkih nauka na londonskom Univerzitetu Sent Meri, danas profesor na Londonskoj školi ekonomije, šanse za nastavak dijalog Kosova i Srbije nakon što je otkazan samit u Parizu, prethodno planiran za 2. jul.\nSkup zamišljen kao nastavak "Berlinskog procesa" (međunarodna inicijativa sa ciljem proširenja EU na Zapadni Balkan), otkazao je francuski predsednik Emanuel Makron. Time je i propuštena prilika za još jedan pokušaj podsticanja Kosova i Srbije da se vrate dijalogu.\n"Mislim da su bile raširene spekulacije da se ovaj sastanak neće održati. Nije bilo nikakvog značajnog napretka na sastanku u Berlinu, i zapravo, niko ne zna šta je bio smisao tog sastanka. Bio je vrlo proizvoljan, nije izgledalo da postoje bilo kakav raspored ili agenda. To se nije poklopilo sa očekivanjima, ali ja zapravo ne znam o čemu je uopšte bio taj sastanak", pojašnjava Ker-Lindzi u razgovoru za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nIpak, Ker-Lindzi se ne slaže u potpunosti sa ocenama da nakon neuspeha pariskog samita, inicijativu u podsticanju pre šest godina započetog briselskog procesa preuzimaju SAD.\nBriselski dijalog Kosova i Srbije u najozbiljniju krizu zapao je uvođenjem kosovskih taksi od 100 odsto na proizvode Srbije, decembra prošle godine. Nakon toga, Beograd odbija povratak za pregovarački sto, sve dok Vlada Kosova tu meru ne ukine.\n"SL dobila 8.700 glasova u opštinama sa albanskom većinom"\nHodžaj: Blokiranje Albanije i S. Makedonije velika greška EU\nRama najavio sastanak sa Kurtijem, novi predlozi za saradnju


Bento: Nedostajalo nam je sreće : Nadlanu.com\nBento: Nedostajalo nam je sreće\n"Španija je imala dobre prilike, ali smo mi imali više šansi, a mogli smo još više da ih stvorimo. Moji igrači su trenirani I spremani za ovakve situacije, ali fudbal je čudna igra i ako nemate malo sreće, onda vam sve propadne. Mi nismo imali nešto mnogo sreće, ni tokom igre, ni tokom penala", rekao je Bento posle utakmice u Donjecku.\n"Nismo izgubili zbog bilo kog drugog faktora, već što je Španija bila mnogo koncentrisanija tokom penala", dodao je Bento.\nSelektor Portugala je kazao da je Španija zaslužila da igra u finalu, ali da je njegova ekipa pokazala da može da igra sa svakom reprezentacijom na svetu.\n"Španija je stvarno zaslužila da igra u finalu, pokazali su veliku želju, ali moram da pohvalim i svoje igrače kako su odigrali ovo prvenstvo. Sigurni smo da možemo da se takmičimo sa svakim timom, na svakom takmičenju. Umemo da igramo i to smo pokazali na ovom prvenstvu", kazao je on.\nBento je rekao da se ne kaje što Kristijano Ronaldo nije šutirao penal ranije, jer je bio određen da izvede jedanaesterac u petoj seriji.\n"Ronaldo je trebao da šutira peti penal, ne kajem se što to nije učinio ranije. Glupo je sada govoriti o tome, Španija je pobedila, mi nismo prošli u finale, ali smo veoma ponosni na svoju igru i ono što smo uradili ovde", rekao je Bento.\nep u fudbalu 2012portugal ep 2012


You are here: Početna » Labris » Aktivnosti » Lobiranje i Zagovaranje » LGBTTIQ populacija u štampanim medijima u Srbiji - januar, februar 2011.\nLabris – organizacija za lezbejska ljudska prava, počela je 1. januara 2010. godine sa novim ciklusom praćenja dnevnih štampanih medija u Srbiji, odnosno sa analizom medijskog diskursa koji se referira na LGBTTIQ terminologiju i/ili teme. Pressclipping na dnevnom nivou, nam obezbeđuje uvid na način na koji se, koliko, kada, i zašto - štampani mediji u Srbiji bave temom istopolno orijentisanih osoba, a Labris će i u toku ove godine nastaviti praksu izrade tromesečnih medijskih izveštaja, jer analitički, kritički i aktvistički pristup stvarnosti podrazumeva uključivanje medijske dimenzije kao jednog od ključnih elemenata u procesu formiranja mišljenja.\nIako je Srbija na početku 21. vijeka u procesu pokušaja inkorporiranja standarda Evropske Unije u vrednosni i legislativni sistem, otpori modernizaciji društva su još uvijek prisutni, posebno u odnosu na manjinske grupe. Homofobični diskurs još uvijek je dominantan u našem društvu u kojem je istopolna ljubav polje zabrane i tabua. Reprodukciju homofobije se između ostalog ostvaruje kroz autoritativnu promociju nenaučnih stavova, predrasuda, „tradicionalnih srpskih vrednosti“, kako religijskih, tako i moralnih u okviru medijskog prostora. “Danas jesmo to što jesmo, između ostalog i zato, što savremeno medijsko komuniciranje određuje koordinate naše komunikacije, a često i oblike, pa i dosege našeg razumijevanja” (Alić, 2009).\nPrema medijskom monitoringu Labrisa – organizacije za lezbejska ljudska prava, u toku januara i februara u domaćim dnevnim štampanim medijima objavljena su 192 teksta u kojima se navodi LGBTTIQ1 terminologija. Dnevni listovi koji su tokom januara i februara mjeseca pisali o LGBTTIQ temama su sledeći:\nNovine Učestalost Procenat\n24 sata 11 5,73\nAlo 20 10,42\nDanas 7 3,65\nDnevnik 10 5,21\nKurir 25 13,02\nNIN 1 0,52\nPolitika 15 7,81\nPravda 22 11,46\nPress 19 9,90\nPress magazin 13 6,77\nVečernje novosti 23 11,98\nVreme 1 0,52\nRubrika Učestalost Procenat\nDruštvo 43 22,40\nKultura 28 14,58\nPolitika 54 28,13\nSport 7 3,65\nZabava 60 31,25\nProšlogodišnja istraživanja koja je sproveo Labris su pokazivala da se najveći broj tekstova objavljuje u polju politike, kao rezultat aktivnosti i angažmana domaćih organizacija za LGBTTIQ ljudska prava, no ova godina počinje najvećom koncentracijom medijskih članaka u okviru rubrike zabava.\nKada je reč o veličini, i dalje je najveći je broj srednjih tekstova 48,5%, malih 32,5% i velikih 19,0%. U odnosu na lokaciono poreklo novinski članci su domaći 52,0%, strani 44,5% i iz regiona 3,5%. I dalje je prisutan visok procenat nepotpisanih tekstova koji se bave LGBTIQ problematikom 59,5%, dok novinarski potpis posjeduje 40,5%. U proteklom periodu u odnosu na ukupni broj od 192 članaka 43,0% vesti ima LGBTTIQ temu/događaj kao glavnu temu, dok 57,0% barem u nekom svom delu spominju samo uzgred terminologiju koja se odnosi na istopolno orijentisanu populaciju.\nNeutralna kontekstualizacija LGBTIQ tematike je i dalje dominantna u medijskom diskursu sa čak 154 tekstova, sa negativnim sadržajem je 18, dok je 20 pokazalo pozitivan tretman o ovoj temi.\nKorektna terminologija koja je korišćena u procesu imenovanja LGBTTIQ populacije/tema/odnosa je: homoseksualac, gej populacija, istopolna ljubav, parovi istog pola, lezbejka, seksualno opredeljenje, gej parada, transeksualac, homoseksualne žene, lezbejska ljubav, lezbejska porodica, transvestiti, biseksualno, homofobija, Parada ponosa. U ovom medijskom pregledu pronađen je na nekoliko mjesta uvredljivi izraz pederčina koji su koristili nepotpisani autori.\nPovećano je prisustvo termina lezbejka zbog filma o lezbejskoj porodici „Deca su u redu” koji je osvojio nagradu za najbolje ostvarenje u kategoriji komedije ili mjuzikla na 68. dodjeli nagrada Zlatni globus u Los Anđelesu. Ovo je dobar primjer prakse promocije politika razlike kroz problematizaciju položaja marginalizovanih grupa, ali kroz “neutralizaciju i normalizaciju razlike i različitog”. (Blagojević, 2005)\nPočetak suđenja zbog nemira na gej paradi prenijeli su svi dnevni listovi (Pravda, Dnevnik, Politika, Blic, Press, Kurir). Svi tekstovi su srednje veličine, ali ono što je važno da su svi nepotpisani i da je u sadržaju odsutan kontekstualni i politički prevod nasilja. Registrovano je ponavljanje obrasca u slučaju medijskih članaka o presudi Višeg sud u Beogradu koji je osudio trojicu izgrednika zbog nereda tokom Parade ponosa u Beogradu 10. oktobra prošle godine.\nU periodu januar, februar bile smo svedokinje još jedne medijske strategije. U Beogradu je u februaru u organizaciji Kulturnog centra REX, Article One (iz Švedske) i Feminističke grupa BeFem u saradnji sa redakcijom QT Magazina, Le wHORe-om, Feminističko-lezbejskom inicijativom u okviru "Act Women", Queeria centrom, Izdavačkom kućom Heliks, kao i nezavisnim aktivistkinjama i aktivistima i teoretičarkama i teoretičarima organizovana izložba Član 1, izložba o LGBT istoriji.2 Najavu izložbe prenijela su samo dva pisana medija. Kao što su muzeji dugo ignorisali istoriju i specifična iskustva homoseksualnih, biseksualnih i transseksualnih osoba, tako i mediji selektovanim odabirom i reprezentacijom iskustva, LGBTIQ zajednicu čine nevidjivom.\nPažljivom upotrebom medijskih obrazaca i kontrolisanom kulturnom proizvodnjom, strukture moći kreiraju poželjne modele rodnih uloga i identiteta kao politički cilj. Borba za prevlast nad vladajućim značenjima i znanjima u jednom društvu, u njegovom medijskom prostoru je stalna i zato je neophodno pratiti i analizirati šta svaka specifična praksa i grupa čini, koja značenja proizvodi, kako i za koga.\n1 LGBTTIQ – skraćenica za lezbejke, gej muškarce, biseksualne, transekusalne, transrodne, interseksualne i queer osobe\n2 Ova izložba prikazuje delove kolekcija nekih od vodećih muzeja u Švedskoj o istorijatu homoseksualnosti, biseksualnosti i transseksualnosti i odnosu prema savremenoj stvarnosti (Muzej švedske policije, Muzej švedske armije, Nobelov muzej, Nacionalni muzej nauke i tehnologije, Nacionalni istorijski muzej Švedske). Različiti delovi izložbe pričaju različite priče, ali imaju zajedničku temu: LGBT istoriju.


Završen Music Week bar na Adi\nLexingon, Aco Pejović, Dženan Lončarević napravili sjajnu atmosferu drugog vikenda Cloud Ada manifestacije\nDrugi vikend Cloud Ada manifestacije uspešno je završen sinoć, uz dobru atmosferu i poštovanje propisanih mera zaštite.\nPubliku su prvo veče Music Week bara zagrejale mlade zvezde Angellina, Voyage i Breskvica.\n„Po drugi put učestvujem na Music Week-u i srećna sam što sam deo ove manifestacije. Radujem se nastupu i potrudiću se da svima koji budu tu ulepšam petak veče dobrom muzikom i atmosferom“ rekla je Angelina pre nastupa.\nI zaista, sudeći po sjajnoj atmosferi koja je vladala među publikom mlađe generacije, Angellina, Breskvica i Voyage zaista su dali svoj maksimum i ulepšali veče posetiocima manifestacije.\nNa vrhuncu večeri na binu su stupili članovi sastava Lexington, i svojim poznatim hitovima i energičnim nastupom napravili fenomenalnu atmosferu.\nDrugi dan Music Week bara počeo je zvucima sevdaha, koji su u poslepodnevnim časovima posetiocima Ade Ciganlije priredili članovi sastava Belgrade Soul Sextet. Za zabavu u večernjim satima bili su zaduženi Mega bend i Aco Pejović, koji je svojim sjajnim nastupom i komunikacijom sa publikom izazvao oduševljenje.\nMusic Week bar završen je u velikom stilu – u nedelju su na bini nastupili sjajni Dženan Lončarević i Tropico bend.\nPublika je bila veoma disciplinovana, i ispoštovala je apele organizatora o držanju distance i poštovanju propisanih mera.\nCloud Ada manifestacija pokazala je da i u doba pandemije koncerti mogu da se održavaju na otvorenom, kada se pronađe pravi model i format događaja koji obezbeđuje i dobru zabavu i sigurnost za posetioce.


Home Novosti Gradske novosti IPA-in memorijalni turnir u malom fudbalu humanitarnog karaktera\nU organizaciji Internacionalne policijska asocijacije (IPA) Regionalni klub Brčko distrikt BiH tokom vikenda organizovan je memorijalni turnir u malom fudbalu pod nazivom “Sjećanje na Jasmina i Dalibora”.\nTurnir je igran u znak sjećanja na bivše službenike Policije Brčko distrikta BiH Jasmina Muranjkovića i Dalibora Simikića, a imao je i humanitarni karakter.\n“Zahvaljujući humanosti igrača ekipa, kroz kotizacije su prikupljena novčana sredstva, koja su donirana Udruženju oboljelih od malignih bolesti “Brčansko srce”, rekao je predsjednik Regionalnog kluba IPA Brčko Milan Nikolić, koji je Ramizi Musić predsjednici udruženja “Brčansko srce” uručio vaučer u iznosu od 1.000 KM.\n“Na turniru su učestvovale 22 ekipe: Policijska ekipa 57, Granična policija, Fondacija Mirza Trumić, Berlin, Fair Play, Direkcija za finansije, Udruženje mladih, Sindikat policije, Amazon bar, Frizerski salon Almedina, Famm Brčko, Rekreativci, FK Dizdaruša, Nimex, Pekara Ilićka, Ekipa Onako, Dado Mrtvica, Veterani, Mrkaljević,Krsmanović, Stara dama i IPA Brčko”, rekao je Nikolić.\nU veoma jakoj konkurenciji prvo mjesto osvojila je ekipa Famm Brčko, drugo mjesto FK Dizdaruša a treće mjesto Fondacija Mirza Trumić.\nPrethodni postAna Zrnić, Asmir Husić i Salih Ibrahimbegović volonteri godine\nSledeći postMladić vratio novac koji je pronašao


12 NAJBOLJIH HOTELA u Budimpešta s dobrim ponudama i JEFTINI HOTELI\nPronađi najbolje ponude u Budimpešta\nVRHUNSKI HOTELI U Budimpešta\nMesta za posetu u Budimpešti: 8 Essential\nBudimpešta je najmnogoljudniji grad u Mađarskoj sa 1,7 miliona stanovnika i glavni je grad zemlje. Poznat kao „Biser Dunava“ je posledica ujedinjenja gradova Budima i Pešti, razdvojenih rekom Dunav.\nBuda je sada postala jedna od najistaknutijih stambenih područja grada, dok je Pešta finansijski centar. U celini grad nudi putnicima jedno od najlepših mesta u Evropi, sa mnogim mestima od velikog interesa.\nPogledajte Veličanstveni parlament Budimpešte\nSagrađena je krajem devetnaestog veka kako bi se demonstrirala moć Austrougarske, nešto što se može videti u svakom uglu ovog velikog parlamenta. Vaša poseta je više nego što je preporučeno, a najvažnije oblasti su glavno stepenište, kupola i gornja komora.\nObilazak impresivnog dvorca Buda\nPoznat i kao Kraljevska palata je jedna od najamblematičnijih zgrada i kuća u Budimpešti u istorijskom muzeju, Nacionalnoj galeriji i biblioteci Szechenii.\nPređite Spektakularni lanac mosta\nJedna od najupečatljivijih karakteristika Budimpešte su njeni mostovi, uglavnom puni istorije i lepote. Lančani most je najstariji od svih njih i nekada je bio veoma važan korak napred u razvoju grada. Noću su osvetljeni Budimski dvorac i most, stvarajući zajedno jedan od najspektakularnijih pogleda na grad.\nDivite se očaravajučem ribarskom bastionu\nNastavljajući sa mestima sa dobrim pogledom, ističe Ribarski Bastion, koji ima nepobedivu poziciju da razmišlja o Pešti i Parlamentu Budimpešte. Ime ovog spomenika je u čast onih ribara koji su branili gradske zidine u srednjem veku.\nVelika opera u Budimpešti\nBudapest Opera House je sagrađena u 19. veku i ima kapacitet za više od 1200 ljudi. Spomenik ima vođene ture koje obilaze najistaknutije tačke Opere, iako je takođe vredno prisustvovati jednom od koncerata, pošto za razliku od onoga što se dešava u drugim operama u svetu, cene su prilično ekonomične.\nCenite mesta od interesa u Budapest sinagogi\nNakon jerusalimske sinagoge, Budimpeštanska sinagoga je najveća na svetu i ima impresivan enterijer. Napolju se nalazi jevrejsko groblje i Drvo života, koje takođe vredi posetiti.\nUpoznajte se sa sjajnim banjama grada\nŠest vekova banjska odmarališta u Budimpešti su izuzetno poznata, u tolikoj meri da je postala poznata kao Grad Spa Resorts. Najistaknutiji su Gellert Spa zbog svoje slave, Szechenii Spa za impresivne 37º bazene i Rudas Spa za svoju istoriju i veliku lepotu.\nKrstarenje Dunavom i posetite druga važna mesta\nUkratko smo pregledali neke od glavnih atrakcija Budimpešte, na koje treba dodati više od preporučenih, kao što su Muzej likovnih umetnosti, vožnja brodom Dunavom ili poseta bazilici Svetog Stefana, između ostalog..\nRezervišite hotele u Budimpešta\n5.0 (5321 Recenzije)\n5.0 (2822 Recenzije)\nProsečna cena/noćenje: 567 EUR\n5.0 (592 Recenzije)\n5.0 (49 Recenzije)\n5.0 (1597 Recenzije)\n5.0 (742 Recenzije)\nProsečna cena/noćenje: 92 HUF\n5.0 (478 Recenzije)\nProsečna cena/noćenje: 55 HUF\n5.0 (1507 Recenzije)\nProsečna cena/noćenje: 133 HUF\n5.0 (1864 Recenzije)\nProsečna cena/noćenje: 37 HUF


eKapija | Inovativne tehnologije šansa i za srpsko tržište kapitala - Bez podsticaja i sistemskog pristupa nema ni investicija\nIzvor: eKapija | Sreda, 15.11.2017.| 11:08\nInovativne tehnologije šansa i za srpsko tržište kapitala - Bez podsticaja i sistemskog pristupa nema ni investicija\nO tome da je malim preduzećima i početnicima u biznisu teško da u Srbiji dođu do kapitala neophodnog za poslovanje priča se gotovo svakodnevno. I odgovori na pitanje gde naći taj novac po pravilu se ponavljaju - državni programi pomoći, povoljne kreditne linije, veće učešće nebankarskih izvora finansiranja poput mikrofinansijskih insitucija, fondova rizičnog kapitala, crowdfundinga...\nJoš jedna potencijalna "lokacija" odavno je, takođe, poznata - Beogradska berza.\nNa nedavno održanoj godišnjoj konferenciji Beogradske berze gotovo svi učesnici složili su se da je potencijal tržišta kapitala Srbije ogroman i u najvećoj meri neiskorišćen. Godinama unazad predstavnici Berze, ali i mnogi drugi činioci na domaćem tržištu kapitala, nadaju se da će i država i predstavnici biznisa konačno uvideti taj potencijal i posvetiti se ozbiljnije njegovom iskorišćenju.\nPodaci da Beogradska berza i dalje čeka na svoju prvu pravu inicijalnu ponudu akcija (IPO), kao i da se dnevni promet od pre desetak godina danas ne ostvari ni za dva meseca trgovanja, dovoljno govore o trenutnom stanju.\nI dok bi domaći brokeri možda bili zadovoljni i samo povratkom "srećnih vremena", svet se ubrzano menja a te promene vrlo snažno oseća i finansijski sektor. Bitkoin, blockchain tehnologije, mobilne banke, online kreditori... polako ali neizbežno stižu i na ove prostore.\nUpravo bi i inovativne tehnologije na tržištu kapitala mogle da budu "okidač" u olakšavanju pristupa izvorima finansiranja onima kojima su ti izvori i najpotrebniji - startap kompanijama i domaćim malim i srednjim preduzećima. Zbog toga nije ni čudo što je jedan od panela na konferenciji Beogradske berze bio posvećen baš njima.\nDve trećine MSP ne koristi eksterne izvore finansiranja\nUz konstataciju da Srbiji i dalje nedostaje strateški pristup privlačenju investicija, učesnici ovog panela su se složili da je jedan od uzroka nedovoljnog učešća malih i srednjih preduzeća u ukupnom BDP-u i to što domaća mikro i mala preduzeća ne koriste u dovoljnoj meri benefite eksternih izvora finansiranja i finansijski leveridž.\nEkspert za razvoj finansijskog tržišta USAID Projekta za bolje uslove poslovanja (BEP), Sandra Rodić, rekla je da je sada, nakon što se država ozbiljno bavila fiskalnom konsolidacijom i makroekonomskom stabilnošću i postigla uspeh na tom planu, vreme da se pažnja usmeri na povećanje pristupa izvorima finansiranja.\nUrmas Peiker, MIlan Šolaja i Sandra Rodić\nKako je navela, mikro, mala i srednja preduzeća čine više od 99% ukupnog broja preduzeća u Srbiji i u njima radi oko dve trećine svih zaposlenih, ali BDP-u naše zemlje doprinose sa tek oko 30% što je neuporedivo manje u odnosu na razvijene zemlje.\n- Strane direktne investicije neće doći u Srbiju u obimu potrebnom da bi se pogurao ekonomski rast na nivou koji je zemlji potreban - rekla je ona i dodala je za taj rast neophodno omogućiti brži razvoj MSP sektora kroz olakšanje pristupa eksternim izvorima finansiranja.\nDa je tako pokazuju i analize poput izveštaja o indeksu globalne konkurentnosti Svetskog ekonomskog foruma i Doing Business liste Svetske banke, prema kojima, uprkos značajnom ukupnom napretku, Srbija i dalje ozbiljno stagnira, pa čak i zaostaje kada je razvijenost finansijskog tržišta u pitanju.\n- Danas u Srbiji dve trećine MSP ne koristi eksterne izvore finansiranja i to ne treba nikog da čudi jer čak 90% finansijskog tržišta čine banke koje, koliko god se trudile, ostaju konzervativne i nikad neće biti primarno fokusirane na startape i male biznise koji su im ili previše rizični ili, jednostavno, isuviše mali da bi na njih obratile pažnju. Za razvoj tog segmenta neophodne su mikrofinansijske institucije i slični izvori kapitala - naglasila je Sandra Rodić.\nJedan od tih izvora finansiranja mogao bi doći i u kombinaciji tradicionalne berze i crowdfunding platforme, poput one koje u Hrvatskoj već godinu dana sprovode estonski Funderbeam i Zagrebačka burza (ZSE).\nFunderbeam je crowdfunding platforma za startap kompanije na kojoj ulagači odmah nakon inicijalne faze ulaganja mogu da trguju svojim udelima kao da je reč o kompanijama izlistanim na berzi. Ovaj estonski startap u svojoj bazi ima podatke o više od 180.000 kompanija iz celog sveta, a od 2016. kroz saradnju sa ZSE svoju pažnju usmerava i prema kompanijama iz Hrvatske, Slovenije i Srbije.\nKako je objasnio njegov suosnivač Urmas Peiker, cilj Funderbeama je da "omogući mladim kompanijama u ranim fazama njihovog rada pristup potrebnom kapitalu kroz grupno finansiranje dok, istovremeno, pruža priliku malim i profesionalnim ulagačima da ulože novac i učestvuju u uspehu kompanija u koje veruju".\n- Kompanija koja odluči da prikupi kapital putem naše platforme ima sveobuhvatnu logističku podršku našeg tima u prezentaciji svog poslovnog koncepta tokom svih faza finansiranja i trgovanja udelima. Uz to, Funderbeam vrši provere identiteta ulagača i ekspertizu kvaliteta poslovnih planova startapa, na taj način dajući sigurnost i za potencijalne investitore - rekao je Peiker.\nOvakav način prikupljanja novca često je zahtevao i određena prilagođavanja propisa u zemljama u kojima je Funderbeam otpočinjao poslovanje, kazao je Paiker i dodao da su gotovo svudge nailazili na dobar prijem pa sada na njihoj platformi ima startapa sa različitih tržišta, kao i investitora iz više od 100 zemalja.\nIzmene propisa svakako su neophodne i u Srbiji ukoliko se želi da se kapital usmeri na ulaganje u nove projekte i spreči, i ovako velik, odliv znanja i tehnologija iz zemlje, smatra direktor Vojvodina ICT Clustera Milan Šolaja. On objašnjava da su "u IT industriji najskuplji kapital ljudi, i kada oni odu taj gubitak je nenadoknadiv".\nZbog toga, dodaje on, treba razvijati svest da se ulaže u startape i nove ideje i kod onih koji već nisu deo IT industrije.\n- Neophodni su podsticaji i sistemska podrška kako kapital ne bi bio ulagan u gradnju zgrada i kupovinu oranica, već u investiranje u inovativne projekte - kaže Šolaja i podseća da veoma često domaći startapi dobijaju investicije iz inostranstva koje po pravilu znače i njihovu "selidbu" iz Srbije.\nDa će bez sistemske podrške i eventualno donošenje zakona biti samo "slovo na papiru", smatra i Sandra Rodić iz USAID-a i podseća da ukoliko se razvoju tržišta kapitala ne da prioritet koji zaslužuje, ni domaći investitori neće biti na pravi način motivisani da na njemu učestvuju i trguju.\nI direktor Beogradske berze Siniša Krneta ukazao je na značaj izgradnje modernog i održivog tržišta kapitala i dodao da je najveći problem nedostatak kvalitetnih investicionih alternativa. On, ipak, smatra da je moguć zaokret i da srpsko tržište kapitala nudi potencijal.\nZbog toga je Berza, uz podršku EBRD-a, počela projekat Serbia IPO Go, koji će trajati 14 meseci i koji je usmeren na promociju i realizaciju inicijalnih javnih ponuda u sektoru privatnih kompanija.


Tokom pandemije novog koronavirusa umrlo je najmanje 86.289 ljudi širom sveta od njegove pojave u decembru u Kini, prema proceni agencije AFP na osnovu zvaničnih izvora večeras u 19:00 sati po GMT. Više od 1.469.920 slučajeva infekcije zvanično je dijagnostikovano u 192 zemlje i ...\nEvropski proizvođač aviona "Erbas" (Airbus) je objavio da smanjuje proizvodnju za jednu trećinu, jer potražnja i za avionima i za putovanjima po svetu strmoglavo opada zbog pandemije koronavirusa. Ta kompanija je saopštila da je u prva tri meseca ove godine isporučila 122 ...\nKenedijevi su među najpoznatijim i najmoćnijim porodicama na svetu, i nešto najbliže kraljevskoj porodici koju je Amerika imala. Potomci Džozefa Kenedija i njegove supruge Roze Ficdžerald Kenedi zauzeli su neke od najviših funkcija u zemlji - od kongresmena preko senatora do ...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić objavio je večeras da je njegov stariji sin Danilo inficiran koronavirusom. Kako je prenela Radio televizija Srbije, Vučić je na svom Instagram profilu naveo da je Danilo zbog kliničke slike hospitalizovan na Infektivnoj klinici u Beogradu.\nNovi Magazin - pre: 9 sati\nJoš 542 osobe zaražene koronavirusom umrle su u Italiji, što je najmanji broj mrtvih u jednom danu u poslednjih gotovo mesec dana u toj zemlji. Nastavio je da opada i pritisak na odeljenja intenzivne nege u italijanskim bolnicama, pošto je broj kreveta u kojima su zaraženi ...\nEvropska komisija je danas pozvala države članice EU da zabranu ulaska u EU državljana trećih zemalja produže do 15. maja kako bi se sprečilo širenje koronavirusa. Ograničenja se odnose na sve čija se putovanja ocene kao "manje važna".\nStanje britanskog premijera Borisa Džonsona se poboljšava, ali je i dalje na odeljenju intenzivne nege, izjavio je danas ministar finansija Velike Britanije Riši Sunak. Sunak je rekao da Džonson, koji je zaražen koronavirusom, "sedi u krevetu" i da "pozitivno komunicira s ...\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas će nekoliko koraka prethoditi eventualnom uvođenju celodnevne zabrane kretanja, mere u borbi protiv pandemije koronavirusa. "Mislim da je struka za to, to može da se čuje na konferencijama za novinare. Mi se trudimo da to izbegnemo.\nVozač optužen za smrt 39 vijetnamskih migranata, čija su tela prošle jeseni nađena u kamionu-hladnjači u Engleskoj, priznao je danas krivicu. Moris Robinson 25-godišnji vozač iz Severne Irske, priznao je krivicu na krivičnom sudu u Londonu u izjavi putem video-veze, zajedno sa ...\nAmerički senator Berni Sanders objavio je danas da napušta trku za predsedničkog kandidata Demokratske stranke. Sanders (78) je priznao da njegov godinu dana mlađi rival, bivši američki potpredsednik Džozef Bajden (77) ima preveliku prednost u toj trci, te nije realno nadati se ...\nJedinica za integritet u tenisu (TIU) otkrila je skoro dvostruko više sumnjivih slučajeva u prva tri meseca takmičenja ove godine, u odnosu na prethodnu. TIU je zadužena za praćenje klađenja na teniske mečeve i kažnjavanje korupcije, a veći broj sumnjivih slučajeva povezala je ...\nAmerički ambasador u Beogradu Entoni Godfri izjavio je u razgovoru sa šefom srpske diplomatije Ivicom Dačićem da će SAD narednih dana dostaviti Srbiji 6.000 kompleta za testiranje na koronavirus. Dačić je u telefonskom razgovoru preneo zahvalnost Srbije na najavljenoj pomoći, ...\nFudbalski klub Partizan smanjio je danas plate za 50 odsto fudbalerima prvog tima, članovima stručnog štaba i menadžmenta kluba u naredna tri meseca, kao mere štednje tokom pandemije koronavirusa. "Upravni odbor FK Partizan, uz saglasnost šefa stručnog štaba, donosi odluku da se ...\nSvetsko atletsko prvenstvo biće održano od 15. do 24. jula 2022. godine u Judžinu u SAD, saopštili su danas organizatori. Takmičenje koje okuplja oko 1.800 sportista iz više od 200 zemalja, trebalo je da bude održano u avgustu naredne godine, ali je pomereno pošto su pomerene i ...\nNova komunistička partija Jugoslavije (NKPJ) saopštila je danas da podržava radnike južnokorejske kompanije "Jura" u Nišu koji su jutros odbili da uđu u fabriku i rade jer su neki od njih, kako tvrde, zaraženi korona virusom kao i zbog toga što je proces proizvodnje takve ...\nPrivredna komora Srbije saopštila je danas da je njen Centar za digitalnu transformaciju (CDT) sa Nemačkom razvojnom saradnjom razvio program podrške u vanrednom stanju za mikro, mala i srednja preduzeća kako da posluju novim tehnologija.


Izgradnja banjalučkog kolskog prelaza koštat će 5,8 miliona KM - Akta.ba\n18.09.2020. 12:49 / Izvor: Akta.ba\nIzgradnja novog mosta u Docu trebalo bi da počne ove jeseni, a u prvoj od pet faza biće građen kolski most vrijednosti 5,8 miliona KM. Planirano je da radovi u prvoj fazi traju 18 mjeseci.\nKazao je ovo za "Glas Srpske" načelnik Odjeljenja za saobraćaj i puteve Grada Banjaluka Slaviša Sandić i dodao da će od ukupne vrijednosti prve faze 1,7 miliona eura biti obezbijeđeno iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD).\n"Razliku do ukupne vrijednosti finansiraće grad. Planirano je da javna nabavka sa EBRD-om traje mjesec. Ova javna nabavka je raspisana prošle sedmice, tako da očekujemo da će to sredinom sljedećeg mjeseca biti završeno i da ćemo do kraja godine uvesti izvođača u prvu fazu radova. To će obuhvatiti premošćavanje dvije obale Vrbasa, odnosno izgradnju kolskog mosta", naglasio je Sandić.\n"Po okončanju urbanističko-tehničke dokumentacije, očekujemo izdavanje građevinske dozvole, čime će i zvanično biti okončane sve pravne radnje potrebne za izgradnju mosta", rekao je Sandić.\n"Prva faza je izgradnja samog kolskog mosta, druga je izgradnja saobraćajnica s jedne i druge strane mosta. Zatim slijedi gradnja kružnog toka na Bulevaru cara Dušana i paralelno s tim uređenje podmostovlja", rekao je Stanarević.


10 najboljih hotela u Poggibonsi u 2019: TripAdvisor\nNajbolji hoteli - Poggibonsi, Italija\n26 od 52 objekta je dostupno u Poggibonsi\nOvo je jedan od hotela sa najviše rezervacija u Poggibonsi u 60 prethodnih dana.\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 52 smeštajna objekta u Poggibonsi\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 52 smeštajna objekta u Poggibonsi\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 52 smeštajna objekta u Poggibonsi\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 52 smeštajna objekta u Poggibonsi\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 52 smeštajna objekta u Poggibonsi\nBr. 21 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 52 smeštajna objekta u Poggibonsi\nBr. 22 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 52 smeštajna objekta u Poggibonsi\nBr. 23 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 52 smeštajna objekta u Poggibonsi\nBr. 24 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 52 smeštajna objekta u Poggibonsi\nBr. 25 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 52 smeštajna objekta u Poggibonsi\nBr. 26 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 52 smeštajna objekta u Poggibonsi\nNema više raspoloživih objekata u Poggibonsi. Pogledajte rezultate obližnjih objekata u nastavku.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Integracija Z.Balkana jedan od prioriteta\nPEJOVIĆ - NAĐ 14. 02. 2018. 13:40 >> 13:41 0\nPEJOVIĆ - NAĐ\nIntegracija Z.Balkana jedan od prioriteta\nKao je saopšteno iz Ministarstva evropskih poslova, Pejović je zahvalio Nađu na podršci koju Rumunija pruža Crnoj Gori u pregovaračkom procesu s EU i izrazio zadovoljstvo bilateralnim prijateljskim odnosima dvije države.\n"Iskustvo naših kolega iz Rumunije na njihovom putu ka EU je dragocjeno u procesu reformi na kojim radimo svakodnevno. Očekujemo da će se podrška u ostvarivanju evropske agende naročito unaprijediti i intenzivirati tokom rumunskog predsjedavanja EU", istakao je Pejović.\nOn je, kako dodaju iz ministarstva, informisao ambasadora o trenutnom stanju u pregovorima i ukazao na važnu ulogu rumunske Vlade koju će imati u politici proširenja tokom svog predsjedavanja.\n"Ambasador Nađ je podsjetio da je Rumunija već u ovom trenutku otpočela pripreme za predsjedavanje, kao i to da će integracija Zapadnog Balkana biti jedan od prioriteta rumunskog predsjedništva, jer je to zajednički interes i regiona i Unije. On je pozdravio napore Vlade Crne Gore i njenu maksimalnu posvećenost ostvarenju njenog najbitnijeg spoljnopolitičkog cilja – članstva u Evropskoj uniji", navodi se u saopštenju.\nU kontekstu najnovijih dešavanja u EU, kako se dodaje,sagovornici su razgovarali o predstavljenoj Strategiji EU za Zapadni Balkan, ocijenivši da je kroz ovaj dokument još jednom poslata poruka da zemlje regiona imaju istorijsku priliku i da je evropska perspektiva Zapadnog Balkana jasna i nedvosmislena, a da će napredovanje svake države prema članstvu biti ocjenjivano samo u skladu sa individualnim postignućima svake države ponaosob.\n"Zajednički je ocijenjeno da je tokom prethodnog perioda ostvarena uspješna saradnja, te da su rumunski eksperti, kroz 30 događaja u okviru Tajeks instrumenta, pružili značajnu ekspertsku podršku crnogorskim institucijama. Ambasador Nađ je prenio spremnost rumunske strane za nastavkom tehničke i ekspertske podrške pregovaračkom procesu Crne Gore, posebno u poglavlju 27. Životna sredina. U tom kontekstu, sagovornici su razmotrili modalitete saradnje dvije države tokom rumunskog predsjedništva EU u prvoj polovini 2019. Na toj liniji je dogovorena posjeta ministrice evropskih fondova Rumunije Rovane Plum koja će biti prilika za razmjenu iskustva iz korištenja pretpristupnih i strukturnih fondova EU", zaključuje se u saopštenju.\nAleksandar Andrija Pejović Ministarstvo evropskih poslova Ferdinand Nađ CG-Rumunija


U prodaji i dalje sedam novih primeraka Lexusa LFA - Auto Republika\nПочетна Vesti U prodaji i dalje sedam novih primeraka Lexusa LFA\nIako je njegova proizvodnja okončana još davne 2012. godine, prema informacijama sa američkog sajta Autoblog, u prodaji se još uvek nalazi sedam primeraka Lexusovog super-automobila LFA. Ovo remek-delo se proizvodilo svega dve godine (2011. i 2012.) i u tom periodu je proizvedeno 500 jedinica.\nMalo ko je mogao da pretpostavi da još postoje neprodati modeli, posebno zato što je dugo vremena postojala lista čekanja i pored visoke cene od 445.000 dolara. Međutim, u mesečnom prodajnom izdanju u julu je stazalo da je jedan od salona uspeo da proda LFA, što je zainteresovalo neke medije da kontaktiraju Toyotu i zatraže više informacija.\nJapanski proizvođač vozila je odgovorio da je krajem 2016. godine ostalo još 12 jedinica, ali je 2017. godine prodato tri primerka uz još dva prošle godine, što znači da se širom Sjedinjenih Američkih Država još uvek nalazi sedam primeraka LFA.\nNepoznato je zašto je do toga došlo. Dok su saloni možda sačuvali svoje modele za izložbu ili buduću investiciju, postoji mogućnost da nisu prodati zato što maloprodavci očekuju poveću, premijum cenu.\ntagovi: američko tržište lexus lfa toyota\nprethodni Top 50 najprodavanijih automobila u Italiji (2018.)\nsledeći Najtraženije marke i modeli u Australiji (2018.)