Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine najavilo sajam „Ekofair 2014“ | Energetski portal Srbije\nBeogradski sajam organizovao je 8. oktobra 2014. godine konferenciju za štampu povodom predstojećeg sajma „Ekofair 2014“. Ovaj međunarodni sajam zaštite životne sredine i prirodnih resursa održava se jedanaesti put po redu i to od 13. do 16. oktobra ove godine.\nDržavni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine gospođa mr Stana Božović izjavila je da je osnovni cilj ovog sajma da upozna privredu i građane sa inovacijama i standardima u oblasti zaštite životne sredine. Ona je podsetila da Republika Srbija ima obavezu da do 2018. godine uskladi zakonodavstvo iz oblasti zaštite životne sredine sa evropskim zakonodavstvom.\nGospođa Božović pozvala je sve posetioce sajma „Ekofair“ da učestvuju u radionicama koje će organizovati Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine, i najavila da će neke od tema ovih radionica biti klimatske promene, biodiverzitet, reciklaža, obnovljivi izvori energije.\nPokrovitelji sajma su Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine i Republika Srbija. Na njemu će učestvovati inostrane kompanije iz Nemačke, Austrije, Italije, Rumunije, Slovačke, Bugarske itd. dok će Češka imati svoj nacionalni štand sa preko 20 izlagača.


Mirjana Milutinović, sekretar Udruženja “ARILJSKA MALINA” Šta je sve uticalo na cenu od 400 dinara za malinu – Plodna Zemlja\n“Ovogodišnja malina je dobrog kvaliteta, ali smanjenog prinosa, tako da je i cena visoka, u proseku kilogram ariljske maline proizvođači su prodavali za 400 dinara. Kvalitet je zaista dobar u najvećem delu berbe, ali je rod u smislu količine smanjen. Na cenu su najviše uticale veoma visoke temperature tokom perioda berbe, ali i dosta kasni prolećni mraz koji se desio. Manjim delom rod je ugrozio i mestimično grad”, ističe za Plodnu zemlju Mirjana Milutinović, sekretarka Udruženja “Ariljska malina” i predsednica “Orginal Srbija” Saveza proizvođača sa geografskim poreklom.\nNaša sagovornica ukazuje da je svakako uticalo to što su prodate sve zalihe iz prethodne godine, ali ovaj trend se nije desio samo kod nas, već i u svetu. U konkurentskim zemljama je primetna i smanjena proizvodnja iz raznih razloga, od koji je jedan i niska cena koju su proizvođači iz inostranstva ostvarili prethodnih godina, što ih je obeshrabrilo, te je smanjen obim proizvodnje.\n“Kod nas je prisutna sve veća konkurencija prerađivača maline, što je dovelo do značajnog rasta potražnje, dok je istovremeno ponuda smanjena. Ovakva situacija odnosa ponude i potražnje na tržištu dovela je do rasta cene”, kaže Mirjana Milutinović.\nCena je prilično ujednačena u celoj Srbiji, nije bilo nekih velikih razlika.\n“Slične cene su bile i u Zlatiborskom, Pčinjskom, Mačvanskom i Poskopaoničkom kraju. Kupci su uglavnom domaće hladnjače čiji su vlasnici iz Srbije, ali i neke domaće firme čiji su vlasnici stranci. Naša ariljska malina uglavnom svoje finalno tržište nalazi na području Evrope, Amerike i Rusije”.\nVeć dugi niz godina hladnjače i primarni proizvođači imaju odličnu saradnju, uzajamno poverenje i podršku u celokupnom procesu proizvodnje. To se ogleda u savetodavnoj podršci koji proizvođači dobijaju od stručnjaka zaposlenih u hladnjači koji prate čitav tok proizvodnje.\nMraz, suša, grad, ove godine imali su veliki uticaj na prinose maline. Na pitanje zašto je malo interesovanje poljoprivrednika, uprkos tome što država daje subvenciju za osiguranje useva Mirjana ističe da bi trebalo izgraditi bolje odnose između osiguravajućih kuća i proizvođača, što bi dovelo do većeg poverenja u usluge osiguranja zasada.\n“Savet je veoma jednostavan: da se deo ovogodišnjeg profita uloži u unapređenje uslova proizvodnje npr. protivgradne mreže, sisteme za navodnjavanje i slično, što bi se sledeće godine već isplatilo kroz uvećan i kvalitetniji prinos”.\nNakon berbe malinarima sledi uklanjanje starih rodnih grana, zaštita od bolesti i insekata i uklanjanje korova, održavanje i priprema za sledeću sezonu.\nTagoviMalina Malinari Mirjana Milutinović Original Srbija Udruženje "Ariljska malina"


Otpravnik poslova Crne Gore na Kosovu: Jačanje odnosa dve zemlje\nRadovan Miljanić, FOTO: vijesti.me\nDan nakon što je ministar spoljnih poslova Kosova, Enver Hoxhaj, primio Radovana Miljanića, novoimenovanog otpravnika poslova Ambasade Crne Gore na Kosovu, u Predsedništvu Kosova stigao je predlog Vlade za otvaranje ambasade, odnosno predstavništva Republike Kosovo u Crnoj Gori.\nPo rečima Ramuša Tahirija, savetnika predsednice Atifete Jahjage, taj dekret će biti potpisan i time će se pokrenuti procedura imenovanja predstavnika Kosova u Podgorici.\nIz Ministarstva spoljnih poslova rekli su nam da će ministar Hoxhaj već sledeće nedelje predložiti predsednici ime ambasadora.\nHoxhaj i Miljanić su tokom sastanka istakli važnost bilateralne saradnje i ojačavanja odnosa u mnogim oblastima.\nOtvaranje diplomatske misije Crne Gore na Kosovu očekuje se početkom septembra, a zašto se ona otvara na nivou otpravnika poslova, Miljanić za RSE pojašnjava:\n„Vi znate da na Kosovu postoji i da nije u Ustav uvrštena crnogorska nacionalna manjina, odnosno zajednica, da tu moja država ima brojna i čvrsta obećanja od kosovskih vlasti da će to učiniti prvo skoro, ali to je trajalo već nekoliko godina. S toga je naš predsednik države, Filip Vujanović odugovlačio, zapravo očekivao je da se to završi pa da se razmene diplomatski predstavnici, ambasadori i u Podgorici i u Prištini. Međutim, crnogorska manjina još uvek nije dobila ustavno utemeljenje, obećanja su zaista tvrda da će se to uraditi do kraja ove godine, pa će onda otpravnici poslova, dakle ja i čovek koji dođe u Podgoricu iz Prištine, odnosno diplomatske misije će biti podignute na nivo ambasada i ambasadora“, kazao je Miljanić.\nDo konačnog rešavanja statusa crnogorske zajednice na Kosovu može doći veoma brzo.\nSavetnik predsednice Kosova, Tahiri, potvrđuje da će crnogorska zajednica prvom prilikom izmene Ustava postati ustavna kategorija i imati rezervisana mesta u Skupštini.\n„Vidimo da sada imam malo odugovlačenja u proceduri izmene Ustava ali predsednica je obećala da sa prvim izmenama ustava, bilo koje izmene tokom ove jeseni, to smo rekli i predsedniku Crne Gore, biće izvršena ova izmena. Mi imamo i ustavno pravo da predsednica sama predloži te izmene ali za sada to nema potrebe, jer je vlada preuzela saglasnost da ona da predloge za izmenu ustava po ovom pitanju“, kazao je Tahiri.\nInače, Miljanić navodi da će prilikom rada na Kosovu imati mnogo posla, te da će pokušati da doprinese konkretizaciji i ostvarenju mnogih započeti a, kako kaže, nezavršenih poslova.\n„Politički odnosi Kosova i Crne Gore kao što je poznato su dobri i prijateljski. Međutim, na toj platformi treba graditi raznorvrsniju ekonomsku saradnju, unaprediti trgovinu, razgovarati konkretno o povratku raseljenih lica sa Kosova koji godinama žive u Crnoj Gori, pa i o, dakle, ustavnom utemeljenju dijaspore Crne Gore u kosovski Ustav“, kazao je on.\nSlobodan Vujičić, predsednik Udruženja Crnogoraca Kosova i Crnogorske demokratske stranke, kaže da je otvaranje ambasade Crne Gore u Prištini od izuzetnog značaja.\n„Ambasada je nešto najlepše što je trenutno moglo da se desi crnogorskoj nacionalnoj zajednici, ali ne samo etničkim Crnogorcima, nego kompletnoj dijaspori Crne Gore. Jer sada imamo Crnu Goru u Prištini, a do sada smo morali da idemo tamo da objašnjavamo, da pričamo...ovo je dobro za naše priznavanje, položaj, udruživanje, dolazak Ambasadora i otvaranje ambasade znači mnogo. I sam proces sjutra i povratka, i ekonomske i kulturne saradnje biće jači dolaskom ambasadora“, kazao je on.\nPo njegovim rečima, Crnogoraca na Kosovu najviše je na severu zemlje, a po nekim procenama ima ih između 7.000 i 10.000.


Venger kupuje od Pepa? - Sportske.net\nNOVA povreda u Bajernu!"Tobdžije" jače za igrača Reala?Santi Kasorla kao vino!Junajted krade igrača Arsenalu?UEFA uvodi nov sistem rangiranja za 'prvi šešir' u LŠ\nZadni vezni, koji je 2012. godine stigao na 'Alijanc Arenu' iz Bilbaa, pominjao se kao velika želja menadžera Mančester Sitija Manuela Pelegrinija, sad se u borbu za njegovo dovođenje uključio i Arsen Venger.\nIako je pružao sasvim solidne partije u dresu Bavaraca ne može se reći da je Havi Martinez stekao status standardnog prvotimca, jer je i kod Jupa Hajnkesa i kod Gvardiole igrao u rotaciji, neretko i na mestima koje nisu njegova primarna pozicija.\nBajern je bez problema odbranio titulu šampiona Nemačke, imaće priliku da odbrani i titulu u Kupu gde ga čeka finalni okršaj sa dortmundom, ali debitanstska sezona Pepa Gvardiole na kormilu se već ocenjuje kao neuspešna zbog pretrpljene katastrofe u ½ finalu Lige šampiona protiv Reala, u kojoj je cilj bila odbrana šampionskog naslova što nijednoj ekipi nije pošlo za rukom u istoriji.\nKada ekipa u svojim redovima ima igrače kao što su Bastijan Švajnštajger, Toni Kros i Havi Martinez, a mesta ima samo za dvojicu u startnoj postavi, prirodno je da dođe do nezadovoljstva zbog sistema rotacije. Gvardiola je to još više narušio priljubeći pritom i beka Filipa Lama na poziciji zadnjeg veznog.\nKrosa traži Mančester Junajted, ali uprava Bajerna ima tendenciju da pre zadrži u klubu domaćeg igrača no stranca, tako da se Španac (Bask) Havi Martinez u ovoj priči nameće kao 'tehnološki višak'.\nArsenal će probati da iskoristi ovo stanje, Venger je imao prilike da se uveri u Martinezove kvalitete u duelima 'Tobdžija' i Bavaraca u Ligi šampiona, te će izaći sa pristojnom ponudom od 28 miliona funti, ali očekuje se i odgovor finansijski moćnijeg Mančester Sitija.


Medojević: Crnogorske pomorce je vlast gurnula u šverc kokaina\nNajava administracije SAD da neće dozvoliti ulazak kontejnerskih brodova velikih kompanija na kojima većinu posade čine crnogorski pomorci, direktna je posledica zaplijene rekordne količine od 18 tona kokaina na brodu MSC Gayan u Filadelfiji. Američke bezbjednosne agencije, a posebno DEA od 2006 godine sa posebnom pažnjom prate djelovanje narko-kartela iz Crne Gore koji su postali veliki globalni igrači sa odličnim vezama sa južnoameričkim kartelima koje proizvode kokain. Velike nabavke kokaina su uvijek pod pažnjom DEA koja ima svoju mrežu agenata u narkokartelima koji proizvode kokain.\nUloga crnogorskih pomoraca u transportu velikih količina kokaina preko Atlantika, na velikim trgovačkim brodovima, na rutama prema Evropi, registrovana je još 2007, 2008 godine i od tada su pod posebnom pažnjom DEA.\nIstražujući modus operandi crnogorskog narko-kartela. DEA je locirala ulogu crnogorskih posada veoma važnom. Da bi izbjegli akcije DEA i carinskih službi , crnogorski pomorci su robu uzimali na otvorenom moru, kao u ovom slučaju, kada su napustili luku u Peruu.\nŠta je specifično u ovoj operaciji, što je dovelo do ove radikalne reakcije adminsitracije SAD. Agenti DEA su došli do saznanja da je veći dio ovo robe treba da završi u SAD, a to je poslednjih godina politička tema broj 1 u SAD. Sigurnost južne granice SAD i borba protiv meksičkih narko-kartela otvorila je i pitanje podizanja zida prema Meksiku, što je postalo jedno od najvažnijih političkih pitanja. Imajući u vidu da je u SAD praktično već počela predsjednička kampanja za izbore 2020, ova rekordna zaplijena kokaina je morala izazvati pažnju svih političkih i bezbjendosnih struktura u SAD.\nPokušaj ulaska na tržište SAD sa tolikom količinom droge bio je, po svemu sudeći, prelazak crvene linije i crnogorski pomorci će sada plaćati ogromnu cijenu zbog angažovanja ne malog broja pomoraca u švercu kokaina.\nOva mjera SAD može biti praćena i ne izdavanjem viza za crnogorske pomorce, što će brodovlasnicima biti dovoljan razlog da ne angažuju naše pomorce.\nKompanija MSC koja je u vlasništvu JP Morgana je već pretrpjela ogroman gubitak. Brod joj je zaplijenjen, osiguravajuća društva će sigurno povećati premije za osiguranje, klijenti će izbjegavati ovu kompaniju. Šteta se može mjeriti stotinama miliona USD, ako ne i milijardama jer se radi o jednoj od najvećih svjetskih kompanija za kontejnerski prevoz.\nCrnogorskim pomorcima ne može pomoći država, čija vlast stoji iza šverca kokaina. Ovaj šverc je “državni” posao iz niega se finansiraju krađe izbora i kampanje DPS.\nU borbi za posao, crnogorskim pomorcima ne preostaje ništa drugo već da mijenjaju državljanstva. Crnogorski pasoš je u ovom trenutku crveni karton za pomorce. Istina zbog ovog štetu trpi i veliki broj pomoraca koji nijesu učestvovali u švercu kokaina, ali treba biti pošten pa reći da je veliki broj i učestvovao. Postajali su bogati za godinu dana plovidbe, kupovale su se nekretnine, skupocjeni automobili i iskusnim starim pomorcima je bilo jasno da se od plate to ne može zaraditi.\nU poslednje vrijeme ukrcaj crnogorskih pomoraca na kompaniju MSC je išao preko izvjesne gospođe sa Banovog Brda i svima je stavljano do znanja da se od njih mogu očekivati i određene aktivnosti koje nijesu uobičajene niti u opisu posla. Tako da su svi crnogorski pomorci uključeni i šverc kokaina dobro znali gdje idu i šta će da rade i niko ih nije ni prisilio ni prevario.\nJedini spas za povraćaj reputacije crnogorskih pomoraca je smjena ove mafijaške i švercerske vlasti koja ih je gurnula u kriminal sa drogom.


Katarina Banjai, članica Gradskog veća za zaštitu životne sredine i održivi razvoj Grada Pančeva Grad Pančevo\n1. Kako ocenjujete dosadašnje aktivnosti resora koji Vam je poveren?\nDosadašnje aktivnosti resora koji mi je poveren bile su bazirane na realizaciji strateški usvojenih planova, naravno u skladu sa mogućnostima, jer su novčana sredstva uvek problem. U svom daljem radu vodiću se tim dokumentima. Načelni dokument, čije ciljeve ću se truditi da realizujem je “Strategija razvoja grada Pančeva 2014-2020”, koji je usvojila i Skupština grada Pančeva. U tom dokumentu sagledani su problemi i ciljevi svih resora, uključujući i oblast zaštite životne sredine i održivog razvoja. Naravno, pored toga, trudiću se da rešavam i probleme koji će se naknadno uočiti u daljem radu.\n2. Šta su najveći izazovi pred Vama u narednom periodu, kada je reč o resoru zaštite životne sredine i održivog razvoja?\nZaštita životne sredine je osetljiva tema u Pančevu, gradu koji ima razvijenu hemijsku industriju i koji je nemilosrdno bombardovan 1999. godine. Pančevo je zbog razvijene industrije, ruže vetrova, a time i velikog zagađenja vazduha dobio reputaciju ekološki crne tačke. Nekada i jeste to bio, ali danas se to ne može reći. Uloženi su veliki napori i situacija je znatno poboljšana. Mogu da kažem, da ćemo se moje kolege i ja, kao jedan tim, zajedničkim snagama boriti da se situacija još poboljša i da Pančevo dobije epitet zelenog grada koji brine o životnoj sredini i zdravlju sugrađana. Nemoguće je odmah rešiti decenijske probleme. Najbitnije je sagledati mogućnosti i u skladu sa tim postaviti ciljeve, a potom ih postepeno i dosledno realizovati.\nJedan od ciljeva je uvođenje tj. poboljšanje primarne separacije, odnosno razvrstavanje otpada na izvoru nastajanja. Taj segment je delimično rešen, postavljanjem namenskih kontejnera za reciklabilne materijale, u naseljima gde su višestambeni objekti, ali u naseljima i naseljenim mestima gde su individuala domaćinstva ne postoji razvijen sistem za primarnu separaciju otpada. Taj segment je od izuzetne važnosti. Što se tiče zagađenja, već smo otpočeli aktivnost koja će se dobro odraziti na kvalitet vazduha. Reč je o gasifikaciji. Grad Pančevo je obezbedilo podsticajna sredstva za korišćenje gasa kao energenta, odnosno sredstva koja će se koristiti za finansiranje projektno tehničke dokumentacije, koja je neophodna za priključenje na gasnu mrežu. S obzirom da je ovo prva godina i da ne možemo da pretpostavimo koliko će biti zainteresovanih građana, a sredstva su ograničena, odlučili smo se da parcijalno sprovodimo ovo finansiranje i da šansu najpre damo građanima koji žive na teritoriji MZ Vojlovica. Javni poziv je otvoren do 24. septembra tekuće godine. Ukoliko se ovo pokaže kao pozitivno i sledeće godine će se izdvojiti sredstva za ovu namenu, ali tada će šansu za sufinansiranje dobiti građani iz nekog drugog dela grada. Jedan od ciljeva je i ulaganje u Park prirode “Ponjavica”, koji je zaista prirodno bogatstvo, ali je zapušten zbog manjka finansijskih sredstava. Iskreno se nadam da će se stvoriti uslovi i lično ću se potruditi da se u sledećoj godini obezbede veća novčana sredstva kako bi se rešili gorući problemi na Ponjavici. Postoji još niz ciljeva i izazova koji su preda mnom, ali sam navela samo ciljeve za koje se nadam da će se u kratkom vremenskom roku realizovati.\n3. Koliko je ove godine budžetom obezbeđeno sredstava za oblast zaštite životne sredine i da li je po Vašem mišljenju to dovoljno?\nOve godine za Budžetski fond za zaštitu životne sredine izdvojena su sredstva u iznosu od 495.621.942,00 dinara. Od tih sredstava finansira se monitoring vazduha, zemljišta, buke, površinskih i podzemnih voda, suzbijanje ambrozije, šumski fond, projekti sanacije i rekultivacije smetlišta, oprema za monitoring vazduha, upravljanje otpadom, održavanje spomenika i parka prirode, podrška projektima korišćenja alternativnih izvora energije, upravljanje otpadnim vodama, kao i programi edukacije. S obzirom da je oblast zaštite životne sredine izuzetno široka, po mom mišljenju potrebno je izdvojiti više novca za ovu oblast, ali naravno moramo biti realni i svesni kakve su mogućnosti uz racionalno određivanje prioriteta.\n4. Kako biste želeli da izgleda budžet za ekologiju u narednoj 2017. godini i šta bi njime trebalo da bude finansirano?\nBudžetski fond za zaštitu životne sredine za 2017. godinu izgledaće slično kao i Budžetski fond za zaštitu životne sredine za 2016. godinu, zato što su većinom to aktivnosti je neophodno sprovoditi svake godine u kontinuitetu. Jedino što želim je da se na pojedinim pozicijama izdvoji više sredstava, jer sam primetila da su nedovoljna za realizaciju istih. Takođe, želela bih da se uvrste aktivnosti iz “Strategije razvoja grada Pančeva 2014-2020” koje se do sada nisu uvrstile u Budžetski fond za zaštitu životne sredine.\n5. Koliko je važno obrazovanje mladih u oblasti zaštite životne sredine i zbog čega?\nEdukacija dece u oblasti zaštite životne sredine je od izuzetne važnosti. Navike se razvijaju u najranijem uzrastu, zbog čega je neophodno da im baš u tom periodu pokažemo na koji način bi trebalo da se ophode prema svom okruženju.\n6. Na koje će načine ubuduće Gradska uprava Pančevo pospešiti obrazovanje najmlađih Pančevki i Pančevaca u oblasti zaštite životne sredine?\nPančevo se pozicioniralo kao jedinstvena samouprava u Srbiji, kada je reč o ekološkoj edukaciji i radu sa decom. Naime, Pančevo je jedini grad u Srbiji u kojem su se akciji “Sakupi i uštedi, videćeš da vredi” pridružile sve osnovne i srednje škole grada i okolnih naseljenih mesta. Pored toga, Pančevo je i jedina samouprava koja osnovcima distribuira besplatna izdanja posvećena ekologiji: časopis “Ekopedija” i priručnik “Ekobukvica”. Takođe, grad Pančevo sufinansira i finansira projekte i manifestacije u oblasti zaštite životne sredine za koje mogu aplicirati organizacije civilnog društva, a često projekti sa kojima apliciraju na Konkurs podrazumevaju edukaciju kako dece, tako i lokalnog stanovništva o zaštiti životne sredine. S obzirom da navedene aktivnosti daju pozitivne rezultate nećemo ih menjati, ali postoji mogućnost da ćemo u narednim godinama uvrstiti još aktivnosti namenjenih edukaciji dece.\n7. I ove godine grad Pančevo je nastavio praksu raspisivanja javnih poziva i konkursa za Udruženja građana u oblasti zaštite životne sredine. Šta je finansirano ove godine na konkursu, odnosno kakva su bila interesovanja učesnika konkursa?\nSvake godine grad Pančevo raspisuje Konkurs za sufinansiranje/finansiranje projekata u oblasti zaštite životne sredine i Konkurs za finansiranje i sufinansiranje projekata-manifestacija u oblasti zaštite životne sredine.\nFinansiraju se projekti koji će promovisati ovu oblast i konkretne aktivnosti u oblasti zaštite prirodnih vrednosti, očuvanja i unapređenja biodiverziteta, kao i programe edukacije i podizanje svesti javnosti na teritoriji grada Pančeva i okolnih naselja.\nU aprilu mesecu, pre mog imenovanja na mesto Gradske većnice, objavljen je konkurs, zbog čega nisam imala priliku da učestvujem u odlučivanju pristiglih projekata. Ali opredeljena sredstva za tu namenu nisu u potpunosti utrošena, ostalo je 345.000,00 dinara, zbog čega je objavljen Haknadni konkurs 21. aprila tekuće godine. Komisija za vrednovanje projekata u oblasti zaštite životne sredine razmotrila je pristigle projekte. S obzirom na mala sredstva koja su preostala za ovu namenu, nismo bili u mogućnosti da podržimo sve pristigle projekte. Podržali smo one koji predlažu konkretne akcije i aktivnosti koje se ove godine nisu sprovodile i koji su po svom ponuđenom sadržaju inovativni.\n8. Grad Pančevo već nekoliko godina sprovodi saradnju sa školama u gradu i naseljenim mestima po pitanju reciklabilnih materijala. Da li će se ta akcija nastaviti i u školskoj godini koja je pred nama?\nAcija “Sakupi i uštedi, videćeš da vredi” realizovana jeu našem gradu tokom prethodne dve godine. Potrudićemo se da ova akcija postane redovna praksa svake školske godine, s obzirom da ovaj projekat daje pozitivne rezultate, kako na razvijanju korisnih ekoloških navika kod dece, tako i na očuvanju životne sredine, ostvarujući značajnu uštedu prirodnih resursa zahvaljujući reciklaži.\n9. I ovog leta bilo je nekoliko dana sa nepodnošljivim mirisima stajskog đubriva. Da li su u međuvremenu stigli neki konkretniji rezultati o izvoru i postoji li neko rešenje kojem bi se moglo pribeći kako bismo izbegli neprijatne mirise i narednog leta?\nZbog pojave neprijatnih mirisa koji su registrovani u Pančevu tokom jula i avgusta tekuće godine, Grad Pančevo je angažovao Zavod za javno zdravlje Pančevo da obavi organoleptičku ocenu kvaliteta vazduha. Dobijeni izveštaji prosleđeni su Ministarstvu i Sekretarijatu za zaštitu životne sredine Gradske uprave grada Beograda kako bi utvrdili tačan izvor neprijatnih mirisa. Odgovor na poslat dopis još nismo dobili.\n10. U kakvom je stanju sistem monitoring kvaliteta vazduha grada Pančeva i da li će biti sredstva za njegovo osposobljavanje u punoj meri ili eventualno proširenje?\nSistem za monitoring kvaliteta vazduha od 2005. godine radi na 4 merna mesta, kao i danas. Redovno se vrši održavanje i dopunjavanje sistema, kao i zamena analizatora prema određenim planovima i programima, u skladu sa raspoloživim sredstvima. U toku je promena softver sistema za kontrolu kvaliteta vazduha, kako bismo modernizovali opremu i uskladili sa softverom koji poseduje Agencija za zaštitu životne sredine Srbije.\nčlanica veća za ekologiju


UPOTREBA ASISTIVNE TEHNOLOGIJE - Privrednik - Vesti i privredni adresar zapadne Srbije\nUPOTREBA ASISTIVNE TEHNOLOGIJE\nDatum kreiranja: 22.11.2017 - 08:01:04\nRegionalna konferencija za Upotrebu asistivne tehnologije u obrazovanju i socijalnoj i dečijoj zaštiti, održaće se od 23. do 26. novembra 2017. u hotelu Mona, na Zlatiboru.\nKonferencija je deo projekta Podrška inkluzivnom obrazovanju i obuci za svakodnevni život dece i mladih sa smetnjama u razvoju, koji realizuju „Dnevni centar za decu i omladinu sa smetnjama i teškoćama u razvoju Pljevlja“ i OŠ „Dimitrije Tucović“iz Čajetine, kao deo programa prekogranične saradnje Srbije i Crne Gore.\nKonferencija će okupiti predstavnike institucija i organizacija iz javnog i civilnog sektora, u oblasti obrazovanja i socijalne i dečije zaštite iz zemalja u regionu, radi razmene iskustava i primera dobre prakse.\nCilj konferencije je razvijanje i unapređivanje saradnje u oblasti primene i razvoja asistivne tehnologije u obrazovanju, socijalnoj i dečijoj zaštiti u Srbiji, Crnoj Gori i zemljama u okruženju.\nU toku je proces kategorizacije konferencije u Komori socijalne zaštite.\nSvečano otvaranje konferencije je u četvrtak, 23. novembra u 16:00, a prisutnima će se pored organizatora iz Srbije i realizatora projekta iz Crne Gore obratiti predsednik opštine Čajetina, Sekretar sekretarijata za društvene delatnosti opštine Pljevlja, direktor Direktorata za socijalno staranje i dječju zaštitu Crne Gore, predstavnik Ministarstva za evropske integracije Republike Srbije i predstavnik delegacije Evropske unije u Srbiji.


Radio-televizija Novi Pazar obara rekorde gledanosti – Radio Televizija Novi Pazar\nRadio-televizija Novi Pazar obara rekorde gledanosti\nJuly 2, 2018 July 2, 2018 Armin Saljic 635 Views\nPrilog Radio-televizije Novi Pazar koji govori o proslavi u Novom Pazaru povodm pobjede Redžepa Tajipa Erdogana na poslednjim izborima u Turskoj oborio je sve rekorde u broju pregleda na društvenim mrežama. Ovih dana preko milion osoba gledalo je sve popularniji klip na fejzbuk stranici ove televizije.\nDa je Radio-televizija Novi Pazar medijski lider u regionu, govore statistike i sve veći broj pregleda priloga i sadržaja objavljenih kako na samoj televiziji i zvaničnom sajtu, tako i na društvenim mrežama. Najgledaniji tv formati su prije svega informativni dnevnik, ali i emisije Vama na selu, Život grada, emisjie o kulturi, zdravlju, sportu i saobraćaju, dok su, kako kažu statistike, gledaoci posebno intresovanje pokazali za uključenja uživo.\nNajveću gledanost imao je ovogodišnji ramazanski program koji je oborio sve rekorde kad je u pitanju interesovanje građana za raznovrsne teme ali i brojna uključenja iz domova gledalaca. Prilog koji se posebno izdvojio kad je u pitanju gledanost jeste prenos slavlja sa ulica Novog Pazara koji je radio novinar Galib Gicić povodom pobjede Redžepa Taipa Erdogana na izborima u Turskoj. Taj klip na fejzbuku imao je preko milion pregleda, veliki broj komentra i preko pet i po hiljada dijeljenja.\nSve to je velika motivacija novinarima, rukovodstvu televizije i kompletnoj produkcijia da nastave sa kvalitetnim i predanim radom. Radio televizija Novi Pazar i dalje će pratiti sve značajne događaje i manifestacije, biti u pravo vrijeme na pravom mjestu i opravadati dugogodišnje povjerenje gledalaca.\n← Najavljena saradnja fudbalskih klubova\nRadno vreme od 6 sati ? →


Božinović: Ne želimo ilegalne migrante u Hrvatskoj\n400 zatraženih azila\nHrvatski ministar unutrašnjih poslova Davor Božinović izjavio je da Hrvatska ne želi ilegalne migrante i da je oko 400 njih zatražilo azil u toj državi.\n"U ovom trenutku u postupku je oko 400 zahjeta za azil. Međutim, bitno je da ti ljudi koji čekaju rješenje hrvatskih vlasti odlaze iz Hrvatske jer im ona nije cilj", rekao je Božinović.\nOn kaže da Hrvatska ne dopušta da ilegalni migranti na njenu teritoriju ulaze preko polja, dolina i rijeka, te da sa BiH već praktikuje zajedničke policijske patrole u kontroli granice, dok je sa Srbijom to u fazi razmatranja.\n"Nemamo problem što se tiče zajedničkih patrola sa Srbijom, međutim očekujemo od te zemlje da počne da provodi sporazum o readmisiji. Ako Srbija prihvata u kratkom postupku nelegalne migrante nazad, naravno da možemo sarađivati", rekao je Božinović za zagrebačku TV "Nova".\nOn je naveo da je dogovoreno da jedan avion Fronteksa iz vazduha prati kretanje migranata na dijelu Crne Gore i BiH.\n"Druga opcija, koju predlažemo u našim razgovorima u Briselu, je da sve države Zapadnog Balkana potpišu statusne sporazume sa Fronteksom, koji bi se mogao raspoređivati na njihovom granicama", rekao je Božinović.\nOn je podsjetio da je u zadnjoj Strategiji proširenja EU pitanje migracija i upravljanje granicama jedan od prioriteta za sve kandidate za članstvo.\nZatvorene luke za brodove nevladinih organizacija sa migrantima\nHrvatska će zatvoriti granice za migrante, ako to urade druge zemlje EU


Otkriveno više od 35 ilegalnih migranata na području Subotice | (Vesti - 16. 09. 2014) Subotica.com\nOtkriveno više od 35 ilegalnih migranata na području Subotice\n16.09.2014. u 16:04h\nRegionalni centar granične policije, u saradnji sa Osnovnim javnim tužilaštvom u Subotici, otkrio je više od 35 ilegalnih migranata na području Subotice, dok je protiv dve osobe podneta krivična prijava.\nKako je saopšteno iz tužilaštva, pretresom stana i drugih prostorija u Ludaškom Šoru 206, u naselju Šupljak, u podrumskim prostorijama i sobama ugostiteljskog objekta “Belfum Fodago” DOO, u vlasništvu osumnjičenog G. O. P.(57), zatečena su skrivena 24 strana ilegalna migranata, državljanina Sirije, kojima je osumnjičeni omogućio nedozvoljen boravak.\nProtiv G. O. P., kako je saopšteno, Osnovnom javnom tužilaštvu u Subotici podneta je krivična prijava zbog krivičnog dela nedozvoljenog prelaza državne granice i krijumčarenje ljudi.\nTri dana kasnije, 15. septembra, pretresom u Radničkoj 27 u Subotici, u kući M. M. pronađen je osumnjičeni N. M. (29) državljanin Avganistana.\n- Protiv osumnjičenog doneto je rešenje o zadržavanju i podneta je krivična prijava zbog nedozvoljenog prelaz državne granice i krijumčarenje ljudi, jer je pokušao da omogućiti ilegalan prelazak državne granice za 12 stranih ilegalnih migranata državljana Pakistana i Avganistana koji su zatečeni u ilegalnom prelasku u visini graničnog kamena E-458 - navedeno je u saopštenju tužilaštva.\nOsumnjičeni N.M. će danas biti priveden na saslušanje u Osnovno javno tužilaštvo u Subotici.\nNa Paliću otkriveno 30 migranata iz Sirije


Olja Bećković (moderatorka), sudija Miodrag Majić, koordinatorka Nacionalnog konventa o EU Nataša Dragojlović, profesor na FPN-u Slobodan Samardžić i novinar Zoran Panović na debati "Stane nacije - koliko smo zaista za EU", u hotelu Aleksandar u Nišu, 19. juna 2019.\nVlasti u Srbiji zalažu se samo deklarativno za ulazak zemlje u EU, jer provladini tabloidi šire antievropsko raspoloženje, proces pridruživanja teče sporo, nije otvorena ni polovina pregovaračkih poglavlja, urušavaju se demokratke institucije i sistem podele vlasti. Zbog svega toga, 2025. godina nije realan datum za pridruživanje, rečeno je između ostalog na debati "Stane nacije - koliko smo zaista za EU" koja je u sredu uveče u organizaciji Instituta za evropske poslove održana u Nišu.\nSudija Apelacionog suda u Beogradu Miodrag Majić rekao je, međutim, da bi loša situacija u društvu u Srbiji bila mnogo gora kada bi se odustalo od evropskoh puta i procesa integracija.\n"Naše pravosuđe, kada bismo ga prepustili samo nama, bilo bi u '16 puta' katastrofalnijem stanju nego što je trenutno. Vrlo brzo bismo završili i formalno na degradaciji sudova", rekao je Majić nastavljajući da bi posao sudova verovatno bio prepušten policiji - "jer njima više verujemo", sudije bi postavljali lokalni moćnici i slično.\nStavu da bi bez procesa integracija bilo gore usprotivio se profesor na Fakultetu političkih nauka u Beogradu i nekadašnji ministar u vladi Vojislava Koštunice, Slobodan Samardžić, koji je podsetio da je prethodna reforma pravosuđa sprovedena 2009. "uz blagoslov Evropske unije", a da donela "dar-mar" u pravosuđu, da je tada smenjeno 800 sudija i oko 400 tužilaca.\n"To čekanje da nam pomogne neko sa strane umrtvljuje i sistem, i ljude", rekao je on, naglašavajući ipak da se sistem mora menjati po uzoru na EU, ali ne i puštati da nam EU uređuje.\nNovinarka Olja Bećković (moderatorka), sudija Apelacionog suda u Beogradu Miodrag Majić, koordinatorka Nacionalnog konventa o EU Nataša Dragojlović, profesor na FPN-u Slobodan Samardžić i novinar Zoran Panović ispred "Demostata" učestvuju na debati "Stane nacije - koliko smo zaista za EU", u hotelu Aleksandar u Nišu, 19. juna 2019.\nSamardžić se usprotivio daljim evropskim integracijama na postojeći način. On je podsetio da je situacija na početku evropskog puta Srbije početkom 2000-ih godina bila sasvim drugačija i da su sa EU potpisani sporazumi koji su osmišljeni da zemlje pripreme za članstvo. Međutim, zbog drugačijih političkih okolnosti, članstvo više nije realno, čak i ako Srbija "preda Kosovo", odnosno iz Evrope stižu jasne poruke da dalje proširenje ne dolazi u obzir.\nZbog svega toga, Srbija prema Samardžićevom mišljenju trpi štetu i bilo bi neophodno otvoriti sasvim drugačije pregovore, na obostranu korist, kako sa Unijom, tako i sa pojedinačnim državama članicama i postići kvalitetne sporazume.\n"Uostalom, od 2012. godine Evropa gleda kakva diktatura vlada u Srbiji i ne preduzima ništa. Podržavaju SNS jer je to jedina stranka koja je prihvatila predaju Kosova", rekao je Samardžić ocenjujući da je to razlog i zbog kog je SNS "najevropskija" stranka danas.\nKoordinatorka Nacionalnog konventa o EU Nataša Dragojlović ocenila je da je za sporost procesa EU integracija najviše odgovornosti ima Srbija, ali da je ima i na strani EU.\n"Bilo je mnogo razloga zašto je sve išlo usporeno. Srbija je morala da isporuči Ratka Mladića i Radovana Karadžića Haškom tribunalu, a dugo se uopšte nije znalo gde su oni. Naravno, pitanje Kosova je značajno usporilo ulazak Srbije u EU", ocenila je ona i dodala da ni kada bi Srbija sutra priznala Kosovo, ne bi odmah ušla u EU, jer "ovakve nas neće primiti".\nNaglasila je da ju kao građanku ne interesuje "članstvo radi članstva", već sve one koristi koje donosi uređivanje društva kao priprema za članstvo, odnosno ispunjavanje standarda po kojima već živi pola milijarde građana Evropske unije.\nZoran Panović, novinar Danasa i programski direktor "Demostata", rekao je da istraživanja te organizacije pokazuju da ne postoji konsenzus oko članstva u EU. "Podržavam put u EU, ali mislim da Srbija nikad neće postati članica", rekao je Panović. "Vreme prolazi, a mi se vraćamo u naše sukobe iz '90-ih godina".\nRekao je da je gotovo 80 odsto ljudi u Srbiji naklonjeno autoritarnom sistemu vladanja - da 61 odsto otvoreno nema problem s tim, dok ostali "nisu sigurni". Podsetio je i da 32 odsto ispitanih smatra da je Josip Broz Tito bio najbolji vođa, a da slede Aleksandar Vučić i Slobodan Milošević. Boris Tadić i Vojislav Koštunica, lideri koji su bili "evropski mejn-strim" rekao je Panović, imaju samo dva odsto.\nPanović je ocenio da je EU "izgubljena za par generacija" i ukazao na apsurd da bi danas svi poslali decu na Zapad, ali da vole Rusiju. Takođe, "ogroman broj ljudi je protiv članstva u NATO, a ne postoji postkomunistička zemlja koja nije ušla u NATO".\nNataša Dragojlović je rekla da se sve više čuje inicijativa da se preostale zemlje regiona ekspresno prime u EU, "kao učenici sa dvojkama" a da se otvoreni problemi dalje rešavaju unutar Unije.\nZoran Panović, međutim, smatra da je Srbija svrstana u takozvani "otomanski paket", zajedno sa Makedonijom, Albanijom i BiH, koji nikada neće postati članica EU, dok za Crnu Goru možda i postoje šanse.\nOcenio je i da Srbiji nedostaje "kum" koji bi je gurao ka članstvu, kao što je Hrvatsku gurala Nemačka, izražavaući sumnju da bi to mogao da bude premijer Mađarske Viktor Orban, sa kojim je srpsko rukovodstvo u vrlo dobrim odnosima.\nSnimak cele tribine, koju je Glas Amerike uživo prenosio na svojoj Fejsbuk stranici:


Вучић: Можда ћу учествовати у међустраначком дијалогу без представника ЕУ\nHomePolitikaVučić: Možda ću učestvovati u međustranačkom dijalogu bez predstavnika EU\nMeđustranački dijalog je uvek lekovit i važno je da ljudi razgovaraju, izjavio je predsednik Vučić. Za njega je, kaže, važno i moguće da učestvuje u razgovoru sa onima koji ne žele prisustvo evropskih predstavnika, jer se onda podrazumeva da unutar države Srbije mi odlučujemo kakvu budućnost hoćemo.\n„Ali će naravno stranka koju još neko vreme vodim učestvovati i u ovom drugom delu sa predstavnicima EU i nekoliko političkih stranaka koje su bojkotovale izbore“, rekao je Vučić odgovarajući na konstataciju novinara da on neće direktno učestvovati u međustranačkom dijalogu.\n„Potrebno je da se razgovara na ozbiljan način i govori o činjenicama, a ne da se organizuje fontana želja i šta nekom pada na pamet. A, to ko će se oko čega saglasiti u okviru nekog dijaloga, to je druga stvar“, naveo je Vučić.\nDodaje da je novo brzo istraživanje pokazalo da su rezultati još gori za one stranke, „koje su se hvalile, inače lošim rezultatima“.\n„Kako god okrenete, za mene je važno i moguće da učestvujem u razgovoru sa onima koji ne žele prisustvo evropskih predstavnika, jer se onda podrazumeva da unutar države Srbije mi odlučujemo kakvu budućnost hoćemo i kakve političke odnose hoćemo“.\n„Siguran sam da će nekih dogovora biti, bar sa jednim delom ljudi oko uspostavljanja dugogodišnjih uslova za budućnosti, i da će dijalog biti dobro obavljen. I uveren sam da će biti napravljena dobra atmosfera“, zaključio je Vučić.\n„Prema svecu i tropar, to je sve što imam da kažem“, rekao je Vučić odgovarajući na pitanje o odnosima Srbije i Crne Gore, budući da je crnogorski ministar spoljnih poslova praktično odbio mogućnost da se ambasador Srbije Vladimir Božović vrati na dužnost.\n„Mi smo tražili izručenja nekoliko lica koja su nama strahovita važna u istragama vezanim za organizovani kriminal i ne bih da ulazim u pojedinačna pitanja, ali ne biste verovali koliko je to komplikovano“, naveo je Vučić\n„A, ovo drugo (za Marovića) morate da pitate naše pravosudne organe. Znam koliko komplikacija po tom pitanju ima, ali se nadam da zajednički u dogovoru najveći deo tih problema sa Crnom Gorom možemo u narednom periodu da rešimo“, zaključio je Vučić.\nPodignuta optužnica za silovavanje mladića u Beloj Crkvi


Usvojena rezolucija o političkom i građanstvom jedinstvu u odbrani vrednosti naroda Kosova\nSkupština Kosova usvojila je rezoluciju o “Političkom i građanskom jedinstvu u odbrani vrednosti naroda Kosova” od deset tačaka na predlog poslanice Alijanse novo Kosovo Mirljinde Sopi Krasnići.\nJedna od tačaka navodi da Skupština Kosova poštuje Specijalizovana veća u Hagu i zahteva da se njihov rad zasniva na poštovanju zakona Kosova i međunarodnih pravila njenog funkcionisanja, i da veća budu fer i nepristrana u tretiranju svih predmeta.\n„Skupština Kosova izražava zabrinutost zbog mogućih krešenja procedura prilikom objave određenih imena iz nepotvrđenog nacrta-optužnice protiv pripadnika Oslobodilačke vojske Kosova“, dodaje se u jednoj od tačaka, a aludira na nedavno objavljivanje saopštenja Specijalizovanog tužilaštva da je protiv predsednika Kosova Hašima Tačija i predsednika Demokratske partije Kosova Kadrije Veseljija podneta na razmatranje optužnica za ratne zločine.\nDodaje se da je „Republika Kosova kontinuirano bila spremna da dokaže pravednost odbrambenog rata OVK-a i da je i danas spremna da isto uradi sa Specijalizovanim većima“.\nTači: Ako se potvrdi optužnica, podnosim ostavku\nTači saopštio da u ponedeljak putuje u Hag\nU rezoluciji se takođe navodi da Skupština smatra da je „političko i građansko jedinstvo neophodno u odbrani oslobodilačkog rata OVK-a i naroda Kosova“.\nSkupština putem rezolucije „naglašava činjenicu da je na Kosovu država Srbija počinila etničko čišćenje, tako što je proterala oko milion građana, ubila 12 hiljada civila među kojima 1.300 dece, počinila više od 400 masakra, silovala oko 20 hiljada žena i devojaka, te uništila imovinu građana, te kulturne, verske i istorijske spomenike i infrastrukturu Kosova“.\nSkupština takođe zahteva da se što pre reši pitanje nestalih lica, i uspostavljanje pravde za sve žrtve zločina Srbije nad narodom Kosova.\n„Ćutnja nad tim zločinima na Kosovu se shvata kao amnestija i tolerisanje srpskih zločina počinjenih na Kosovu“, dodaje se u rezoluciji.


Naslovna » BG svaštara » BG Fashion » XX Katapult u Delta City-ju\nAh Neša 27. april 2013. BG Fashion Komentari su isključeni na XX Katapult u Delta City-ju\nUkoliko ste bar jednom u toku meseca pomislili kako treba da „osvežite“ svoj garderober ili da se obradujete novim modnim detaljem, obavezno posetite jubilarni dvadeseti „Katapult“.\nTo je mesto na kome posetioci mogu da pronađu sve ono što je potrebno da njihov stil i dom zablistaju punim sjajem: modne detalje, atraktivnu garderobu, kao i maštovite dekorativne predmete za kuću. Sa dolaskom proleća više od 100 dizajnejra pripremilo je nove kreacije i kolekcije. Kroz „Katapult“ do sada je promovisano više od 1.000 mladih dizajnera, a manifestacija se pozicionirala kao najveći regionalni festival modnog asesoara, nakita i garderobe.\nNeki od posebno interesantnih izlagača su „Groovy geeks“, koji proizvode nakit od satnih mehanizama, „MK Style“, nakit od poludragog kamenja, „Tammy Cosmetics“, kolekcija nakita „Unikat“, kolekcija garderobe za devojčice „Princezina haljina“ i drugi.\nSvi posetioci Delta City-ja imaće priliku da pogledaju i kupe nove kreacije i kolekcije mladih umetnika i dizajnera svakog dana, od 10.00 do 22.00. (danubeogradu.rs)\nTagovibg svaštara delta city dub katapult moda shopping vesti\nPrethodni Kinoteka – repertoar za maj 2013.\nSledeći Parodija „Mrak film 5“ u bioskopima


Vanredna sjednica VSTVBiH: Podrška Tegeltiji\nVisoko sudsko i tužilačko vijeće Bosne i Hercegovine (VSTVBiH) jučer je na vanrednoj sjednici razmatralo Informaciju predsjednika VSTV-a BiH povodom trenutne situacije u pravosuđu te usvojilo niz zaključaka.\nVijeće je dalo punu podršku i povjerenje predsjedniku Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine Milanu Tegeltiji, u daljem obavljanju njegovih dužnosti.\nPozvalo je Tužilaštvo Bosne i Hercegovine da, što je prije moguće, provede efikasnu i detaljnu provjeru svih navoda iz teksta objavljenog u on-line magazinu “Žurnal“ i donese tužilačku odluku.\nPoziva Ured disciplinskog tužioca Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH da pažljivo prati poštivanje Kodeksa sudijske i Kodeksa tužilačke etike od strane nosilaca pravosudnih funkcija, u svim njegovim segmentima, i posebno prati istupe nosilaca pravosudnih funkcija u medijima, te da, ukoliko uoči kršenje tih kodeksa, promptno poduzima adekvatne mjere.\nVSTVBiH konstatuje da potpredsjednica Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine Ružica Jukić, na sjednici Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine, nikada nije za kolege Gorana Nezirovića, Branka Perića i Tomislava Ljubića, upotrijebila izraz „trećerazredni službenici“.\nSlužba za informisanje Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine će na adekvatan način snimati sva obraćanja predsjednika, potpredsjednika ili članova Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine medijima, u cilju obezbjeđivanja njihove autentičnosti, zaključeno je na venrednoj sjednici, saopćeno je iz VSTVBiH.


Nesporni izborni uspeh nacionalističkih partija koje od 2010. godine vladaju nad glavnim samoupravnim institucijama u Kataloniji, i upornost sa kojom objavljuju svoju nameru da se odcepe od Španije – bilo putem pregovora ili putem jednostranog proglašenja nezavisnosti – privukle su veliku pažnju, i to ne samo zbog načina na koji bi se nezavisnost proglasila, već i zbog scenarija koji bi se otvorili u slučaju da se ova mogućnost i ostvari. Kao posledica toga, poslednjih godina se pojavilo mnoštvo analiza – ostavimo sad po strani da je delotvorno odvajanje Katalonije od Španije ne samo neizvesno, već neverovatno – koje su pretpostavile da će se to nekako desiti u bliskoj budućnosti, pa su se posvetile predviđanjima kako bi nezavisna Katalonija mogla da izgleda.\nDo sada su većinu ovih studija objavljivali eksperti iz institucija u sklopu Generalitat de Catalunya kako bi opravdali secesiju, ili nezavisni analitičari i naučnici, koji su podržavali ili osporavali proces. Argumenti su se fokusirali na tri ključna pitanja: ekonomske posledice katalonske nezavisnosti, pozicija nezavisne Katalonije u odnosu na Evropsku uniju i mogućnost da građani Katalonije zadrže španske pasoše i uživaju u pravima koja sleduju iz toga, čak i nakon otcepljenja. Međutim, primećuje se oskudica analiza koje razmatraju koji politički model bi mogao biti implementiran u budućoj katalonskoj državi, tako da je dolazilo do situacija da je građanstvo Katalonije nekoliko puta bilo pozivano da podrži – bilo na biralištima ili na ulici – nezavisnost svoje teritorije, bez predstave o tome kakav politički režim bi iz toga mogao da se izrodi. To nas dovodi do zaključka da je ta neodređenost u vezi političkog sistema namerna strategija, usmerena na to da se spreči potencijalno otuđivanje sledbenika promovisanjem političkih formula koje bi mogle da dovedu do neslaganja, ili motivisana željom da spreči fragmentaciju političkih struja koja se zalažu za nezavisnost i čija ekstremna različitost čini ideološki konsenzus nemogućim.\nSve ovo čudi, uprkos činjenici da već postoji nekoliko projekata ili nacrta ustava za Kataloniju koji nastoje da razjasne ili reše ovo veliko pitanje. Od njih se možda najviše govorilo o nacrtu s početka 2015. godine, koji je objavio bivši sudija Santjago Vidal, i o čemu je bilo reči ne toliko zbog sadržaja, već zbog okolnosti u kojima je prikazan javnosti. Ovaj relativno kratak dokument nastao je bez zvanične podrške nekih političkih snaga ili institucija, ali je shvaćen kao značajan korak u procesu sticanja nezavisnosti. Problem se nalazi u tome što je Vidalov nacrt, prvi odraz budućeg katalonskog Ustava, u svoj suštini duboko uznemiravajući dokument, i to iz više perspektiva.\nOstavljajući za trenutak po strani najozbiljniju zamerku – činjenicu da Katalonija kao integralni deo španske nacije nema pravo na secesiju, i stoga nema pravo na sopstveni ustav – nacrt ustava Vidala i njegovih kolega je oskudan na planu principa i sredstava, što bi, da okolnosti nisu prave, sigurno pre izazvao podsmeh nego ogorčenost među onima koji ne dele nacionalistička uverenja, dok bi kod simpatizera pre izazvao sramotu nego radost.\nOd svih nedostataka Vidalovog nacrta ustava, najmanje su bitni oni nastali u brzini pisanja, o čemu svedoči obilje pravopisnih grešaka. Govorim o odredbama poput člana 15, u kome se nakon aluzije na nošenje muslimanskog vela bez dalje kvalifikacije određuje da “niko ne može u potpunosti prekriti svoje lice”, čime se jednim potezom kao neustavnim ocenjuju karnevali, maskenbali i verske procesije. Slična situacija je sa članom 35, u kome se govori o geografskim i političkim granicama nove Republike, gde Vidal zaboravlja da se Katalonija ne graniči samo sa Francuskom na severu, Španijom na zapadu i jugu, već i sa Kneževinom Andorom. Kako bismo skratili ovu listu, pomenućemi još član 90, koji odražava želju Katalonije da “ostane deo Evropske unije i što pre postane njena 29 članica”, ispuštajući iz vida da trenutno postoji pet kandidata za pridruživanje, dok nekoliko drugih to u bliskoj budućnosti treba da postane, tako da se u najoptimističnijem scenariju može očekivati da nezavisna Katalonije postane tek trideset i neka članica EU.\nIpak, mnogo ozbiljnije su primedbe na nedovoljno poznavanje osnovnih kategorija ustavnog prava. Svaki upućeni čitalac biće šokiran kada vidi da se u članu 2.1 izjavljuje da će Katalonija biti “jednodomna parlamentarna, a ne predsednička republika”, kao da “parlamentarni” i “predsednički” nisu već sami po sebi suprotni termini. Ili kada se u drugom delu drugog poglavlja, posvećenog izvršnoj vlasti, pojavljuju odeljci u kojima se Ombudsman (bira se na izborima) i Kancelarija za reviziju (podložna imenovanju od strane parlamenta), pa čak i lokalna vlast regulišu. Ili jednako besmisleno uključivanje pitanja katalonske monete (član 89) i društveno-ekonomskog sistema Katalonije (član 86) u poglavlju posvećenom “međunarodnim odnosima”; ili, ukratko, veoma nepouzdanoj regulaciji "Sala de Garanties Constitucionals", kojoj je članom 81 povereno rešavanje ustavnih izazova i kršenja ustavnih prava, precizirajući ko će biti ovlašćen da donosi rešenja u vezi sa potonjim, ali ignorišući ovo važno pitanje u vezi sa pređašnjim.\nOdredbe poput onih iz člana 12.3 pre su izraz drskosti nego nespretna formulacija, gde se kaže da će “Katalonci ostati evropski građani sa svim pravima i obavezama koje su uživali u vreme formiranja Republike Katalonije”, čime se grubo previđa činjenica da Mastrihtski ugovor jasno govori da su građani Unije samo oni ljudi koji su građani država članica, a nezavisna Katalonija to nije. Ili član 22.2, u kome još uvek odjekuju glasovi nelegalnog referenduma od 9. novembra 2014, gde se govori da će u budućoj Kataloniji poziv na referendum biti – kao i u omraženoj Španiji – ekskluzivna nadležnost parlamenta; i na kraju član 36, koji samo u šest redova govori o modelu teritorijalne organizacije, bez nastojanja da se ustanovi profil tih budućih teritorijalnih podela, ili da se utvrde njihove institucije ili nadležnosti.\nMeđutim, najalarmantniji vidovi nacrta katalonskog ustava su oni koji otkrivaju opasnu kombinaciju iskrene vizije demokratije i slabog razumevanja komparativnog konstitucionalizma kojim se odlikuju njegovi tvorci. Dobar primer ovoga nalazi se u članovima 39 i 41, u kojima je zamišljen izborni sistem buduće Republike Katalonije. Element ovog sistema koji je izazvao najviše pažnje – odredba da partija koja pobedi na izborima nikako ne može dobiti više od 49% mesta u parlamentu, zamišljena da spreči zloupotrebu moći – predstavlja neopravdani napad na narodni suverenitet. Ako građani iz nekog razloga odluče da masovno glasaju za neku partiju, zašto bi bili uskraćeni da vide jednako veliku parlamentarnu većinu? Osim toga, ova odredba bi potencijalno mogla da dovede i do izopačenosti: ako pobednička partija nikad ne može da ima više od 49% mesta u parlamentu, da li to u uslovima mogućeg dvopartijskog sistema vodi do toga da poražena partija osvoji preostalih 51%? Međutim, i nastavak člana je jednako apsurdan, pošto tvrdi da je izborni sistem proporcionalan i da će funkcionisati po principu “otvorenih lista”, ali se u isto vreme stvara 41 izborna jedinica za raspodelu 105 mesta, čime se neizbežno dovodi do toga da će više od polovine biti jednočlane i stoga će funkcionisati prema većinskom sistemu – i to bez ikakvih lista. Aranžman iz člana 51 još više je apsurdan, gde se ističe da se predsednik – državni poglavar i vrhovni autoritet u Kataloniji – bira na neposrednim izborima, da bi se u članu 52 uključila mogućnost da se on smeni u parlamentu – što predstavlja mehanizam kojem nije podložan premijer, pošto je njegovo postavljanje i smena u isključivoj nadležnosti šefa države, u najautentičnijem stilu devetnaestovekovnog konstitucionalizma. I, na kraju, u članu 24 se raspravlja o opozivu izabranih zvaničnika, iako se zna da ova formula odgovara samo većini voljnoj da “otrese” predstavnike manjina pozivajući se na povrede izbornog programa za koji čak nisu morali ni da glasaju.\nUobičajeno je među ustavotvorcima – makar onima koji pripadaju našoj kulturi i našem dobu, bez obzira što se ta ideja pre mnogo decenija raširila van granica Evrope – da su ustavi pre svega dokumenti sa jasnim političkim značajem, i istovremeno obavezujuće pravne norme. Prvi argument podrazumeva da njihova izrada treba da dođe kao rezultat širokog društvenog i političkog konsenzusa, koji bi u idealnom slučaju trebalo da prevaziđe čisto numeričke uslove neophodne za pravilno formiranje većine. Iz drugog argumenta proizilazi potreba da se ustav izradi sa ekstremnom temeljnošću, jer svaka nejasnoća, nedostatak ili kontradikcija može u budućnosti dovesti do konflikta između institucija ili – što je čak gore – do smanjenja garancija za građane. U svetlu rezultata, ispravno je reći da su svi ovi zahtevi upadljivo odsutni iz nacrta Santjago Vidala, autora prvog nacrta ustava Katalonije. Rezultat je nacrt koji je tehnički manjkav i politički neprihvatljiv, što nas obavezuje na podsetimo na to da dobar ustav sam po sebi ne može rešiti probleme neke zemlje, ali ih loš ustav može prourokovati, donoseći nevolje onima koji bi pokušali da se njime rukovode. A onaj ustav koji su neki neodgovorni pravnici zamislili za buduću – i još uvek malo verovatnu – katalonsku državu nije samo loš, već predstavlja pravu antologiju besmislica.\nProf. Karlos Flores Huberias, član Board of Trustees


RTS :: Novak može da odahne – u Madridu bez karantina, ali sa publikom\nTenis Novak može da odahne – u Madridu bez karantina, ali sa publikom\npetak, 17. jul 2020, 17:12 -> 17:27\nIzvor: RTS, As\nNajbolji teniseri sveta, među kojima je i Novak Đoković, mogu da odahnu jer na mastersu u Madridu neće postojati karantin zbog pandemije koronavirusa, prenosi madridski "As". Španski listi navodi da će turnir u "magičnoj kocki" biti organizovan po planu i da učesnici neće morati u dvonedeljni karantin.\nPotvrda toga nalazi se u objavljenim merama španske Vlade u čijem se odeljku 595 ističe da karantin nije neophodan "za visoko kvalifikovane radnike čiji posao je obavezan i ne može biti odložen ili rađen povremeno, uključujući učesnike vrhunskih sportskih događaja koji se održavaju u Španiji".\nNacionalni sportski savez (CSD) potvrdio je za As da se u Španiji već organizuju neki međunarodni sportski događaji na kojem učešće imaju sportisti koji su doputovali i naveo da je jedan od primera Moto GP, koji je startovao prošle nedelje u Heresu.\nTo znači da bi Đoković mogao da planira nastup na Ju-Es openu, ali i Madridu, bez obzira na termine koji se preklapaju.\nGrend slem u Njujorku, na kojem svetski "broj 1" ima želju da učestvuje ukoliko ATP reši problem sa dvonedeljnim karantinom za svakoga ko napušta Ameriku, traje od 31. avgusta do 13. septembra, kada počinje takmičenje u prestonici Španije.\nNovak bi i u slučaju titule u "velikoj jabuci" mogao da prijavi Madrid jer je kao nosilac slobodan u prvom kolu, što znači da bi prvi meč igrao u utorak ili sredu.\nTakođe, u "magičnoj kocki" bi mečevi mogli da budu igrani pred publikom, potvrdio je direktor turnira Felisijano Lopes.\n"Uvereni smo da će biti gledalaca. Radimo na tome sa nadležnim organima, predstavili smo im naš protokol pre nekoliko dana. Iznenadili su se koliko su striktna pravila, kada je reč o bezbednosti navijača i naročito igrača. Sigurno smo da će ga odobriti", rekao je Lopes.\nĐoković bi trebalo da nastavi sezonu na mastersu u Sinsinatiju, posle čega bi igrao Ju-Es open. Kako sada stvari stoje, mogli bismo da ga gledamo i u Madridu, a potom u Rimu i Parizu, gde se od 27. do 11. oktobra igra Rolan Garos.\nSrpski igrač aktuelni je šampion, dok je Rafael Nadal već potvrdio učešće na mastersu u Madridu.


Beta 3. septembra 2020. 23:15\nTržišni udeo električnih automobila u Evropskoj uniji povećao se tokom i neposredno posle najoštrijeg dela sanitarnih mera zatvaranja zbog pandemije – pokazali su podaci auto-industrije u četvrtak, čak iako je tokom drugog tromesečja opala ukupna prodaja svih vrsta vozila.\nProizvođači automobila povećavaju proizvodnju električnih pod pritiskom jer sledeće godine moraju ispunitli teška nova ograničenja emisije izduvnih gasova.\nUdeo automobila s pogonom na baterije porastao je na 7,2 odsto u kvartalu od aprila do juna, sa 6,8 odsto u prvom ovogodišnjem kvartalu, po podacima Evropske asocijacije proizvođača automobila. Te brojke uključuju i vozila samo sa baterijama i priključne hibride koji elektro-pogon na bateriju koja se može puniti iz zidnog utikača, kombinuju s motorom sa unutrašnjim sagorevanjem, da bi produžili domet.\nIako je prodaja tih vozila opala na 129.000 sa 167.000, ali ukupno tržište automobila se smanjilo još više, za više od 50 procenata, i za automobile sa dizel i benzinskim motorima.\nKvartal april-jun obuhvatio je najoštrije sanitarne mere koje su ograničavale kretanje i okupljanje.\nTržišni udeo je važan jer će se proizvođači automobila ocenjivati prema proseku svoje flote po strogim novim ograničenjima emisije ugljen-dioksida koja u potpunosti stupaju na snagu sledeće godine. Ta nova ograničenja, usmerena na borbu protiv globalnog zagrevanja, znače da proizvođači automobila moraju da proizvode i prodaju više automobila s niskim emisijama. Ugljen-dioksid je glavni gas koji naučnici krive za globalno zagrevanje.\nU drugoj polovini ove godine najveći evropski proizvođač automobila, „Folksvagen“, pokreće prodaju svog malog modela „ID.3“ samo na baterije, namenjenog električnoj opciji za masovno tržište, s cenom počev od ispod 30.000 evra.\nDo ove godine prihvatanje električnih automobila bilo je sporo zbog zabrinutosti za domet vožnje i za nalaženje mesta za punjenje i zbog viših cena. Međutim, cene baterija opadaju, a konzorcijum proizvođača automobila gradi na putevima mrežu stanica za brzo punjenje.\nUz to vlade su povećale subvencije za prodaju električnih vozila kao deo programa ekonomskih podsticaja čiji je cilj i ublažavanje pandemijske recesije.\nPrihvatanje električnih vozila je veće u bogatijim, zapadnim članicama EU. Na primer, u Holandiji je u drugom tromesečju bilo ukupno 8.137 vozila na baterije, a svega 328 u Rumuniji.\nUdeo prodaje dizel-automobila opao je na 29,4 odsto sa 31,3 u istom periodu pre godinu dana. Prodaja dizela naglo je opala posle skandala „Folksvagena“ iz 2015. godine u Sjedinjenim Državama s automobilima na dizel kojima se manipulisalo da bi se varalo pri kontroli izduvnih gasova.\nLusien Matje, analitičar e-mobilnosti iz ekološkog lobija „Transport and Environment“, rekao je da „uprkos pandemiji, prodaja električnih automobila raste neviđenom brzinom“ i da električna vozila i hibridi uzimaju tržišni udeo od modela i s dizel i s benzinskim mogorima koji emituju zagađjenje koji šteti i klimi i zdravlju ljudi.\n„2020. je godina električnog automobila u Evropi“, rekao je on.\nSAD, s jeftinim benzinom i saveznom vladom koja želi da ukine zahteve za ekonomično korišćenje goriva, sporije prihvataju električna vozila.\nU Kini je smanjenje subvencija dovelo do usporavanja prodaje električnih vozila krajem prošle godine, ali vlada dugoročno napreduje sa zahtevima za više vozila koja manje zagadjuju.\nHelikopter NASA leteo iznad Marsa (VIDEO)\nSvemirska letelica Sojuz uspešno sletela posle šest meseci…\nNe, pirinač nije rešenje: Evo kako da spasite telefon ako…


(VIDEO) Deca iz Ljiga dobila svoje prvo igralište\nredakcija October 14, 2019\t0 Komentara\nMališani iz Ljiga dobili su danas svoje prvo pravo dečije igraliste, čiju je izgradnju finansirala lokalna samouprava sa pet miliona dinara. Već u sledećoj godini, plan je da se sagradi još nekoliko ovakvih igrališta, kako bi svako naselje u Ljigu imalo zabavu za decu.\nNajmlađi stanovnici Ljiga nisu krili svoju sreću, jer od danas konačno imaju uređeno mesto za igru. Dečije igralište, po svim standardima, sada krasi sam centar ove opštine.\n“Do 2012. godine u Ljigu nista nije urađeno”, kaže prvi čovek ove opštine i dodaje da se sada ova lokalna samouprava može pohvaliti sa mnogim investicijama.\n“Nakon otvaranja autoputa Miloš Veliki, evo danas smo svečano otvorili i prvo dečije igralište u Ljigu. Polako, ali sigurno, krećemo sa novim investicijama, a naredne godine, izgradićemo još nekoliko igrališta, kako bi svako naselje imalo mesto da se deca igraju”, naglašava Dragan Lazarević, predsednik opštine Ljig.\nPored sada već posojećeg i nekoliko planiranih dečijih igrališta, u planu opštine Ljig je i dogradnja dečijeg vrtića, a nakon puštanja u rad, boravak dece u ovoj ustanovi biće besplatan.\n“Mi smo jedna od dve opštine ili grada, koja će u potpunosti finansirati boravak dece u dečijem vrtiću, kako roditelji ne bi osetili dodatne troškove”, naglašava Lazarević.\nPo njegovim rečima, nakon dolaska auto puta Miloš Veliki, sada se u Ljigu otvara jedna sasvim nova priča kada su u pitanju investicije, jer je i predsednik države, kako naglašava, već najavio potencijalne investitore, kako bi se zaposlilo više od 200 ljudi.\nPrilog: TV GM Plus:\nTags: dečije igralište, dragan lazarević, ljig\nMihailo Jokić preti hapšenjima u Valjevu i najavljuje formiranje grupe građana\nNovi put u Valjevskoj Kamenici - ispunjeno obećanje


NVO Phiren Amenca predstavila inicijativu mladih opštini Nikšić\nSerdjan Baftijari 0 comments 29.07.2019\nRomska organizacija mladih „Koračajte sa nama – Phiren amenca“ u četrvtak 25. jula 2019. godine u prostorijama opštine Nikšić, održala je sastanak sa predstavnicima Sekretarijata za kulturu, sport, mlade i socijalno staranje i kancelarije za mlade povodom predstavljanja inicijative mladih Roma i Egipćana iz Nikšića.\n"Inicijativa je vezana za postavljanje metalne konstrukcije za street work out (teratana na otvorenom) gde će mladi provoditi svoje slobodno vrijeme baveći se sportskim aktivnostima. Inicijativa je dio projekta „Mladi za mlade“ koji su mladi aktivisti iz Nikšića razvili na Treningu za javno zagovaranje i učešće u zajednici, koji je Phiren amenca organizovala za 20 mladih iz šest opština krajem januara ove godine". Kazao je Serđan Baftijari, program menadžer Phiren Amenca.\nElvis Beriša, izvršni direktor Phiren amenca zahvalio se predstavnicima opštine Nikšić na prijemu i govorio je o dosadašnjim rezultatima projekta „Mladi za mlade“, podržanog od strane NVO Prima u okviru programa Omladinski fondovi za Zapadni Balkan i Tursku koji sprovodi Fondacija Ane i Vlade Divac uz podršku Evropske unije.\nBeriša je takodje govorio o inicijativama koje su mladi iz ostalih opština kreirali u cilju poboljšanja položaja mladih iz romske i egipćanske zajednice. Beriša je kazao da su do sada mladi iz tri opštine (Berane, Bar, Herceg Novi) realizovali inicijative, a da su u ostalim opštinama inicijative u fazi implemetacije.ž\nMilan Korać, sekretar Sekretarijata za kulturu, sport, mlade i socijalno staranje pozdravio je napore koje Phiren Amenca ulaže u cilju poboljšanja položaja romske zajednice i izrazio je spremnost da u okviru mogućnosti opštine Nikšić podrži inicijativu mladih.\n"Konkretna inicijativa vašeg projekta odnosi se na poboljšanje uslova djece i mladih da što kvalitetnije provode svoje vrijeme i bave se sportom, a prepoznata je i u strateškim dokumentima kako na lokalnom tako i nacionalnom nivou"\nMaja Radoičić, rukovodilac Kancelarije za mlade na sastanku je najavila da će pripremiti pismo podrške za realizaciju pomenute inicijative.\nNa sastanku je bilo riječi i o ostalim identifikovanim problemima u zajednici kao što su nepostojanje ležećih policajaca koji bi smanjili mogućnost nezgoda zbog mobilnog saobračaja na putu na kojem djeca i mladi provode svoje slobodno vrijeme. Takodje, osvetljenje puta je istaknuto kao jedan od problema a, obezbjeđivanje trotoara na pomenutom putu je neophodan zbog bezbjednosti djece koja koristi ovaj put do škole i nazad.\nGospodin Korać izrazio je spremnost opštine da radi na rješavanju ovih problema i najavio da će opština Nišić u narednom periodu radiiti na postavjanju ležećih policajaca i osvjetljenju dijela puta u naselju Gračanica a, prisutne je informisala da je već započeta aktivnost za obezbjeđivanje dvije septičke jame u naselju Gračanica na inicijativu zajednice.\nProjekat Mladi za mlade podržan je u okviru programa „Omladinski fondovi za Zapadni Balkan i Tursku“ koji finansira Evropska komisija kroz program IPA CSF, a kojeg realizuje Fondacija Ana i Vlade Divac u partnerstvu sa NVO Prima iz Crne Gore, organizacijom Partners iz Albanije, Asocijacijom za obrazovanje „Mladiinfo international“ iz Makedonije i Fondacijom volontera zajednice iz Turske.


Back REPORTAŽE MANIFESTACIJE Sajam zavičaja kao faktor saradnje i postizanja boljih poslovnih rezultata\npetak, 07 jun 2019 08:43\nOvaj sajam, na kojem je na 25 štandova izlagalo oko 100 izlagača, sa željom što vernije prezentacije običaja, kulture, tradicije srpskog naroda kroz knjige, slike, stare predmete, narodne nošnje, kao i ukuse zavičaja, pa su se na svakom štandu mogle probati raznorazne domaće specije i delicije, organizovan je sa ciljem jačanja, produbljivanja i razvoja postojećih i iznalaženja novih oblika međusobne saradnje, integracije i povezivanja pripadnika našeg naroda u Srbiji i u regionu i afirmaciju napretka regiona u celini.\nDirektor Fonda za pružanje pomoći izbeglim, prognanim i raseljenim licima AP Vojvodine, gospodin Duško Čutilo je ispred organizatora, Pokrajinskog sekretarijata za regionalni razvoj, međunarodni razvoj i lokalnu samoupravu i Fonda za pružanje pomoći prognanim i raseljenim licima, istakao da je njihova želja bila da se učini napor da se povežu i unaprede tri oblasti, privreda, turizam i kultura, organizovanjem raznih dešavanja u okviru jedne ovakve manifestacije.\nProgram svečanog otvaranja pratile su temateske konferencije na temu privrednog povezivanja Republika Srpska - AP Vojvodina, a predstavljeni su i turistički potencijali Republike Srpske i AP Vojvodine. Celodnevnu manifestaciju pratio je kulturno-umetnički program u kojem je učestvovalo preko 300 članova KUD-ova iz Srbije, Federacije Bosne i Hercegovine i Hrvatske.\n- Meni je posebno drago što je prvo izdanje ove manifestacije imalo odličan odziv publike i ono o čemu moramo da razmišljamo u pripremama za sledeću godinu i drugi Sajam zavičaja je pronalaženje većeg prostora - istakao je gospodin Čutilo.\nUporedo sa dešavanjima u Kongresnom centru, u organizaciji Pokrajinske vlade i Privredne komore Vojvodine (PKV) održan je Poslovni forum koji je okupio više od 70 privrednika iz Republike Srpske i Srbije i predstavnike najznačajnijih institucija u regionu.\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović rekao je na skupu da je intenziviranje međusobne privredne saradnje istovremeno osnov za sve druge vidove saradnje Srbije, odnosno AP Vojvodine i Republike Srpske, a predsednik Radovan Višković je naglasio značaj podrške koju je Vlada Srbije pružila RS u proteklih nekoliko godina kroz investicije u infrastrukturne projekte.\nPredsednik Privredne komore Vojvodine (PKV) gospodin Boško Vučurević je između ostalog rekao, da što češći kontakti i međusobna saradnja dovode do jačanja poslovnih veza što će svakako doprineti ostavarivanju pozitivnih rezultata.


EK: Neka Mogerinijeva objasni šta je mislila pod suverenim Kosovom - 27.03.2015, Sputnik Srbija\nU Evropskoj uniji nema nikakve promene stava prema priznavanju nezavisnosti Kosova, izjavila je danas portparolka Evropske komisije Ketrin Rej. 27.03.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, federika mogerini, ketrin rej, evropska unija (eu), evropska komisija\n14:05 27.03.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nU Evropskoj uniji nema nikakve promene stava prema priznavanju nezavisnosti Kosova, izjavila je danas portparolka Evropske komisije Ketrin Rej.\nKetrin Rej je rekla da je u Prištini bilo reči o dijalogu Srbije i Kosova i naglasila je da, što se tiče priznavanja nezavisnosti Kosova, kad je reč o EU, nema nikakve promene.\nZamoljena da objasni da li izjava Mogerini da su Srbija i Kosovo dve suverene države predstavlja njen lični stav ili to odražava i promene u poziciji EU, ona je rekla da jedino što može da ponovi je da nikakve promene s tim u vezi nema kad je u pitanju EU.\nNa pitanje da li može da se osvrne na izjavu Mogerini, ako je to bio njen lični stav, portparolka Evropske komisije je rekla da je Mogerini danas u Beogradu, da će biti održana konferencija za novinare i da tamo može da objasni svoje stavove.\nTo je bio i odgovor na pitanje novinara da li bi stav Mogerini da su Kosovo i Srbija suverene države mogao uticati na nastavak dijaloga Beograd-Priština.


Uručeni ugovori za samozapošljavanje, iz budžeta izdvojeno 6,5 miliona dinara - JUGPRESS\nZa 26 osoba danas su uručene subvencije za samozapošljavanje u iznosu od po 250 hiljada dinara, za šta je iz budžeta grada izdvojeno 6,5 miliona dinara.\n„Na ovaj način ćemo osnažiti i dati vetar u leđa novim privrednicima, među kojima je dosta mladih. Sve je više onih koji žele da započnu svoj posao, da žive od svog znanja i veština, i to nas veoma raduje”, rekao je gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović.\n” Od 2013. godine, od kako sprovodimo sve mere podsticaja zapošljavanja, do danas, ukupno smo izdvojili 190 miliona dinara, dok za tekuću godinu 30 miliona,“ rekao je Cvetanović.\n„Pokazalo se, od 2013. do današnjeg dana, kada već imamo jedno solidno iskustvo, da 80 % vaših koleginica i kolega koji su započeli sa procesom zapošljavanja ili privatan biznis, i dalje rade. Uvek ćete imati u gradu Leskovcu pouzdanog partnera, pouzdanu lokalnu samoupravu, koja će vas podržavati, a ako budete imali bilo kakvih problema u vašem poslu, od izdavanja dozvola, do saglasnosti, vrata kabineta gradonačelnika su vam otvorena,“, rekao je ona.\nAleksandra Zdravković iz Kutleša rekla je da je otvorila auto-servis.\n“Subvencija nama, mladima, mnogo znači, a naravno i ostalim građanima koji žele da se ostvare u ulozi preduzetnika”, dodala je ona.


Stvari se u Dortmundu menjaju brzinom svetlosti, a nakon što se pre nešto više od 24 sata govorilo se o novom ugovoru, Lusijana Favr je dobio otkaz u Borusiji.\nTome je u dobroj meri kumovao i šokantan poraz koji je ova ekipa doživela juče od Štutgarta (1:5) na svom terenu.\nNajobavešteniji sportski list u Nemačkoj "Bild" javlja da su čelnici Borusije odlučili da se zahvale iskusnom stručnjaku i ne produže ugovor, pre svega jer ekipa ne igra konstantno na visokom nivou i ne uspeva da konkuriše minhenskom Bajernu.\nSamim tim, vrlo atraktivan i lep za oko fudbal nije bio dovoljan da zadovolji upravu kluba, koja je otpustila Švajcarca, a ekipu će do daljnjeg voditi pomoćnik Edin Terzić.\nOvaj 38-godišnji trener rođen je u Nemačkoj, dok korene vuče s ovih prostora, majka mu je iz Hrvatske, a otac iz Bosne i Hercegovine. Poseduje hrvatsko i nemačko državaljanstvo, a nakon igračke karijere tokom koje je uglavnom igrao za niželigaške klubove, 2010. godine je počeo da radi sa timom Borusije do 19 godina.\nKako prenosi pomenuti nemački list glavni kandidat da nasledi Favra je trener Salcburga Džesi Marš.\nNakon 11 odigranih kola Borusija se nalazi na petom mestu na tabeli Bundeslige s šest pobeda, remijem i četiri poraza.


Mađarska - jedna od retkih zemalja iz Evropske unije (EU) koja nije uvela zabranu ulaska za građane Srbije, odlučila je da pokrene kampanju kako bi privukla turiste iz te države.\n„Ukoliko turisti iz Srbije borave u smeštaju, jedu u restoranu ili odlaze u banje koji poštuju propisane preporuke, u Mađarskoj će se osećati sigurno. Zauzvrat, tražimo da se putnici takođe pridržavaju epidemioloških propisa - ako je potrebno, da nose maske ili da održavaju socijalnu distancu“, navodi MTO.\n"Za sada ne možemo da podržimo zahtev EU, zato što bi to bilo protivno zdravstvenim interesima mađarskog naroda", rekao je početkom jula premijer Mađarske Viktor Orban.\n"Moj sveukupni utisak je da ljudi ne znaju šta rade", kaže Ćirović i dodaje da, „ako već postoje neka pravila, to treba da donese Svetska zdravstvena organizacija i da se onda ceo svet toga pridržava, a ne da Grčka zatvori, a Mađarska otvori granice jer se time samo unosi haos i čovek jednostavno ne zna kome da veruje“.


U Jajcu je, u radnoj posjeti, boravila zamjenica rezidentnog predstavnika UNDP-a u BiH, gđa. Zahira Virani sa saradnicima - JU „Agencija za kulturno-povijesnu i prirodnu baštinu i razvoj turističkih potencijala grada Jajca“\nU Jajcu je, u radnoj posjeti, boravila zamjenica rezidentnog predstavnika UNDP-a u BiH, gđa. Zahira Virani sa saradnicima\nU četvrtak, 12.12.2013. godine, u Jajcu je, u radnoj posjeti, boravila zamjenica rezidentnog predstavnika UNDP-a u BiH, gđa. Zahira Virani sa saradnicima, Goranom Vukmirom, šefom kancelarije UNDP-a u Banja Luci i Dijanom Silić, voditeljicom UNDP-ovog projekta „Čist Vrbas“ iz Banja Luke. Na sastanku u JU „Agenciji za kulturno-povijesnu i prirodnu baštinu i razvoj turističkih potencijala grada Jajca“ razgovaralo se o međusobnoj saradnji i realizaciji projekata koji imaju za cilj razvoj lokalne zajednice i turizma u Jajcu. Nakon sastanka upriličen je obilazak kulturno-historijskih znamenitosti Jajca i Vodopada.


Marilyn Manson i Laibach u BG Areni | Boom93\nPrvi muzički festival “IQ Music 2012” biće održan 9. juna u Beogradskoj areni. Uz poznate muzičare kao što su kontroverzni Marilyn Manson i slovenački bend Laibach, na sceni Arene možete nastupiti i Vi.\nOsim pomenutih muzičara te večeri nastupiće i makedonski Mizar, britanski Dirty Vegas i domaći Block Out.\n“Muzika više ne postoji, postoji samo industrija, a Marilyn Manson to dvoje uspešno spaja već dvadeset godina. Od nejgovih početaka do danas objavio je osam albuma, a najnoviji će biti u prodaji za nekoliko dana”, kazao je direktor Beogradske arene Dejan Petričević na konferenciji za novinare. Novi festival samo je prvi u nizu sličnih muzičkih događaja koji će se održavati u Areni nekoliko puta godišnje.\n“Naš plan je da imamo po jedan prepoznatljiv događaj u svakom godišnjem kvartalu”, izjavio je Petričević. “Na tim događajima nastupiće ‘čudni momci’, muzička imena koja ne predstavljaju deo redovnog repertoara Arene. Siguran sam da će oni imati publiku u Beogradu i da će ti događaji biti veoma uspešni”.\nFestival je specifičan i po tome što će ga otvoriti neki od mladih neafirmisanih muzičara koje će publika izabrati putem konkursa. Naime, od 20. aprila biće otvoren konkurs za sve bendove i pojedince koji žele da obrade jednu od tri pesme koje su ponudili organizatori.\n“Izabrali smo pesmu ‘Crno beli svet’ Prljavog kazališta jer je ona obeležila osamdesete godine kod nas. Naredni period obeležio je bend EKV pa smo ponudili pesmu ‘Par godina za nas’. U ponudi je i pesma ‘Sweet dreams’ Marylina Mansona, što je sasvim prikladno jer je on jedno od najvećih imena festivala”, kazao je Mirko Vukomanović u ime Beogradske kulturne mreže.\nOn je objasnio da su se za ovaj potez odlučili između ostalog i zbog toga što su izvođači koji dolaze na festival poznati po brojnim obradama. Svi zainteresovani moći će da snime svoju obradu jedne od ponuđenih pesama i snimak iste postave na “YouTube”. Obavezno je da naslov snimka/pesme bude u sledećem formatu: ime benda – ime numere – za IQ MUSIC konkurs\nLink sa “You Tube-a” na kome se nalazi snimak pošaljite od 20. aprila do 15. maja na e-mail adresu: iqmusicfestival@gmail.com. Svi snimci koji stignu, nalaziće se u video galeriji fejsbuk profila festivala. Prva faza glasanja traje od 11. do 25. maja kada će dvadeset bendova koji imaju najviše lajkova ući u uži izbor.\nOsim najavljenog muzičkog konkursa, pre festivala biće održane brojne promotivne aktivnosti, uključujući i izložbu likovnih radova inspirisanih Mensonovim likom i delom.\nCena ulaznica, koje će uskoro biti puštene u prodaju, iznosi 2890 dinara za parter i 2990 dinara za sedenje. Organizatori su saopštili da će koncert biti organizovan za šest do deset hiljada posetilaca, a ukoliko bude potrebe, s obzirom na kapacitet Arene, u prodaju će biti pušteno još karata.\nFestival organizuju Beogradska arena i Beogradska kulturna mreža uz podršku Jelen Live-a.


Takođe, opština je finansirala formiranje i registraciju firme “Malina” koja će gazdovati rasadnikom čiji je ona osnivač i vlasnik.\nNačelnik ove opštine Nedeljko Mlađenović rekao je da su se odlučili za podizanje rasadnika i formiranje vlastitog preduzeća za malinarstvo zbog velikog interesovanja stanovnika Bratunca i okoline za intenzivno uzgajanje jagodičastog voća, posebno maline, od čega živi sve veći broj porodica u ovoj opštini.\nOn je istakao da je u strategiji razvoja ove lokalne zajednice prioritet usmjeren na poljoprivredu i ovim potezima nastoji se podstaći razvoj te oblasti.\nPosebna pažnja posvećuje se malinarstvu koje na ovom području donosi veoma dobre prihode i konstantno se povećava interesovanje seoskog stanovništva za uzgoj maline.\nI porodice koje žive u urbanom dijelu Bratunca, a imaju zemlju na području ove opštine, nakon više decenija počinju je obrađivati i podizati zasade maline uvidjevši da neće doći do oživljavanja nekadašnjih industrijskih kapaciteta i zapošljavanja u industriji u skoroj budućnosti.\nPrema Mlađenovićevim riječima, podršku realizaciji projekta podizanja rasadnika na pet hektara površine, te izgradnje i instalisanja objekata i sistema za navodnjavanje plantaža voća i povrća u cijeloj bratunačkoj opštini, pružaju Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske, UNDP i Japanska agencija za međunarodni razvoj /Džajka/.\nOn kaže da je na tržištu velika potražnja za sadnicama maline, što utiče na cijenu, ali, da se, zbog nedostatka sadnica na našim prostorima, često uvoze sadnice lošeg kvaliteta ili zaražene, što dovodi do zaraze njiva i prenošenja bolesti na postojeće malinjake i izaziva nesagledive štete.\nU Bratuncu žele da djeluju preventivno i spriječe pojavu oboljenja maline proizvodnjom vlastitog sadnog materijala uz stalnu kontrolu njegovog kvaliteta.\nZbog toga je ova opština, koja je rekorder po proizvodnji jagodičastog voća u BiH, odlučila da zaštiti svoje proizvođače i kupila je zemljište za pokretanje rasadničke proizvodnje i već ove godine prve sadnice iz rasadnika u Kravici biće isporučene bratunačkim malinarima.\nOpština je kupila lokaciju, UNDP je finansirao izgradnju objekta, ograde i sistema za navodnjavanje, a Džajka je uvezla sadni materijal za proizvodnju sadnica maline u novoformiranom rasadniku u Kravici.\nMlađenović ističe da je rasadnik na povoljnoj lokaciji pored asfaltnog puta, ima izvorište vode za navodnjavanje i prema ocjeni stručnjaka, ima izuzetno povoljan geografski položaj za uzgoj sadnica jagodičastog voća.\n“Želimo da našim uzgajivačima pomognemo da što jeftinije dođu do provjereno kvalitetnih sadnica. To ćemo postići vlastitim uzgojem i praćenjem kvaliteta sadnog materijala, a ujedno otvaramo i nekoliko radnih mjesta u rasadniku”, kaže Mlađenović.\nDa interesovanje za malinarstvo ne jenjava na bratunačkom području potvrđuje podatak da se na javni poziv za dodjelu sadnica, koji je opština objavila prijavilo 400 zainteresovanih uzgajivača koji se ranije nisu bavili uzgojem ove kulture, a imaju vlastito zemljište i već su ga pripremili za sadnju maline da bi mogli konkurisati za sadnice.\n“Posebno je ohrabrujuće što se sve veći broj mladih opredjeljuje za ostanak na selu i bavljenje poljoprivredom, a najčešće malinarstvom, jer su uvidjeli da je to unosan posao. Na parceli od tri dunuma može se ostvariti čista zarada od oko 20.000 KM, što garantuje sigurnu egzistenciju porodicama na svojim imanjima”, pojašnjava Mlađenović.\nOpština Bratunac već nekoliko godina na različite načine podstiče razvoj malinarstva i stimuliše međunarodne donatorske organizacije da pruže podršku razvoju te djelatnosti.\nMlađenović precizira da je prošle godine čist ukupan prihod od roda maline na području ove opštine bio oko 12 miliona KM, što je više nego u svim drugim privrednim oblastima zajedno na području Bratunca.\n“Za tri godine u planu je da se ostvari prihod od 20 miliona KM, a sa završetkom projekta, za sedam godina, taj prihod treba da bude oko 35 miliona KM godišnje i da se na području Bratunca proizvodnja sa sadašnjih tri do četiri hiljade tona poveća na 10.000 tona jagodičastog voća”, zaključio je Mlađenović. Srna\nTagovi: bratunacmalinenedeljko mladjenovicrasadnik


MERIDIANBET KVOTE: Partizan - Ritas... Puca "stotka" crno-belih za Top 16 Evrokupa - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » MERIDIANBET KVOTE: Partizan – Ritas… Puca „stotka“ crno-belih za Top 16 Evrokupa\nMERIDIANBET KVOTE: Partizan - Ritas... Puca "stotka" crno-belih za Top 16 Evrokupa (fotografiju obezbedio MeridianBet)\nNeko drugi 20. novembar 2019. Sport Postavite komentar\n– Nadam se da će Beogradska arena biti puna i da ćemo obezbediti mesto u Top 16 pred našim navijačima – rekao je trener crno-belih Andrea Trinkijeri.\nI u njegovu poruku staje ono najvažnije pred ovaj meč, pa je više nego jasno u kom smeru da tražite zanimljive igre za vaš Meridianbet tiket.\nPartizan je propustio prethodne dve meč lopte, protiv Venecije takođe u Areni, odnosno na gostovanju Bursi. Sada je apsolutni favorit jer ga trijumf vodi u narednu fazu Evrokupa. Kvota na „keca“ nije velika, zato odigrajte 1 i više od 152.5 poena – kvota je lepih 2.61.\nČini se da meč sa Ritasom dolazi u pravo vreme po crno-bele koji su osokoljeni trijumfom u derbiju. Pobeda nad večitim rivalom uvek donosi posebnu energiju i uz huk sa tribina Partizanu će vrata Top 16 biti otvorena.\nSamo još da zakorači preko praga zvanog Ritas… Ako to Partizan učini uz dobijenu svaku četvrtinu, upravo tu prognozu možete naplatiti kvotom 7.\nNaravno, nije to sve što smo vam spremili u Meridianbet specijalu za ovu utakmicu. Čekaju vas već standardne igre da pogodite više ili manje skokova, asistencija ili faulova, kao i procente šuta.\nDa li možda vreme za crno-belu stotku u Areni? Ako Partizan bude postigao 100+ poena, kvota je fenomenalnih 20! Nije loše znati da je Partizan ubacio 93 poena Bursi i 80 Lokomotivi u pobedama na svom parketu.\nKako Trinkijerijeve izabranike posle Ritasa čeka gostovanje upravo Lokomotivi, te za kraj duel protiv Limoža u Areni, jasno je da je predstojeći meč pravi da se overi karta za Top 16 Evrokupa.\nNisu crno-beli blistali u derbiju, ali taj trijumf ima specifičnu vrednost i težinu, i može da pokrene ekipu ka ostvarenju evropskih ciljeva.\nSreda, 20. novembar 2019. od 20.00, i Meridian kladionice, pravo mesto za sportsko veče usred nedelje.\nTagovibeogradska arena evrokup kk partizan kladionica klađenje košarka lijetuvos ritas meridianbet sport\nPrethodni Trofej Beograda 2019 u šahu\nSledeći Festival energetske efikasnosti: Budućnost je sada!


Vijeće sigurnosti bez dogovora o Siriji\nNaslovnica NAJNOVIJE Svijet Vijeće sigurnosti bez dogovora o Siriji\n29. Aprila 2011.\nSirija – Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda nije se suglasilo u vezi sa saopćenjem što su ga predložile zemlje članice Evropske unije a kojim bi se osudilo nasilno gušenje antivladinih demonstracija u Siriji.\nPrijedlogu Francuske, Velike Britanije, Njemačke i Portugala u srijedu navečer se na sjednici VSUN-a usprotivilo nekoliko članica ovog 15-članog tijela svjetske organizacije, a Rusija je insistirala na tome da događaji u Siriji ne predstavljaju opasnost po međunarodni mir.\n“Prava opasnost po regionalnu sigurnost mogla bi nastati uslijed stranog miješanja u unutarnju situaciju u Siriji, uključujući pokušaje da se nametnu gotova rješenja ili stane na neku od strana”, rekao je ruski ambasador u UN-u Aleksandar Pankin.\nSirijski ambasador u UN-u Bashar Jafari istaknuo je da se vlada u Damasku protivi stranom miješanju u njezina unutarnja pitanja, prenio je BBC.\nKina i Indija su pozvale na politički dijalog i mirno razrješenje krize, ali nisu izričito osudile nasilje. S druge strane, SAD i EU su upozorile da će zatražiti dodatne sankcije za Damask ukoliko se ubrzo ne obrati pažnja na zahtjeve za provedbu reformi u Siriji.\nU prijedlogu zemalja EU-a osuđuje se nasilje nad civilima u Siriji i podržava poziv glavnog tajnika UN-a Ban Ki-moona za provedbu “transparentne” neovisne istrage o pogibiji demonstranata.\nPrema pojedinim izvještajima, od početka protesta u Siriji, prije skoro šest sedmica, ubijeno je više od 450 ljudi.


aktuelno - SOLIDARNOST - Page 2\nby\tmellon 2022-03-22\nPolitička platforma Solidarnost podržava apel Mame su zakon na liste koje su uspešno stekle pravo pred Republičkom izbornom komisijom da se kandiduju za ulazak u republički parlament da podrže buduće izmene i dopune zakona, kao i pisanje novih zakona kako bi se izjednačio položaj trudnica i porodilja koje samostalno obavljaju delatnost sa onima koje su zaposlene kod poslodavca. Kao deo kolacije Moramo, Solidarnost podseća na već ponuđena programska rešenja „Za dostojanstven ...\nby\tmellon 2022-03-21\nRat u Ukrajini koji besni već nekoliko nedelja je već izazvao poremećaje u svetskoj ekonomiji, a posledice su sve vidljivije i u svakodnevnom životu. Ujedinjene nacije i druge međunarodne i lokalne organizacije upozoravaju da će krizu, ponovo, najviše osetiti oni najugroženiji. Usled poremećaja u globalnim lancima proizvodnje posledice sve više osećaju i radnici. „Ratovi uvek najviše pogađaju radnike i radnice, a posebno one najsiromašnije“, kaže Marko Miletić koordinator grupe za radna ...\nby\tmellon 2022-03-18\nStranke koje sebe nazivaju socijalističkim učestvuju u vlasti gotovo trideset godina. Pred svake izbore socijalistički narativ krasi njihovu simboliku, često i retoriku koja najavljuje brigu o radnicima, seljacima i penzionerima kao i generalno jaču socijalnu državu. „Nadamo se da ćemo lažne socijaliste, Dačića i Vulina, već ovog proleća poslati na smetlište istorije. Plata za život, kraće radno vreme i sigurno zaposlenje su neke od stvari za koje se Solidarnost i koalicija ...\nby\tmellon 2022-03-17\nProsvetni radnici Srbije su za danas najavili prostest ispred svog ministarstva, koje je poslednjih decenija, nažalost, sve manje i manje zaista njihovo. Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, kao i zakonodavna vlast uopšte, pokazuju jasnu tendenciju obezvređivanja rada prosvetnih radnika, a time i ulogu obrazovanja u našem društvu. Pored paradoksalne situacije u kojoj su se našli radnici u Srbiji koji rade najviše u Evropi dok su istovremeno najmanje plaćeni i ne ...\nRat koji je započeo vojnom intervencijom Rusije u Ukrajini ponovo je pokrenuo talas izbeglica prema Centralnoj Evropi, sa procenama da će ih uskoro biti preko 4 miliona. Evropska unija i evropske vrednosti ponovo su se našle na testu. No, na prvi pogled se čini da je ovog puta, za razliku od 2015. kada je započela izbeglička kriza iz, pre svega, ratom zahvaćene Sirije, evropska solidarnost na višem nivou. Vladimir Putin je ...\nGeneralni urbanistički plan Novog Sada do 2030. godine je izazvao broje reakcije građana, velikog broja organizacija i stručnjaka u Novom Sadu. Prema nacrtu GUP-a, umesto produžetka Beogradskog keja na prostor Kasarne, Brodogradilišta i Ribarca, uz park-šumu i očuvanja prirodnih celina Šodroša o Kameničke ade, nacrt predviđa izgradnju Novog Sada na vodi. Most za projekat Fruškogorski koridor, za koji je previđeno 606 miliona (skuplje od Grdeličke klisure), predviđeno je da prolazi kroz ...\nSvedoci smo kako su tokom poslednjih decenija večite tranzicije sve ključne informacije o funkcionisanju državnih organa na ovaj ili onaj način postale nedostupne, ako su ikada prethodno zaista i bile dostupne. Počevši od državnih projekata zasnovanih na medjudržavnim ugovorima sa klauzulama o tajnosti i specijalnim zakonima kojima se pravni sistem nase države praktično suspenduje, preko izvrdavanja državnih organa da blagovremeno objave čak i ono sto su po ekspilcitnoj zakonskoj proceduri ...


Gugl i Epl blokiraju Parler - mrežu za Trampove desničare\nSvet Autor:Margita Milovanović09. jan. 202110:28\nFoto: Jacopo Landi / AFP / Profimedia\nKompanija Epl je zapretila da će ukloniti društvenu mrežu Parler iz svog App Storea ako ona ubrzo ne izmeni svoju politiku o ublažavanju sadržaja. Prema pisanju stranih medija, Gugl je već uklonio Parler iz svoje prodavnice aplikacija.\nDesničari beže sa Tvitera na tri nove mreže\nObrušila se na Trampa: Desničari planirali otmicu guvernerke\nParler je društvena mreža na koju su prešli mnogi koji podržavaju američkog predsednika Donalda Trampa nakon što su im suspendovani profili na ostalim drutvenim mrežama poput Tvitera u sklopu politika regulisanja sadržaja, rekao je izvršni direktor Parlera Džon Matze, prenosi Rojters.\nU pismu koje je tim za pregled sadržaja Eplovog App Storea uputio Parleru, navode se primeri u kojima se ta društvena mreža koristila za planiranje odlazaka u Vašington, kao i organizovanje Trampovih pristalica s oružjem nakon što je izvršen upad u zgradu američkog Kongresa.\n„Čini se i da se da mreža Parler nastavlja da se koristi za planiranje i organizaciju daljih nezakonitih i opasnih aktivnosti. Drutvene mreže se ne smeju koristiti za koordinisanje pobune, nasilja i odmetništva“, stoji u Eplovom pismu upućenom Parleru.\nStecište desničara proteranih s Tvitera\nKada su Fejsbuk i Tviter konačno pokazali zube opasnim sadržajima i redno označili ili sakrili čak i Trampove objave u kojima se navode neproverene informacije, ogroman broj ljudi je migrirao sa Fejsbuka i Tvitera posle nedavno održanih predsedničkih izbora u Americi. Republikanci i konzervativci koji su širili laži o izborima – na čelu sa onom da su izbori pokradeni na Trampovu štetu, za šta nema apsolutno nikakvih dokaza – preselili su se na mreže poput Parlera.\nParler je u jednom trenutku bio najviše puta preuzeta aplikacija sa App Store-a; za nedelju dana je broj korisnika skočio sa oko 4,5 miliona korisnika na osam miliona.\nParler je zasad najreprezentativniji primer stecišta konzervativaca, desničara i teoretičara zavere; na njemu se može pronaći, očekivano, i ogromna količina adržaja povezanim sa QAnonom, protrampovskom i vrlo moćnom teorijom zavere koja kaže da su demokrate satanistički pedofili.\nTu su i antisemitske teorije, a važnije od svega, na Parleru profile već imaju i najstariji Trampov sin, Donald Džunior, republikanski senator iz Teksasa Ted Kruz, kao i lični Trampov advokat Rudi Đulijani.\nAppledesnicadesničariDonald Trampdruštvene mrežeGoogleGuglkonzervativciParlerSAD


Od 100 uzoraka meda 53 neodgovarajućeg kvaliteta | INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nOd 100 uzoraka meda 53 neodgovarajućeg kvaliteta\n13. jan. 2018. 08:00 Objavljeno u PRIVREDA\nSARAJEVO, Agencija za bezbjednost hrane analizom kvaliteta meda na tržištu BiH utvrdila je da od 100 uzoraka više od polovine, odnosno 53 nisu odgovarajućeg kvaliteta.Od 100 analiziranih uzoraka, uzetih u posljednja tri mjeseca prošle godine, po 45 je sa području Federacije BiH i Republike Srpske, a 10 sa područja Brčko distrikta.\n“Posmatrano prema porijeklu uzoraka, od 63 uzorka domaćeg meda neodgovarajućih je bilo 36 uzoraka, a od 37 uzoraka iz uvoza neodgovarajućih je bilo 17”, saopšteno je iz Agencije za bezbjednost hrane BiH.\n“Nadležni inspekcijski organi raspolažu svim rezultatima fizičko-hemijskih analiza meda dobijenim putem monitoringa kvaliteta meda na tržištu BiH za 2017. godinu, što omogućava preduzimanje odgovarajućih mjera s ciljem zaštite interesa potrošača u BiH”, istakli su iz Agencije za bezbjednost hrane BiH.\nAgencija na osnovu detaljne analize rezultata utvrđenih ovim monitoringom sprovodi dodatne konsultacije s nadležnim organima i ekspertima iz ove oblasti kako bi se utvrdilo da li su rezultati ovog monitoringa posljedica patvorenja i/ili nepravilnog postupanja subjekata u poslovanju s hranom, te kako bi se ove nepravilnosti u predstojećem periodu znatno smanjile. Srna\nKljučne riječi: agencija za bezbjednost hrane bih, bih, loš kvalitet, med, proizvodnja\nPčelari iz Srbije grade sopstvenu fabriku meda\nSvaki drugi med “lažnjak”\n“Dan višegradskog meda” 8. avgusta\nNema više “prošeka”, ljekovitog bilja, paškog sira…\nZbog suše na tržištu je sve manje meda\nPčelari zadovoljni prinosom meda


10 stvari koje automobili pre 10 godina nisu mogli da urade - Telegraf.rs\n09/12/19 | 16:55\nNapredni sistem, koji je razvio Volvo, osim kamera koristi i radare i u stanju je da izbegava životinje, ljude i druga vozila, sam koči ili skreće ako uoči mogućnost sudara\nOd "elektirfikacije" i autonomije, "svemirske" tehnologije, mogućnosti povezivanja sa svim i svačim, automobili budućnosti će imati malo toga zajedničkog sa svojim precima iz prošlosti.\nOvih 10 stvari automobili sada mogu, a pre samo 10 godna nisu mogli da urade:\n2. Alexa, drug na drumu: Iako je mogućnost zadavanja glasovnih komandi u automobilima prisutna već neko vreme, ta tehnologija nije zaživela dok virtuelni asistent Amazon Alexa nije stigao u njihove kabine. Danas on, u sve većoj meri postaje sastavni deo brojnih modela, pa ga tako nude Audi, Ford, Lexus, Seat i Toyota.\nFoto: TopSpeed/Aleksandar Savin\n4. Sve na aplikaciji: Pametni telefoni mnogo su promenili "povezanost" automobila i vozača. Mnogi modeli danas imaju sopstvene aplikacije koje vozačima omogućvaju da daljiniskim putem otključavaju i startuju automobil, uključuju i isključuju klimu i grejanje, šalju instrukcije navigaciji sa telefona...\n5. 500 na sat: Pre 10 godina Bugatti Veyron SuperSport postigao je brzinu od 431km/h. Deceniju kasnije, Chiron, je u avgustu ove godine, skoro stigao do okrugle cifre, dostigavši 491km/h.\n6. Radari: Pre 10 godina Mercedes S klase i Lexus LS imali su noćnu infracrvenu kameru koja je mogla da detektuje i razlikuje životinje, ljude i druga vozila. Vozač je, međutim, morao da gleda sliku koju one emituju. Danas, napredni sistem, koji je razvio Volvo, osim kamera, koristi i radare da bi, koji vozilu omogućavaju da samo koči ili skreće ako uoči mogućnost sudara.\n7. Parkiranje "na daljinski": Mnogi automobili svih klasa danas dolaze opremljeni senzorima za parkiranje. Neki, kao Nissan Leaf, u stanju su da se potpuno sami parkiraju, dok Tesla i BMW imaju sistem koji omogućavaju parkiranje "na daljinski", putem aplikacije na pametnom telefonu.\n8. Hladovina za Džekija: Ostavljanje ljubimaca u kolima po vrelom danu više ne predstavlja toliki problem. Tesla ima sistem koji omogućava da klima uređaj održava optimalnu temperaturu u vozilu, uz poruku: "Ne brinite, moj vasnik se uskoro vraća. Temperatura je u kolima je prijatna!", koju ispisuje na glavnom ekranu.\n9. 3D: WayRay, startap iz Ciriha, napravio je holografski displej, zasnovan na proširenoj stvarnosti, koji kroz vetrobran projektuje 3D sliku na put. Sistem može da prikazuje informacije bitne za vožnju, ali i da koristi sportskim vozačima da lakše prate svoje kretanje po trkačkoj stazi.\n10. Update bilo gde: Elektronski sistemi i njihov softver u automobilima nekada su ažurirani u servisu, često i uz dodatne troškove. Neki proizvođači, međutim, uveli su ažuriranje na daljinu, pa je danas moguće ažurirati bez ikakve posebne intervencije.\nTesla priskače u pomoć Kinezima: Džabe punjenje za sve ugrožene vozače\nPrvi čovek Boša poručuje: Koronavirus će oboriti globalnu proizvodnju automobila\nStigao naslednik: Predstavljena četvrta generacija Seatovog "golfa"\nReli šampion posle stravičnog okretanja u vazduhu: "Srećan sam što sam živ!"\nNova era Maseratija nastupa već za par meseci: Hibrid, plug-in ili EV?\nVulićević se oprostio fudbala, pa otkrio detalje iz karijere: Odbio sam reprezentaciju zbog svadbe\nPomoć za milione korisnika: Microsoft prekršio obećanje pa objavio novo ažuriranje "sedmicu"\n(UŽIVO) Partizan - Darušafaka: Najbitnija utakmica sezone za crno-bele\nNeverovatna akcija legende Rome: Otišao na tribinu s ultrasima, tamo ga niko nije prepoznao!\nNadam se da ću se vratiti u Zvezdu: Najbolji igrač Vardara otkrio zašto 2014. nije uspeo na Marakani\nIntervju sa Milanom Gajićem: Moćna poruka za Mihajlovića, zašto Mister Deki, kraj karijere u Zvezdi\nIgrajući Fortnite zarađuje 200.000 dolara godišnje, a sada mu se smeši 30 miliona\nDa li su nas obaveštavali o hakovanju, dok saudijski princ nije "provalio" u telefon gazde Amazona?\nElektrični skejtbord ima "kockaste" točkove, može da ide po svim terenima i juri 40 na sat


15. Sep. 2016 u 13:27 Održan skup građana na MZ Bardakčije Prof. Dr. Ajnadžić "Zajedno sa 36 kandidata koji su na listi trudit ću se da opravdam povjerenje koje ćete nam ukazati 2. oktobra na lokalnim izborima"\nOO SDA Centar sinoć je upriličio skup za područje MZ Bardakčije u okviru kojeg su bili prisutni i predstavnici mjesnih zajednica Breka-Koševo II, Mejtaš-Bjelave i Džidžikovac-Koševo. Tokom ovog skupa predstavljeni su\n15. Sep. 2016 u 10:26 BOSNA I HERCEGOVINA Prva postdejtonska generacija predstavlja edukativni facebook kviz o izborima\nU okviru kampanje "Prvi put biram!" čiji je cilj povećanje izlaznosti mladih na izbore, u petak, 16. septembra u prostorijama Networksa u Sarajevu deset predstavnika generacije 1996.-1998. predstavit će facebook kviz pod istoimenim\n15. Sep. 2016 u 10:23 OVAKO VRIJEDNIM LJUDIMA, POVJERENJE NEĆE IZOSTATI Podrška Bišćana i Bišćanki obećavajuća\nKandidati sa liste SBB-a za Gradsko vijeće Bihać, zajedno sa članovima, simpatizerima i volonterima su u proteklih 13 dana kampanje napravili na desetine kilometara kako bi pokucali na svaka vrata\n13. Sep. 2016 u 22:12 PROF. DR. NEDŽAD AJNADŽIĆ - PRIORITETNI PROJEKTI: MZ BARDAKČIJE\n11. Sep. 2016 u 15:00 ODAZIV BIRAČA U MOSTARU VEĆI NEGO JUČER Do 14 sati izdano 5 394 potvrda za glasanje\nOdaziv birača za novi saziv Hrvatskoga sabora danas je u Mostaru je veći nego jučer, a od 12 sati vlada velika gužva. "Na dvadeset biračkih mjesta u Osnovnoj školi Petra Bakule i\n08. Sep. 2016 u 21:49 RADONČIĆ: Nemojte da vas mali interesi odvoje od velike koalicije\nSBB BiH je počeo predizbornu kampanju na centralnom skupu u Sarajevu Predizborna kampanja Saveza za bolju budućnost (SBB) BiH zvanično je počela održavanjem centralnog skupa u sarajevskom Domu mladih, gdje je


OO SBB Živinice: Večeras centralni predizborni skup | Zivinice.ba\nOO SBB Živinice: Večeras centralni predizborni skup\nAutor: Šefik Gadžo 28.09.2018 11:49\nDanas, petak-28.septembra, će se održati centralni predizborni skup Saveza za bolju budućnost BiH – SBB OO Živinice. Promotivni skup održat će se od 19:30 sati u velikoj sali BKC Živinice.\nSkupu će se obratiti kandidati SBB za sve nivoe vlasti i predsjednik SBB BiH i kandidat za člana Predsjedništva BiH Fahrudin Radončić.\nKandidati SBB će takođe govoriti na centralnom predizbornom skupu: mr.Sanel Razić- predsjednik OO SBB Živinice i nosilac liste za Predstavnički dom Parlamenta FBiH,Jasmin Rahimić-kandidat za Skupštinu TK, Amela Mehmedović-kandidat za Predsatvnički dom Parlamenta FBiH, dr.Hidajet Rahimić-kandidat za Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH i Bahrudin Hadžiefendić-kandidat za Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH.\nPred večerašnji centralni predizborni skup OO SBB Živinice organizovo je info pult u centru grada, gdje su prolaznicima dijeljeni propagandni materijali, a kandidadti ove partije za predstojeće izbore su razgovarali sa prolaznicima. Predsjednik OO SBB Živinice mr.Sanel Razić je izjavio:\n“Bit će to veličanstven skup, koji će okupiti naše članove, simpatizere i ostale građane, gdje ćemo predstaviti Program naše poličke partije, a koji obećava put BiH ka Evropskoj uniji i NATO paktu. Najoštrije osuđujem govor mržnje i incidente koji se događaju na skupovima pojedinih političkih partija, koje pozivam da se vrate u okvire demokratskog procesa, bez nasilja i govora mržnje”./Š.G./


24. маја 2019. Novi Sad, Vesti, Zdravlje\nDrugi Srpski senološki kongres održava se danas i sutra od 9 do 19 sati u Novom Sadu, u zgradi Rektorata Novosadskog univerziteta. Organizuje ga Senološko udruženje Srbije u saradnji s novosadskim Medicinskim fakultetom. Senološko udruženje Srbije je stručno, naučno, nevladino i neprofitno udruženje koje okuplja lekare i druge visoko kvalifikovane stručnjake radi ostvarivanja ciljeva u oblasti senologije – oblasti medicine koja se bavi promenama i bolestima dojke. Prvi kongres održan je u martu 2017. godine i naišao je na veliko interesovanje i odziv lekara svih specijalnosti koji se na bilo koji način bave bolestima i stanjima vezanim za dojku. Iz tog razloga je ove godine organizovan Drugi kongres, koji je prevazišao dimenzije i značaj prethodnog kongresa, te je akreditovan kao Međunarodni kongres. Ovo znači da osim domaćih stručnjaka na konresu predavanja drži veliki broj stranih predavača. Svi pozvani predavači su trenutno vodeći evropski stručnjaci iz ove oblasti koji drže predavanja na najprestižnijim skupovima i univerzitetima na svetu, kaže osnivač Srpskog senološkog udruženja je profesorka dr Dragana Đilas, koja se već 20 godina se bavi onkologijom, radiologijom i karcinomom dojke, a kao pozvani predavač na mnogim prestižnim domaćim i stranim kongresima iznosi iskustva i stavove o dijagnostici ove bolesti kod nas i o trendovima u svetu.