Izabrano 45 najinovativnijh ideja za drugi krug Konkursa “Neka ideje zažive!” – MF Banka\nSa velikim zadovoljstvom vas obavještavamo da je završena druga faza Konkursa „Neka ideje zažive“ u kojoj je naš stručni žiri u velikoj konkurenciji od preko 150 aplikacija, izabrao 45 najinovativnijih ideja mladih preduzetnika koji će dalje nastaviti svoje učešće i tako dobiti priliku da osvoje bespovratni grant u iznosu od 2000 do 10.000 KM!\nPrvobitno je bilo planirano da se In house edukacija o preduzetništvu održi u završnoj fazi Konkursa kao dodatak novčanoj podršci za 10 najboljih ideja mladih preduzetnika. Međutim u nastojanju da nagradimo njihov trud, te želeći da pružimo mogućnost besplatnog obrazovanja što većem broju učesnika, odlučili smo da edukaciju održimo odmah i to za svih 45 kandidata koji su prošli prvu fazu.\nPočetkom narednog mjeseca u Banja Luci i Sarajevu će se održati višednevna IN house edukacija na sljedeće teme:\nKako pripremiti kvalitetan poslovni plan i projekcije prihoda i troškova?\nKako pripremiti prezentaciju poslovne ideje?\nPredavači će biti stručnjaci iz ovih oblasti koje će banka eksterno angažovati, kao i iskusni radnici banke.\nSve troškove ove obuke snosi MF banka, a tom prilikom učesnici će besplatno dobiti praktične materijale na gore navedene teme, kao i dalju pomoć i usmjerenje ukoliko se odluče da registruju djelatnost i otvore račun.\nPo okončanju obuke, kroz primjere iz prakse, te usmjeravanje i pomoć konsultanata koji drže obuke, učesnici će edukaciju završiti sa gotovim i kvalitetnim poslovnim planom i prezentacijom, kao i jasnom slikom potencijala svoje ideje.\nU trećoj fazi Konkursa koja će biti organizovana u toku decembra mjeseca, učesnici će imati mogućnost da održe prezentacije te ideje i poslovnog plana pred komisijom, koja će potom izabrati 10 najboljih.\nČestitamo svim kandidatima koji su prošli prvu fazu Konkursa i želimo im puno sreće u nastavku!


Kao što je pripadnicima vojske i policije potrebna uniforma, tako je i zdravstvenim radnicima potrebna uniforma koja je prilagođena isključivo njihovim potrebama, koja pruža izuzetnu udobnost i omogućava nesmetano kretanje. Delimo sa vama nekoliko glavnih razloga zbog kojih zdravstveni radnici treba da nose medicinsku uniformu:\nBilo da radite u bolnici, klinici ili laboratoriji, uvek ste izloženi riziku od infekcija i kontaminacije. Ukoliko ne posedujete odgovarajuću uniformu, ovakvo okruženje vas može dovesti u opasnost kao i ljude oko vas van vašeg radnog mesta. Iz tog razloga su medicinske uniforme napravljene od tkanina sa antibakterijskim svojstvima koja sprečavaju širenje virusa, bakterija i prodor tečnosti do vaše kože, pružajući vam izuzetnu zaštitu koja vam je neophodna.\nPosao zdravstvenog radnika je jedan od najtežih poslova zato što zahteva konstantnu brigu o pacijentima, dugo stajanje, stres.. Da biste uspešno izvršili sve poslove potrebna vam je udobna, elastična odeća koja omogućava nesmetano kretanje.\nZa razliku od normalne odeće, medicinska uniforma sadrži nekoliko džepova na majici, kao i na pantalonama. Ovi džepovi služe za nošenje svih medicinskih instrumenata koji su vam potrebni tokom dana, kao i mobilnog telefona ili tableta.\n● Identifikacioni znak\nU zavisnosti od grupe kojoj pripadaju zdravstveni radnici, se razlikuju i boje medicinskih uniformi. To je dobar način da se različite grupe zaposlenih između sebe razlikuju, ali je važno da zaposleni koji pripadaju istoj grupi imaju iste boje uniformi kako se pacijenti ne bi zbunjivali. Podela medicinskih uniformi na ovaj način omogućava pacijentima da lako identifikuju medicinske radnike. Neke ustanove takođe personalizuju svoje uniforme postavljanjem svog logotipa ili korišćenjem svog vizuelnog identiteta.\n● Pristupačne cene\nMedicinske uniforme su jeftinije i dugotrajnije od obične garderobe. Potrebna redovna dezinfekcija i sterilizacija može oštetiti običnu garderobu i stoga biste morali često da je menjate. To bi vas naravno koštalo mnogo više novca. Međutim, ova odeća je posebno dizajnirana za ovu upotrebu i stoga traje duže. Pored toga, medicinske uniforme su veoma pristupačne.\nPravilno održavanje medicinskih uniformi i produžavanje njihovog veka zahteva poštovanje određenih pravila kako se medicinska uniforma ne bi uništila.\nUkoliko vam je potrebna nova medicinska uniforma, onda ste na pravom mestu. Naša kompanija Raff Military Textile je lider na tržištu kada je u pitanju proizvodnja medicinskih uniformi. Sve naše proizvode izvozimo u sve delove sveta. Više informacija o našim medicinskim uniformama možete pronaći ovde!


Definicija uspešnosti: Šta jednu avio-kompaniju čini najboljom na svetu? - News - Turistički svet\nDefinicija uspešnosti: Šta jednu avio-kompaniju čini najboljom na svetu?\nU brzom svetu avio industrije, iskusni talenti i briljantni umovi neprestano se takmiče na prepunom tržištu kako nacionalnih tako i međunarodnih avio-kompanija.\nČak i one najmanje avio-kompanije u stanju su da postignu fenomenalan uspeh, a poslednjih nekoliko godina čini se da avio-industrija nikada nije bila toliko inovativna, a samim tim i uspešna.\nMilioni putnika svakodnevno se prevoze mnogobrojnim avio-kompanijama sa jednog na drugi kraj sveta, a činjenica je da, zahvaljujući takvoj gužvi na tržištu, profitiraju kako avio-kompanije tako i putnici.\nGotovo sve svetske avio-kompanije trude se da maksimalno izađu u susret svakom putniku, pa se tako pokriva sve veći broj destinacija, po sve povoljnijim cenama. Činjenica da iz gotovo svih većih gradova sveta putnik može da poleti sa povoljnim avio-kartama do bilo koje druge destinacije, promenilo je avio igru značajno.\nLideri na vrhu liste najvećih svetskih avio kompanija, odnosno sve one najbolje avio-kompanije, mogu ponuditi ključna rešenja za bezbedan i efikasan prevoz putnika, uz važan aspekt ekološkog letenja, ali i takmičiti se kada je u pitanju pokretanje jedinstvenih inicijativa ili obaranje svetskih rekorda.\nIpak, koje su to zapravo najuspešnije svetske avio-kompanije?\nDefinicija uspešnosti avio-kompanija - šta jednu avio kompaniju čini najboljom na svetu?\nNajuspešnije avio-kompanije mogu se klasifikovati na nekoliko načina, u zavisnosti od kategorije po kojoj se meri uspešnost. Tako dolazimo do podatka da je American Airlines Group najveća avio-kompanija na svetu kada su u pitanju veličina flote, prihodi i profit.\nDelta Airlines je najveća svetska avio-kompanija po vrednosti imovine, tržišnoj kapitalizaciji i broju prevezenih putnika, dok je nemačka Lufthansa najveća po broju zaposlenih radnika u okviru kompanije. Ako uzmemo u obzir broj zemalja ka kojima leti neka avio-kompanija onda je Turkish Airlines lider, dok je UPS Airlines kompanija koja leti ka najviše različitih destinacija.\nSve najbolje avio-kompanije imaju vrlo različito poreklo i deluju na različitim tržištima i geografskim područijima, a ipak su dobre u svom poslu i dele mnoge karakteristike:\nImaju strukture koje su maksimalno prilagođene potrebama i koje služe kao snažni alati za upravljanje.\nFormiraju strateške saveze koji osiguravaju uzajamne koristi i stabilnije prisustvo na globalnom tržištu\nPažljivo planiraju i prognoziraju detalje poslovanja u kombinaciji sa efektivnim marketingom i brendiranjem, koje je zasnovano na identifikaciji tržišta, ciljnih klijenata i snažno usmereno ka postizanju željenih rezultata.\nU svoje poslovanje uključuju naprednu tehnologiju koja povećava praktičnost, smanjuje troškove i donosi konkurentnu prednost.\n#1 Delta Airlines - najveća svetska avio-kompanija\nNajstarija avio-kompanija koja još uvek posluje u Sjedinjenim Američkim Državama je ujedno i najbogatija svetska avio-kompanija. Delta Airlines je najveća avio-kompanija na svetu po broju prevezenih putnika, koja svake godine preveze skoro 130.000.000 putnika.\nDelta Airlines posluje sa 13 baznih aerodroma širom sveta, sa flotom od 809 aviona, uključujući Airbus, Boeing i McDonnell Douglass avione. Leti za oko 335 destinacija širom sveta - od Severne i Južne Amerike, preko Evrope i Afrike, pa sve do Azije i Okeanije.\nDelta Airlines ima snažne rezultate u pronalaženju novih načina za poboljšanje iskustava klijenata i zaposlenika kroz tehnologiju, te pomaže u vođenju inovacija u avio industriji zadržavajući svoju poziciju najveće i, po mnogima, najbolje avio-kompanije na svetu.\n#2 American Airlines Group - primer pametnog poslovanja\nSa tržišnim prilivom od 21,1 milijardi dolara, American Airlines Grupa je trenutno druga najveća avio-kompanija na svetu. American Airlines obezbeđuje avio-prevoz putnika i tereta širom sveta. Kompanija takođe predstavlja i odličan primer kako uspešna i dobro planirana strateška alijansa može da dovede do vrhunskih rezultata: American Airlines Grupa je rezultat spajanja između US Airways-a i American Airlines-a u 2013. godini.\nObe kompanije su, samo godinu dana ranije, podnele zahtev za zaštitu od stečaja, a već 2018. godine uživaju ogroman međunarodni uspeh i svrstavaju se među najuspešnije svetske avio-kompanije.\nU februaru, American Airlines i Qantas podneli su zahtev Ministarstvu saobraćaja SAD-a da formiraju zajednički posao usmeren na bolje servisiranje klijenata koji lete između Severne Amerike i Australije i Novog Zelanda. Predloženi zajednički posao ima za cilj značajno poboljšanje usluga, stimulisanje potražnje i "otključavanje" više od 300 miliona dolara godišnje u korist potrošača, koji se ne mogu ostvariti bilo kojim drugim oblikom saradnje.\nAmerican Airlines i Qantas će takođe imati priliku da pokrenu dodatne linije između SAD-a i Australije i Novog Zelanda. Prošireni odnos će omogućiti značajna poboljšanja u iskustvu klijenata avio-kompanije, za koje se procenjuje da će povećati potražnju za novim putovanjima u narednim godinama.\n#3 Emirates - vrhunsko finansiranje i brendiranje\nEmirati avio-kompanija je danas izrasla u jedno od najvećih komercijalnih imena u civilnoj avijaciji. Brojni su faktori koji su doveli do toga, a svakako najviše se ističu finansiranje i brendiranje. Naime, Emirati u gotovo svakoj oblasti imaju pokroviteljstvo, bilo da se radi o logistici ili o velikoj količini gotovog novca koja je potrebna da se sruši barijera za ulazak na "skupo" tržište.\nŠtaviše, zavisnost Dubaija od turizma osigurava da državni vrh veoma ozbiljno shvata zdravlje marke Emirates. Kao rezultat toga, mnogo je novca bilo spremno u opticaju i pre nego što je avio-kompanija ostvarila svoj prvi profit.\nBrendiranje takođe igra veliku ulogu, pa je gotovo na svakom koraku nešto što potvrđuje kvalitet i pouzdanost ove kompanije. Od jedinstvenih uniformi za svakog člana Emirates tima, do sistema zabave u avionu Emirata, svaki aspekt iskustva od početka do kraja osmišljen je tako da optimizuje zadovoljstvo putnika i potvrdi svoje pozicioniranje kao pouzdanog brenda u avijaciji.\n#4 Southwest Airlines - najbolja low cost avio-kompanija\nSa 53.000 zaposlenih i tržišnom kapitalizacijom od oko 33,6 milijardi dolara, ova američka kompanija pruža usluge redovnog vazdušnog prevoza u Sjedinjenim Američkim Državama i obližnjim međunarodnim tržištima. Ova kompanija upravlja flotom aviona Boeing 717-200 i aviona Boeing 737-700, koji saobraćaju širom SAD-a, kao i ka brojnim međunarodnim lokacijama.\nMeđunarodna asocijacija za vazdušni saobraćaj (IATA) otkriva da je Southwest Airlines po broju prevezenih putnika na drugom mestu, a 129 miliona ljudi svake godine biva bezbedno preveženo na željenu lokaciju. Danas je ova kompanija najveći svetski niskobudžetni prevoznik, sa 709 aviona i jeftinim letovima ka preko 100 destinacija u Sjedinjenim Američkim Državama i 10 u drugim zemljama.\nSouthwest Airlines kompanija je vešta u uspostavljanju i kontinuiranom razvoju tržišnog udela, dodavajući svake godine po nekoliko novih ruta svom rasporedu, što je bio slučaj i u 2018. godini, uz dodatno zadovoljavanje zahteva kupaca, među kojima su i izrazito jeftini avio letovi.\n#5 International Airlines Group - inovacije i briga o putnicima\nOsnovana 1974. godine u Velikoj Britaniji, International Airlines Group (IAG) je holding kompanija za British Airways, Aer Lingus, Iberia i Vueling. IAG pruža međunarodne i domaće usluge prevoza putnika i tereta. Usluge održavanja aviona čine ključni deo IAG biznis modela. Svake godine IAG Grupa preveze više od 97 miliona putnika na 255 lokacija u svojoj floti od 525 aviona.\nStrateške saveze i diferencirane aktivnosti ojačale su poziciju nekadašnjih kompanija na tržištu, omogućavajući IAG-u da se svrstava u najbolje avio-kompanije. U 2018. godini IAG je postao posvećen ekološki prihvatljivoj inicijativi - oformljeno je partnerstvo sa iskusnom industrijskom kompanijom za softver kako bi se uvela inovativna tehnologija koja će smanjiti emisije ugljenika.\nNovi softver se implementira u celoj floti IAG kako bi dodatno optimizovao korišćenje goriva analizirajući podatke o letu. Koristeći ažurirane i napredne tehnologije, IAG se direktno bavi pitanjem klimatskih promena i uticaju avio industrije, pozivajući se direktno na zabrinutosti kupaca i istovremeno poboljšavajući korporativnu i društvenu odgovornost.\nPored ovih vodećih svetskih kompanija, svakako moramo izdvojiti i Lufthansu, odnosno najvećeg evroskog prevoznika putnika, a na listi se mora naći i Air France kompanija. Pametno poslovanje i dobro osmišljena strategija pozicioniranja na tržištu omogućavaju svim ovim kompanijama više milijardijski profit svake godine.\nAutor/izvor: Aleksandar Pešić, Avokado/seebiz


Dragan Zelenović u Bosni i Hercegovini | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nDragan Zelenović u Bosni i Hercegovini\nHag, 9. juni 2006.\nVlasti Bosne i Hercegovine blisko sarađuju s Međunarodnim sudom kako bi u pritvor Suda ekspeditivno bio prebačen Dragan Zelenović, bivši pripadnik policije bosanskih Srba i osumnjičenik za ratne zločine koji je u bjekstvu proveo gotovo 10 godina.\nVlasti u glavnom gradu BiH Sarajevu juče su obavijestile Međunarodni sud da je Zelenović stigao u BiH nakon što je protjeran iz Ruske Federacije.\nZelenović je uhapšen u Ruskoj Federaciji u augustu 2005. i navodno optužen za protivpravni ulazak u zemlju nakon što je navodno ondje živio nekoliko godina. Ranije ove godine, mediji su izvijestili da je Zelenović bio pušten iz pritvora uz kauciju.\nMeđunarodni sud je tokom posljednjih 10 mjeseci više puta tražio prebacivanje Zelenovića iz Ruske Federacije, uz brojne zahtjeve vlastima da ga prebace u pritvor Međunarodnog suda, u skladu s međunarodnim obavezama.\nZelenović je bio jedan od zamjenika komandira vojne policije bosanskih Srba i vođa paravojnih jedinica u Foči, gradu i opštini u jugoistočnoj Bosni i Hercegovini, gdje je navodno u ljeto i jesen 1992. počinio krivična djela, uključujući grupno silovanje 15-godišnje djevojke.\nPrema optužnici, čim su srpske snage zauzele Foču u aprilu 1992., vojna policija, vojnici mještani i vojnici iz drugih krajeva počeli su hapsiti hiljade muslimanskih i hrvatskih stanovnika grada i okolnih sela. Odvajali su muškarce od žena, djece i staraca, i protivpravno ih zatvarali u više objekata za zatočenje, kao što su Buk Bijela, gimnazija u Foči i sportska dvorana "Partizan". Grupe vojnika, uglavnom pripadnika paravojnih formacija, zatočili su nekoliko žena u kućama i stanovima koji su korišteni kao javne kuće.\nDragan Zelenović je prvobitno optužen 26. juna 1996. zajedno s nekoliko drugih osoba, uključujući Gojka Jankovića, Radovana Stankovića, Dragoljuba Kunarca, Radomira Kovača i Zorana Vukovića, koji su svi bili pripadnici vojne policije bosanskih Srba ili paravojnih jedinica. Međunarodni sud je osudio Dragoljuba Kunarca na 28 godina zatvora, Radomira Kovača na 20, a Zorana Vukovića na 12 godina zatvora za zločine koji uključuju silovanje, mučenje i porobljavanje više žena i djevojaka bosanskih Muslimanki. Međunarodni sud je Jankovića i Stankovića prebacio u Bosnu i Hercegovinu kako bi im se sudilo za ta krivična djela pred Vijećem za ratne zločine u Sarajevu.\nIntegralan tekst optužnice možete naći na Internet stranici Međunarodnog suda: http://www.icty.org


Nezaposlenost 18,8 odsto - Ekonomija - Portal farmaceuta\nTopic: Nezaposlenost 18,8 odsto\nAuthor Topic: Nezaposlenost 18,8 odsto (Read 3689 times)\nNezaposlenost 18,8 odsto\n« on: 24-07-2008, 00:35:02 »\nBeograd -- Stopa nezaposlenosti od 18,8 odsto je visoka iako predstavlja smanjenje od 2,8 odsto u odnosu na prethodnu godinu, ka¾u nadle¾ni.\nDr¾avni sekretar u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja Vladimir Iliæ upozorio je, na konferenciji za novinare, da smanjenje stope nezaposlenosti ne mora samo po sebi biti pozitivno jer se broj onih koji rade u Srbiji ne menja treæu godinu za redom, a broj nezaposlenih opada zato ¹to sve veæi broj ljudi, iz raznih razloga, prestaje da tra¾i posao.\n"Otvaranje novih radnih mesta je kljuè re¹enja problema nezaposlenosti", istakao je Iliæ ukazujuæi da su direktne investicije, domaæe i strane, i to ne manje od pet milijardi dolara godi¹nje, jedino re¹enje za taj problem.\nStruktura nezaposlenih je i dalje nepovoljna jer je vi¹e od treæine bez ikakvih kvalifikacija, vi¹e od polovine èeka na posao du¾e od dve godine, a meðu njima je 55 odsto ¾ena.\nIliæ je naglasio i da u Srbiji u ovom trenutku radi oko 2,5 miliona ljudi i taj broj stagnira poslednje tri godine.\nOd ukupno zaposlenih, prema njegovim reèima, za platu radi 1,5 miliona ljudi, dok oko 500.000 radi u samostalnim delatnostima, a oko 500.000 u poljoprivredi.\n"Oko 20 odsto onih koji rade je zaposleno u poljoprivredi, a to je daleko vi¹e od evropskog proseka koji je od pet do sedam odsto", kazao je Iliæ.\nOn je kazao da su poslodavci za oko pola miliona onih koji rade za platu dr¾ava kroz dr¾avnu administracija ili javna preduzeæa.\nPrema Iliæevim reèima, osnovna pretpostavka za smanjenje nezaposlenosti i poveæanje zaposlenosti u Srbiji jeste makroekonomska stabilnost, nastavak strukturnih reformi i pribli¾avanje Evropskoj uniji, kao i obezbeðenje stope privrednog rasta u proseku od sedam odsto.\n"Nivo direktnih stranih investicija ne bi smeo biti manji od pet do osam milijardi dinara godi¹nje", kazao je Iliæ i naglasio da su to osnovne pretpostavke kako bi se ostvario cilj da se u narednom èetvorogodi¹njem periodu zaposli oko 200.000 ljudi.\nOn je najavio i potpuno novi koncept javnih radova u 2009. godini u koji æe biti ukljuèene kategorije koje te¾e nalaze posao (stariji od 50 godina, osobe sa invaliditetom i oni koji ¾ive na nedovoljnio razvijenim podruèjima gde nema otvaranja novih radnih mesta).\nU taj novi koncept, kako je dodao, planiranio je da naredne godine bude ukljuèeno minimum 20.000 osoba.


Trosobni i veći Stan Na Dan Beograd Apartmani « Stan Na Dan Beograd\nTrosobni i veći Stan Na Dan Beograd Apartmani\nStan Na Dan trosobni i veći apartmani u Beogradu iz naše ponude sa kvadraturama od 60 pa do 200 m2. Svaki od ovih apartmana ima uglavnom dve spavaće sobe i dnevnu sa rasklopivom garniturom sa izuzetkom apartmana Apartman 377, Belaroe 3 i Novi dvor koji imaju tri spavaće sobe i dnevnu. Ovi apartmani su namenjeni boravku do 8 osoba. Ako Vam odgovara neki od manjih apartmana pogledajte ponunu DVOSOBNI STAN NA DAN U BEOGRADU klikom na link ili link Stan Na Dan u Beogradu sa parking mestom ili garažom ako Vam je potreban obezbeđen parking.\nStan Na Dan trosobni i veći apartmani u Beogradu iz naše ponude sa kvadraturama od 60 pa do 200 m2. Svaki od ovih apartmana ima uglavnom dve spavaće sobe i dnevnu sa rasklopivom garniturom sa izuzetkom apartmana Apartman 377, Belaroe 3 i Novi dvor koji imaju tri spavaće sobe i dnevnu.


Vranjske i OK Radio neće iskoristiti sredstva dodeljena na konkursu za sufinansiranje medija | NDNV\nLokalni nedeljnik “Vranjske” i “OK Radio” saopštili su danas da neće iskoristiti sredstva koja su im dodeljena na konkursu za sufinansiranje medijskih sadržaja Grada Vranja za ovu godinu.\nRešenjem, koje je potpisao gradonačelnik Vranja Slobodan Milenković, od 15 miliona dinara “Vranjskim” je dodeljeno 150.000, a “OK Radiju” ukupno 200.000 dinara.\nKako je saopšteno, “Vranjske” i “OK Radio” neće potpisati ponuđene ugovore sa gradom i neće biti u obavezi da realizuju planirane projekte.\n“Svesni da će na ovaj način najviše biti oštećeni građani, koji će ostati bez neophodnih validnih informacija na dnevnom nivou, ipak ne možemo pristati na bezakonje i silu kojima su i ovoga puta pribegli lokalni vlastodršci”, navedeno je u saopštenju.\nDodaje se da će “Vranjske” i “OK Radio” obzira na, kako se navodi, “na sraman ishod konkursa”, nastaviti da informišu gradjane juga Srbije pravovremeno, objektivno i profesionalno, baš onako kako je su to činili i do sada.\n“Vranjske” i “OK Radio” pozvali su građane da, prateći programe medijskih kuća kojima su dodeljena sredstva, sami zaključe ko i kako troši njihov novac.\nNovinarska i medijska udruženja saopštila su u petak da pružaju podršku kolegama iz nedeljnika “Vranjske” i “OK Radija” koji protestuju zbog skandalozno sprovedenog lokalnog konkursa za javni interes u sferi javnog informisanja u Vranju, na kojem su, kako navode, novac dobili mediji bliski vlasti ili oni povezani sa članovima stručne komisije za dodelu sredstava.


Evropski fond za Balkan: Postoji samo ujedinjena Evropa | Eurointegracije | Al Jazeera\nNacrtati mapu puta zemalja Zapadnog Balkana ka članstvu u Evropsku uniju, ukazati na slabosti pristupa EU-a kada je u pitanju regija, redefinirati odnos regije i Unije, su samo neki od ciljeva kojim se bavi Deklaracija o evropskom partnerstvu sa Balkanom čiji su autori i potpisnici neki od najznačajnijih regionalnih i evropskih mislilaca, građanskih aktivista, bivših zvaničnika i drugih utjecajnih pojedinaca.\nDeklaracija Evropskog fonda za Balkan (EFB) predstavljena je na desetogodišnjicu rada te organizacije u Beogradu, a Al Jazeera je razgovarala sa ekspertima i članovima Savjetodavne grupe Balkan u Evropi (BiEPAG), koji su učestvovali u njenom stvaranju.\nDirektora Centra za evropske studije Univerziteta u Grazu Floriana Biebera kaže da je cilj deklaracije skretanje pažnje na slabosti pristupa Evropske unije prema regiji u proteklih nekoliko godina i uzimanje nove Evropske strategije za Zapadni Balkan kao temelj za identifikaciju kako uspješno pretvoriti regiju.\n“Mi, kao autori i potpisnici, smo zabrinuti zbog činjenice da reformski procesi, konsolidacija demokratije i stabilno društvo idu unazad i stagniraju na Zapadnom Balkanu i smatramo da nisu potrebni datumi i obećanja, nego konkretni koraci“, ističe on.\nČelnici kao Vučić prave predstavu\nKaže da vlade regije moraju učiniti više, kao i da Evropska unija mora više ponuditi i biti budan i kritičan partner.\n“Deklaracije, kao takve, ne mijenjaju stvari. Naš cilj je da ohrabrimo stvaraoce politike na Zapadnom Balkanu i u Evropskoj uniji da promijene pristup. Želimo pokazati da postoji široko društvo političkih analitičara, posmatrača i civila sa prostora Zapadnog Balkana i Evropske unije koji žele da regija bude stabilna, prosperitetna i funkcionalna demokratija u EU-u, bez kratica, ali uz pomoć Unije. Nadamo se da možemo promijeniti tok diskusije u smislu da EU bude iskrena prema autokratskim tendencijama u regiji i da vlade regije moraju provoditi reforme“, navodi Bieber.\nSrđan Cvijić podsjeća da Strategija Evropske komisije za Zapadni Balkan po prvi put govori o 2025. kao mogućem, iako indikativnom, datumu za članstvo vodećih zemalja u procesu integracija, ali i o “zarobljenim državama” kao fenomenu gdje se država i institucije stavljaju u potpunu službu vladajućih partija i oligarhija na vlasti“.\nIz ovoga se, smatra Cvijić, moglo zaključiti da će EU zbog postojanja konkretnog datuma, najave novih fondova, sebi dozvoliti realniji, strožiji stav prema napretku u regiji, prije svega u interesu građana naših država.\n“To se, za sada, nije desilo. Posle godišnjih izveštaja o napretku, objavljenih 17. aprila, koji se suštinski ne razlikuju od prethodnih izveštaja koji nedostatke regije (pogotovo u oblastima vladavine prava, borbe protiv organizovanog kriminala I korupcije I slobode medija) uvijaju u razne ulepšavajuće oblande, čini se da se Brisel više brinuo da ne zabrine zemlje članice kritične zbog suviše otvorenog pristupa Strategije za Zapadni Balkan, nego da stvari nazove svojim pravim imenom i podstakne lokalne vlade na reforme. Gurati stvari pod tepih i nerealno ulepšavati situaciju na terenu preti da se vrati kao bumerang kako se države Zapadnog Balkana budu približavale članstvu. Podsetiću da, ne samo Francuska, već i neke druge države članice EU-a, predviđaju mogućnost referenduma za prijem novih članica u budućnosti“, jasan je Cvijić.\nDodaje da odnosi između zemalja Zapadnog Balkana i Evropske unije nisu dovoljno transparentni i da su bazirani na velikoj količini neiskrenosti.\n“To se naravno ne odnosi na sve vlade, ali neki čelnici kao (Aleksandar) Vučić prave predstavu i mnogi u Evropskoj uniji su zadovoljni, dok god oni donose stabilnost i druge kratkoročne ciljeve. Treba nam iskreniji odnos. Nijedna zemlja neće moći lažirati njen put u EU, tako da će sva priča oko 2025. biti beznačajna ako ne bude postojala iskrenija komunikacija, uključujući i komunikaciju sa građanima Zapadnog Balkana i Evropske unije“, smatra Bieber.\nMarko Kmezić, profesor Univerziteta u Grazu, kaže kako autori i potpisinici Deklaracije prepoznaju novi momenat u odnosu na evropsko promatranje zemalja Zapadnog Balkana.\nDok je prije samo pet godina, nastavlja on, bilo nedvosmisleno potvrđeno da proširenje nije na agendi novoizabrane Evropske komisije, danas Strategija o vjerodostojnoj perspektivi za proširenje na Zapadni Balkan obavezuje Komisiju da završi evropski projekat učlanjenjem preostalih balkanskih zemalja u EU.\n“Također, opažamo osveženo zanimanje EU-a za region kroz veliki broj novih inicijativa kao što je pre svih Berlinski proces, ali i prvi Samit članica EU-a i zemalja Zapadnog Balkana nakon solunskog iz 2003. godine. Cilj Deklaracije jeste da podrži ove procese i da kreira dodatni pritisak na aktere da započeti proces proširivanja Evropske unije završe. To znači da od političkih aktera u regionu zahtevamo da svojim primerom pokažu da razumeju i poštuju evropske vrednosti poput demokratije, slobode medija, vladavine prava, poštovanja manjinskih prava. Ukoliko oni pokažu verodostojnost u tom smislu, tada će i građanima biti lakše da ih prate. S druge strane, od zvaničnika EU-a tražimo da pokažu doslednost u praćenju demokratskih transformacija u regionu i da sopstvene zahteve ne žrtvuju zarad kratkoročnih interesa poput stabilnosti, sprečavanja ruskog uticaja ili kooperativnog ponašanja u vezi sa minulom migrantskom krizom“, ističe Kmezić.\nNedostatak transparentne komunikacije\nImajući u vidu stanje demokratije u regiji i nejasnu perspektivu proširenja na Zapadni Balkan, kaže on, u ovom trenutku lako je biti pesimista, “ali tom izazovu se moramo odlučno usprotiviti“.\n“S tim u vezi važno je postojanje ovakve inicijative koja, podsetiću, ne predstavlja samo glas iz regiona, već i profesora sa poznatih svetskih univerziteta kao i bivših državnika zemalja članica EU. Smatram da je svaki podsticaj da se stvari pomere u željenom pravcu dobrodošao. Iz mog dosadašnjeg iskustva opažam da EU ima sluha za ovakve inicijative, pa je tako i Deklaracija o dobrosusedskim odnosima koju su potpisali ministri spoljnih poslova zemalja Zapadnog Balkana 2015. godine potekla iz civilnog društva, odnosno iz Savetodavne grupe Balkan u Evropi“.\nUpravo jedna od zamjerki koja se u Deklaraciji ističe, jasan je Kmezić, jeste nedostatak transparentne komunikacije Evropske unije, “naročito u odnosu sa građanima zemalja Zapadnog Balkana“.\n“Mi insistramo da EU bude otvorenija i iskrenija u komunikaciji i da imenuje zemlje i političke lidere koji ne podržavaju svojim delovanjem zajedničke evropkse vrednosti, i time direktno sprečavaju napredak svojih zemalja ka članstvu u EU. Često se kritike izrečene iza zatvorenih vrata u Briselu prećutkuju u regionu, pa ostaje utisak da EU zatvara oći pred nazadovanjem demokratije ili lošim ekonomskim pokazateljima u balkanskim zemljama. Ipak, najveća boljka kako Vi kažete u vezi sa iskrenim odnosom dolazi upravo iz regiona, gde vidimo da uprkos velikom broju obećanja, domaće političke elite malo čine kako bi išta i ostvarila. Kratkoročno takva strategija može regionalnim političarima doneti političke poene kod biračkog tela time što će odlaziti bolne reforme ili rešavanje državotvornih pitanja kao na primer normalizaciju odnosa između Srbije i Kosova. Dugoročno, međutim, takva vrsta odnosa umanjuje poverenje među akterima procesa proširenja i udaljava region od same perspektive članstva u EU“, smatra Kmezić.\nSrđan Cvijić, viši istraživač u Fondu za otvoreno društvo u Briselu pojašnjava da je cilj Deklaracije da na neki način nacrta mapu puta zemalja Zapadnog Balkana ka članstvu u Evropskoj uniji.\nPri tome ne misli na tehničko-birokratski put ka članstvu usko vezan za proces pregovora o pridruživanju, već na suštinsku transformaciju ovih zemalja gdje članstvo u EU nije samo sebi cilj.\n“Suština svega je u rečenici da je članstvo u EU generacijski, istorijski, izbor, a ne stvar političke kalkulacije usko vezane za jedan ili nekoliko izbornih ciklusa. Biti deo kluba znači izabrati život u otvorenim, demokratskim društvima, gde vladaju zakoni, a ne sila ili arbitrarnost. Da iskoristim metaforu iz ne tako dalekog susedstva na istoku, neki lideri na Zapadnom Balkanu vide demokratiju i EU vrednosti kao tramvaj ili voz. Uzmete ga i siđete, kada dođete do željene destinacije – a to je apsolutna vlast i potpuna kontrola nad javnim resursima. Neki politički lideri u EU, (Viktor) Orban u Mađarskoj na primer, imaju slično, iskrivljeno, razumevanje demokratije. Ali ovi lideri su izuzetak, izuzetak od pravila da demokratija u Evropi i EU vrednosti nisu uporedivi sa tramvajem ili vozom, već za vazduhom kojeg dišemo. Bez njih nema normalnog života i bez njih naša budućnost izgleda mračno i veoma podseća na ne tako daleku prošlost ovoga regiona, obeleženu ratovima, autoritarnim režimima, endemskom korupcijom….“, ukazuje Cvijić.\nDeklaracije, po njemu, imaju utjecaja jer nazivaju stvari svojim pravim imenom, u ovom slučaju, “šta zapravo biramo kada biramo članstvo u EU“.\n“Takođe, one se ne zaustavljaju na konkretnim tehničkim etapama puta zemalja kandidata ka članstvu u EU, pa čak ne gube značaj ni samim danom članstva u EU, jer kao što vidimo na primeru Mađarske, ili nekih drugih zemalja članica EU-a, proces reformi nije nepovratan te se borba za očuvanje i unapređenje naših demokratija nastavlja i posle članstva u Uniji. Vezano sa ovim, još jedna stvar čini Deklaraciju uticajnom: kao što možete videti njeni potpisnici su uticajne ličnosti, bivši političari, javne ličnosti, stručnjaci podjednako iz EU-a kao iz država Zapadnog Balkana“.\nZa Deklaraciju ne “postojimo mi i oni“, kaže Cvijić, “za Deklaraciju smo svi deo jedne ujedinjene Evrope“.\n“Posle tako ambicioznog dokumenta kao što je bila Strategija Evropske komisije za Zapadni Balkan, objavljena 6. februara, iskreno sam se ponadao da će se prekinuti odnos, citiraću jednog EU zvaničnika iz prošlosti, gde se mi (Evropa) pretvaramo da hoćemo da ih (Zapadni Balkan) primimo u članstvo, a oni se pretvaraju da žele da se reformišu“, navodi on.\nIgor Bandović, programski menadžer Evropskog fonda za Balkan, naglašava da je Deklaracija o evropskom partnerstvu sa Balkanom poziv da se regionalni odnosi, odnosi regije sa EU-om, i procesi koji teku na Zapadnom Balkanu redefiniraju.\n“Iza Deklaracije su stali neki od najznačajnijih regionalnih i evropskih mislilaca, građanskih aktivista, bivših zvaničnika i drugih uticajnih pojedinaca sa željom da se sadašnje mrcvarenje kroz koje prolaze sve balkanske države u evropskim integracijama prekine i u taj proces unese mnogo dinamičniji duh. Taj novi duh treba da pokaže sliku regiona za koju mi verujemo da je najrealnija – da je Balkan prostor koji ima velike izazove, ali i ogromne potencijale koji do sada nisu iskorišćeni. Deklaracija je dokument koji traži od EU da se na Balkanu više posveti pitanjima koja zapravo čine temelj na kome je ona izgrađena poput vladavine prava, slobode izražavanja, demokratije i solidarnosti. Takođe, ona poziva na čvršću regionalnu saradnju, kao i na značajniju ulogu Zapadnog Balkana u procesima koji se odvijjaju unutar EU. Najzad, Deklaracija govori i o neophodnosti da se mnogo više pažnje posveti ljudskom kapitalu regiona i njegovom unapređenju, jer je to najvredniji resurs koji imamo“, ističe on.\nKada je u pitanju realni utjecaj Deklaracije na put zemalja regije ka EU, ističe da su tu dvije stvari bitne: “Koliko su važne ideje Deklaracije i da li se sa tim idejama može dopreti do građana i donosilaca odluka. Moje duboko uverenje je da je vizija koja je predstavljena u ovoj Deklaraciji zapravo suština trenutka u kome se naš region nalazi. Ona daje smisao evropskim integracijama i našim unutrašnjim odnosima potencirajući one faktore koji su najvažniji za kreiranje naše budućnosti. Mislim da će se građani mnogo brže složiti sa njom nego odlučioci i zato smo odmah po njenom predstavljanju prionuli na rad, kako bismo dobili što veću podršku i razumevanje“.\nSet preporuka i ideja\nHistorija nas uči, nastavlja Bandović, da stvarne političke i ekonomske promjene proizilaze iz velikih vizija, ne iz kratkoročnih oportunih poteza.\nZato vjeruje da ta Deklaracija jeste dobra osnova za mnogo dinamičniji razvoj regije.\n“Naravno, iza velike vizije stoji mnogo pojedinačnih, važnih ideja. One su iznete u dokumentu koji prati ovu Deklaraciju – Novo evropsko partnerstvo sa Balkanom, koji predstavlja set preporuka kako ideje iz Deklaracije ostvariti“, ističe on.\nZa razliku od ostalih sagovornika, Bandović smatra da je odnos između zemalja regije i EU-a iskren i transparentan,\nČini mu se da je veći problem što ima mnogo više iskrenosti i transparentnosti u tom odnosu, “nego u našim unutrašnjim odnosima“.\n“Zbog toga Deklaracija i potencira da Balkan mora da se temelji na istim vrednostima i principima na kojima se temelji i EU, bez izuzetaka i bez gledanja kroz prste. Nismo mi manje vredni od bilo koga drugog da bismo trampili demokratiju za stabilnost, vladavinu prava za više investicija, ili slobodu izražavanja za političku podršku“.\nZnamo, zaključuje Bandović, “da u Evropi to sve ide zajedno, pa nema razloga da tako ne bude i kod nas“.


Timok pune tri godine bez poraza na Kraljevici - Tempo Naxi radio\nSport u prvoj deceniji XXI veka u gradu na dva Timoka definitivno je obeležio ženski rukomet, tako da je Zaječar sa punim pravom nosio epitet „Grad rukometa“. Sezona 2009/2010 je bila najuspešnija u istoriji kluba za rukometašice ŽRK Zaječara koje su osvojile duplu krunu, prvenstvo i kup Srbije i stekle pravo da po prvi put igraju kvalifikacije za Ligu šampiona. Sezona 2011/2012 donosi najveći uspeh ženskog kluba u evropskim takmičenjima, četvrtfinale Kupa pobednika kupova, a u domaćim takmičenjima su u sezoni 2012/2013 osvojile i četvrtu duplu krunu.\nFK Timok 1919, trening\nMeđutim nakon desetak godina, u centru Timočke krajine, na scenu ponovo stupa fudbal, najvažnija sporedna stvar na svetu. Fudbaleri Timoka su u sezoni 2019/2020 igrali Zonu Istok, 2020/2021 Srpsku ligu Istok i munjevitim uspehom stigli da u sezoni 2021/2022 igraju profesionalni rang takmičenja, Prvu ligu Srbije. U prethodna dva kola i dva gostovanja zaječarci su ostvarili polovičan učinak, pobedili su Zlatibor 0:1 i izgubili u Sremskoj Mitrovici 5:2. U nedelju 22. avgusta od 17:30 minuta u okviru 3. kola na Gradskom stadionu u Zaječaru odigraće prvu utakmicu na svom terenu protiv ekipe IMT iz Novog Beograda. „Beli labudovi“ nisu navikli da gube na svom terenu tako da se očekuje ofanziva od samog starta. Poslednji put je Timok izgubio na Kraljevici 3. juna 2018. godine od ekipe Radnički iz Svilajnca u okviru 29. kola Srpske lige Istok (sezona 2017/2018) rezultatom 0:3 (0:2). Stručni štab neće moći da računa na štopera Stefana Rudića koji je u utakmici protiv Radničkog u Sremskoj Mitrovici dobio crveni karton i na Miloša Roševića koji je bolestan. Njih dvojicu zameniće nekadašnji kapiten i iskusni bek Marko Cvetković kao i jedan od najmlađih u ekipi 19-godišnji Ognjen Nikolić. Utakmicu će u nedelju suditi Nikola Bikić (Zrenjanin) a pomoćnici će biti Ilija Lovre (Novi Sad) i Goran Šain (Vršac) dok će četvrti sudija biti David Matić (Novi Sad).\nFK Timok 1919, Prva liga Srbije, sezona 2021/2022\nU ovoj sezoni će cena ulaznice iznositi 200 dinara i može se kupiti na blagajni stadiona a prijatelji, jednog od najstarijeg kluba u Srbiji, poverenje mogu iskazati kupovinom sezonske karte. Iz kluba apeluju da zbog trenutne situacije i velikog interesovanja, ljubitelji fudbala dođu, ranije kako se ne bi stvarale gužve na blagajnama i ulazima.\nVečeras će biti otvoren 27. Sabor likovnih umetnika u Zaječaru


PREDSTAVNICA GDF-a NA KONFERENCIJI INSTITUTA ZA EVROPSKE POSLOVE “SARADNJA SRBIJE I NATO” | Građanski demokratski forum\nPREDSTAVNICA GDF-a NA KONFERENCIJI INSTITUTA ZA EVROPSKE POSLOVE “SARADNJA SRBIJE I NATO”\nOd 11. do 14. decembra u Kragujevcu je održana konferencija pod nazivom ,,Saradnja Srbije i NATO” koji organizuje Institut za evropske poslove.\nUčesnici su imali priliku da slušaju stručna predavanja i vode diskusiju na različite teme koje se tiču naše nedavne prošlosti, a neposredno utiču na perspektive odnosa Srbije I NATO-a. Neke od njih su: sukobi devedesetih na prostoru bivše Jugoslavije, deklaracija o nezavisnosti Kosova i međunarodno pravo, ljudski gubici kao posledica NATO bombardovanja, vojna saradnja Srbije i NATO, NATO u medijima i drugo.\nKao predstavnica Građanskog demokratskog foruma (GDF), političke organizacije koja se zalaže za evropske ideje i liberalne vrednosti, Aleksandra Tasov smatra je da je u Srbiji tema saradnje sa NATO tabu tema i da bi trebalo edukovati što veći broj građana Srbije i upoznati ih sa prednostima i manama ulaska u NATO. Slično je tretirana i tema nezavisnosti Kosova, koja godinama, zbog nespremnosti da se realnost prihvati, usporava Srbiju na njenom evropskom putu, stvaranja uređenog društva koje ide u korak sa modernim svetom.\nJedan od osnovnih dugoročnih programskih i političkih ciljeva GDF-a je upravo SRBIJA NA ZAPADU.\nTreba napomenuti i medijsku sliku, stvorenu od strane srpskih medija, koja kreira ambijent animoziteta građana Srbije u odnosu na svaki vid saradnje sa NATO. Tu je prisutna i pro-ruska propaganda koja sve nas sprečava da vidimo jasniju i širu sliku.\nOno što je sigurno, Srbija je na dobrom putu da ostvari tu saradnju u bližoj ili daljoj budućnosti, što potvrđuje i veliki broj vojnih vežbi NATO na teritoriji Srbije (168).\nSamo informisanošću i pravom procenom NATO uticaja na Srbiju možemo doneti sud o članstvu.


Puštena u rad najveća plutajuća solarna elektrana na svetu - Gradjevinarstvo.rs\n26.05.2017. | Energetski Portal Srbije\nNajveća plutajuća solarna elektrana na svetu konačno je završena i priključena na mrežu. Ovaj projekat predstavlja najnoviji uspeh Kineske vlade u nastojanju da zauzme lidersku poziciju u upotrebi obnovljivih izvora energije.\nNavedeno solarno postrojenje nalazi se u gradu Huainan, u provinciji Anhui. Interesantan je podatak da je napravljeno na mestu gde se nekada nalazio rudnik uglja, koji je poplavljen. Panele za ovo 40-megavatno postrojenje obezbedila je kompanija Sungrow Power Supply Co.\nPostavljanje solarnih panela na vodenim površinama postaje trend u svetu, jer pored energetske efikasnosti, rešava i probleme urbanističkog planiranja. Osim što ne zauzimaju prostor u naseljenim područjima, plutajuća postrojenja utiču i na smanjenje isparavanja vode. Hladniji vazduh na površini usporava smanjenje efikasnosti solarnih panela, koji obično stradaju pri dugotrajnoj izloženosti visokim temperaturama.\nOvo je samo jedno u nizu solarnih postrojenja u Kini koja se masovno instaliraju tokom poslednjih godina. U ovoj državi se takođe nalazi i najveća kopnena solarna elektrana na svetu, „Longiaksija Dam“, koja se prostire na 10 kvadratnih kilometara.\nKljučni razlog prelaska na solarne izvore energije je veliki pad cena izgradnje ovakvih postrojenja. Cena izgradnje mogla bi do 2020. godine da padne za trećinu, a predviđa se da će ova postrojenja postati konkurentna rudnicima uglja u narednoj deceniji.\nKina je tokom ove godine predstavila i planove za povećanje upotrebe nefosilnih izvora goriva za 20 posto.


Nedelja turske kulture u Srbiji\nTanjug 4. oktobra 2019. 10:12\nBEOGRAD – U čast proglašenja 2019. godine „Godinom Gobekli Tepe-a“ vodeća tema treće po redu manifestacije „Nedelja turske kulture“ koja će se održati u Beogradu od 7. do 10. oktobra je „Gobekli Tepe: čovek i život“.\nManifestaciju „Nedelja turske kulture“ organizuje Institut Yunus Emre, a počeće izložbom „Gobekli Tepe od davnina do danas“ čijem će otvaranju na Kalemegdanu 8. oktobra u 12:30 časova prisustvovati supruga predsednika Republike Turske gospođa Emine Erdogan.\nPovodom „Godine Gobekli Tepe-a“ Institut Yunus Emre putem manifestacije „Nedelja turske kulture“, ali i predavanja i izložbi, programa predstavljanja turske kuhinje „Put pšenice dug 12.000 godina“ sa Šefom Omur Akorom, kao i programa baziranom na upotrebi igračaka inspirisanih Gobekli Tepe-om u sklopu dečjeg festivala „Hajdemo napolje“ u različitim delovima sveta predstavlja Gobekli Tepe svetskoj javnosti.\nU vezi sa tim, u okviru manifestacije „Nedelja turske kulture“ čija je vodeća tema -Gobekli Tepe: čovek i život na Kalemegdanu, jednom od važnih turističkih mesta Beograda, održaće se izložba Gobekli Tepe.\nNa izložbi će svi zainteresovani moći da vide istorijski put od otkrića do danas i monumentalne građevine Gobekli Tepe-a.\nTokom nedelje u kojoj će svetskoj javnosti biti predstavljeno životno putovanje čoveka sa anadolskih prostora predsednik komiteta za iskopavanja na lokalitetu Gobekli Tepe Dželal Uludag održaće predavanje na Beogradskom Univerzitetu.\nU Galeriji Suluj biće otvorena izložba keramike „Civilizacije Anadolije“.\nIzložbu čine predmeti iz ličnih kolekcija dr Sidike Sibel Sevim, profesora na Univerzitetu Anadolija i dr Džemaletin Sevima.\nUmetnici su predmete koji će biti prikazani na izložbi izradili inspirisani bogatim kulturnim nasleđem Anadolije.\nNakon otvaranja izložbe i kratkog predstavljanja umetničkih radova umetnici će sa posetiocima podeliti više informacija o rađanju umetničke keramike i njenom bogatstvu.\nU okviru manifestacije „Nedelja turske kulture“ umetnici će se takođe sastati sa studentima Fakulteta primenjenih umetnosti u Beogradu.\nNa radionici kojoj će prisustvovati profesori i studenti odseka za keramiku umetnici će predstaviti specifičnosti, istoriju i metode turske keramike.\nStudenti će dela koja samostalno dizajniraju ukrasiti turskim dezenima.\nBogatstvo turske kuhinje i njena gastronomska kultura formirana prema geografskom položaju i uslovima koji vladaju u Anadoliji, koja je bila domaćin mnogim starim civilizacijama biće predstavljeni svim ljubiteljima kulinarstva u Srbiji.\nPoznati šef i autor knjiga o kulinarstvu Ali Aćikgul i šef idris Guler održaće radionicu turske kuhinje u Metro Horeca centru 9. oktobra 2019. godine sa početkom od\nIzložba „GAP: Od davnina do današnjice“ koju čine fotografije ljudi i života u Jugoistočnoj Anadoliji takođe je deo Nedelj turske kulture.\nIzložbu je pripremila Regionalna kancelarija za razvoj Projekta Jugoistočna Anadolija i ona predstavlja kulturne i istorijske vrednosti ove oblasti biće otvorena 10. oktobra 2019. godine.\nBogato muzičko nasleđe Anadolije predstaviće čelista Ugur Išik na koncertu „Duh anadolije“ 10. oktobra 2019. godine u koncertnom salonu Beogradske filharmonije.\nNa koncertu umetnik će izvesti melodije svih civilizacija koje je Anadolija ugostila.\nČelista Išik će u okviru manifestacije „Nedelja turske kulture“ održati muzički master klas u prostorijama AKUD Ivo Lola Ribar kome će prisustvovati ovdašnji čelisti.


Crveno-beli kompletni na CSKA\nKošarkaši Crvene zvezde mts u kompletnom sastavu, sa oporavljenim Antićem, Lazićem i odmornim Bjelicom dočekuju jednog od favorita za osvajanje trofeja, ekipu CSKA. Prodaja ulaznica za još jednu veliku utakmicu koju će crveno-beli odigrati u "Areni" počinje u ponedeljak od 10 časova.\nKošarkaši Crvene zvezde mts u kompletnom sastavu suprotstaviće se u sredu jednom od najvećih favorita za osvajanje ovogodišnjeg izdanja Evrolige, ekipi CSKA.\nTrener crveno-belih Dušan Alimpijević potvrdio je nakon pobede nad ekipom FMP-a u ABA ligi, da se jedan od najiskusnijih igrača Pero Antić u potpunosti oporavio od povrede, kao i da će Milko Bjelica, junak derbija i jedan od najopterećenijih i najumornijih igrača crveno-belih, potpuno osvežen i spreman dočekati veliku utakmicu protiv šampiona VTB lige i višestrukog prvaka Evrope, ekipe CSKA.\nCrvena zvezda je prošle sezone u punoj „Beogradskoj Areni" odličnom igrom, ali i „nošena" sjajnom podrškom sa tribina, nadmašila sva očekivaja i pobedila ekipu koju je tada predvodio Miloš Teodosić.\nZato KK Crvena zvezda mts još jednom podseća da je uz publiku i ispunjene tribine, podršku koju ima malo koji klub u Evropi, svakom igraču koji nosi dres Crvene zvezde mnogo lakše da igra i da se suprotstavi rivalu koji je favorit, ali samo na „papiru".\nMeč Crvena zvezda mts – CSKA koji je proglašen i derbijem 7.kola Evrolige, igra se u sredu od 19 časova u „Beogradskoj Areni", a klub preko svih poslovnica Eventima pušta karte za ovu veliku utakmicu u prodaju u ponedeljak od 10 časova:\nNa pobedu u najvažnijoj utakmici do sada


"Ubrzano izazivanje kolapsa i narod koji mora da PATI..." Kako su SAD iskoristile ekonomske sankcije kao INSTRUMENT RATA protiv VENECUELE | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.05.2019. • 11:58 Marija Stevanović\nPosledice ekonomskih sankcija koje je Amerika uvela Venecueli su ogromne i direktno povezane sa egzistencijom građana ove zemlje. Procenjuje se da ukupni gubici uzrokovani jednostranim prinudnim merama iznose oko 30 milijardi dolara.\nU avgustu 2017. godine Donald Tramp je potpisao izvršni ukaz koji se odnosi na Venecuelu, a kojim se zabranjuju sve transakcije koje bi na bilo koji način omogućile Bolivarskoj Republici Venecueli dobijanje finansijskih sredstava. Ovom merom su zaonski legalizovani finansijski bojkot i politika izolacije venecuelanskih banaka.\nU januaru 2019. godine Trampova administracija je odobrila uvođenje novih "sankcija" venecuelanskoj državnoj naftnoj kompaniji "Pedevesi", koje su uključile zamrzavanje sredstava kompanije "Sitgo" (ogranak kompanije Pedevesi u SAD) u vrednosti od 7 milijardi dolara.\nZbog pritisaka koje su Sjedinjene Američke Države u slučaju Venecuela vršile na druge zemlje, a prema podacima Ambasade Venecuele u Beogradu, Engleska banka je najavila nelegalnu konfiskaciju zlatnih poluga Bolivarske Republike Venecuele u vrednosti do 1.359 milijardi dolara.\nOd 23. januara kao novi pokušaj smene režima u Venecueli, Vašington koristi figuru Huana Gvaida koju je postavio kao privremenog "predsednika" na potpuno veštački način. Od tog momenta se primetno povećala agresivnost u nametanju ekonomskih blokada.\nProcenjuje se da će se u narednim godinama zbog ovakvih sankcija izgubiti barem još 11 milijardi američkih dolara zbog onemogućenog izvoza nafte.\nU oktobru 2018. godine, u ekskluzivnom intervjuu za "Glas Amerike" bivši ambasador SAD u Venecueli, Vilijam Braunfild izjavio je da je za ovu zemlju ubrzano izazivanje kolapsa najbolje rešenje, iako bi to dovelo do toga da venecuelanski narod mesecima, pa i godinama preživljava veliku muku.\nVlastodršci u Sjedinjenim Američkim Državama, pristupili su baš ovome što je bivši ambasador izjavio: "ubrzanom izazivanju kolapsa u Venecueli", bez imalo razmišljanja o tome koliko će ovakve akcije biti pogubne po nedužni venecuelanski narod.\nVenecuelanska država zbog embarga ne može da koristi fondove kompanije "Sitgo", pa je samim tim opstruiran i uvoz lekova i prehrambenih proizvoda koji su neophodni venecuelanskom narodu.\nEkonomska blokada i konstantno nadgledanje i praćenje venecuelanskih transakcija dovele su do toga da vladin program koji garantuje građanima neophodne namirnice u ratnim vremenima postane predmet bojkota, kako bi se onemogućio uvoz prehrambenih i drugih proizvoda.\nŠto se tiče društvenog i političkog života u Venecueli, na ovu kriminalnu blokadu odgovorilo se oštrim otporom. Venecuelanski narod je nastavio da primenjuje ključne organizacione i političke metode koje mu je usadio Ugo Čavez, i zahvaljujući tome uspeva da opstane u ratu koji se protiv njega vodi.\nNarod Venecuele ostao je uz svog predsednika NIkolasa Madura\nPrema izveštaju specijalnog nezavisnog izvestioca Ujedinjenih nacija, Alfreda de Sajasa, koji je predat Savetu za ljudska prava Ujedinjenih nacija u septembru 2018. godine, Obamine i Trampove sankcije i jednostrane prinudne mere koje su Venecueli nametnule Kanada i Evropska unija, doprinele su, kako direktno, tako i indirektno, povećanju nestašice lekova poput insulina i antiretroviralnih medikamenata, što je dovelo do velikog broja umrlih.\nZbog ranije navedeni izvršnih ukaza, venecuelanska državna naftna kiompanija "Pedevesa" je direktno onemogućena da nastavi sa finansiranjem programa humanitarne pomoći za posebno složene medicinske slučajeve. Od ovih programa pomoć je primalo više stotina venecuelanskih građana u inostranstvu, kao i više od 500 000 pacijenata širom nacionalne teritorije, pre svega oboleli od raka, Parkinsonove bolesti, epilepsije i zaraženi HIV virusom.\nProgrami humanitarne pomoći su takođe obezbeđivali sredstva za finansiranje transpantacija pankreasa, jetre i koštane srži.\nKorišćenje ekonomske blokade kao instrumenta rata dovodi brojne venecuelanske građane u veoma rizičnu zdravstvenu situaciju i onemogućava ih da prime adekvatnu terapiju i lečenje. Ovo se odnosi i na 25 pacijenata, uglavnom dece, koji se trenutno nalaze na lečenju u Italiji i čekaju transplantaciju koštane srži.\nDo današnjeg dana, prinudne mere koje su Sjedinjene Američke Države primenile protiv Venecuele blokirajući fondove "Pedevese", sprečile su transakciju sredstava u iznosu od 4.851.252 evra namenjenih medicinskoj pomoći korisnika Pedevesinih humanitarnih programa. Ovakvi potezi predstavljaju čin kršenja osnovnih ljudskih prava svih građana sveta.\nTagovi: Venecuela, ekonomske sankcije, posledice, SAD, Donald Tramp, Huan Gvaido, Nikolas Maduro, građani Venecuele


Ne prodavati jeftino akcije „Imleka“\nBEOGRAD - Vrednost kompanije „Imlek“ je oko 482,4 miliona evra i zbog toga mali akcionari koji u tom preduzeću poseduju 10,6 odsto kapitala ne treba da prodaju akcije na berzi ispod 50 evra, izjavio je juče predsednik Udruženja manjinskih akcionara Srbije Branko Dragaš. Na konferenciji za novinare, on je rekao da je simptomatično da je, i pored dobrih bilansnih pokazatelja, vrednost akcija „Imleka“ na berzi niska i da se kreće od 1.800 do 2.200 dinara, koliko je iznosila poslednja dva dana.\n„Neobično je da preduzeće ima dobre perfomanse, a da akcije padaju“, ocenio je Dragaš i dodao se „očigledno priprema velika igra“, aludirajući na najavljenu preprodaju „Imleka“.\nOn je dodao da je, prema podacima iz bilansa, neto dobit „Imleka“ u 2007. godini iznosila 413 miliona dinara (pet miliona evra), kao i da je vrednost kapitala, takođe, porasla sa 4,8 milijardi u 2004. na 10,1 milijardi dinara u 2007. Naglašavajući da su akcionari upoznati sa time da vlasnik „Imleka“ - „Denjub fuds grupa“ priprema prodaju tog sistema, Dragaš je odgovorio potvrdno na pitanje novinara da li se cena preduzeća namerno drži na niskom nivou.\nOn je podsetio i da je „Imlek“ sistem 22. aprila dao ponudu za sticanje 0,43 odsto sopstvenih akcija po ceni od 1.850 dinara i skrenuo pažnju akcionarima da, umesto da se odluče da odgovore na ponudu, udruže paket.\nSpecijalni savetnik „PKB korporacije“ Božidar Puzović rekao je da su iz tog sistema nepotrebno izdvojeni, a zatim i prodati „Imlek“ i „Frikom“, čime su „pokidane veze“ između ova tri preduzeća, koja su po pravilu trebalo da funkcionišu zajedno. On je naveo da se, sa dolaskom nove vlasti, nije uradila prava procena vrednosti „PKB“ - kao i da je imovina tog kombinata značajno umanjena.\nAkcionari traže i odgovor na pitanje zašto je država po ceni od 670 dinara prodala većinski paket „Salfordu“ na berzi, i to bez organizovanja javnog nadmetanja, kao i zašto pre prodaje nije urađena validna procena vrednosti kapitala, kako bi se imala u vidu reperna cena ispod koje „Imlekove“ akcije ne treba da se prodaju na tržištu.\nU „Imleku“ je trenutno vlasnička struktura takva da 76,60 odsto akcija drži „Denjub fuds grupa“, 10,62 odsto je u vlasništvu fizičkih lica, „Mlekara Subotica“ ima udeo od 3,45 odsto, 2,05 odsto je društveni kapital, 0,14 odsto je u vlasništvu PIO fonda, 2,87 odsto drže pravna lica, dok se 2,96 odsto nalazi na kastodi zbirnom računu, kod kastodi banke. „Salford“ je vlasnik „Denjub fuds grupe“ koja u Srbiji ima tri najveće mlekare - „Imlek“, „Subotičku“ i „Novosadsku mlekaru“, fabriku mineralne vode „Knjaz Miloš„ i prehrambeni koncern „Bambi-Banat“.


Crnogorska Vlada pod pritiskom afere trgovinom ljudima | Institute for War and Peace Reporting\nCrnogorska Vlada pod pritiskom afere trgovinom ljudima\nSve snazniji pritisak medjunarodne zajednice mogao bi primorati vlasti da ponovo otvore slucaj sverca ljudi.\nCrna Gora se nalazi pod sve snaznijim pritiskom medjunarodne zajednice da obnovi istragu u vezi sa slucajem navodne trgovine ljudima koji je izazvao skandal i uzdrmao vladu.\nPravni strucnjaci Saveta Evrope, SE, i Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju, OEBS, ostavili su vladi rok do 21.oktobra da odgovori na poverljivi dokument za koji se veruje da sadrzi nepovoljan sud o nacinu na koji je vodjen slucaj zene iz Moldavije koja je proslog novembra optuzila visoke crnogorske zvanicnike za umesanost u trgovinu ljudima.\nPritisak takodje vrse Pakt za stabilnost u jugoistocnoj Evropi i vlada Sjedinjenih Drzava, kao i sve nezadovoljnija javnost.\nUprkos opsirnom svedocenju navodne zrtve i detaljnim medicinskim izvestajima, krivicni postupak je obustavljen u maju ove godine, navodno zbog nedostatka dokaza.\nAnaliticari ipak smatraju da ce vlasti uskoro objaviti da su "otkriveni novi dokazi", sto ce ce im omoguciti da ponovo otvore slucaj i pri tom ne izgube legitimitet.\nProslog novembra, jedna mlada zena - predstavljena samo inicijalima, S.C, da bi se zastitio njen identitet - uspela je da pobegne iz javne kuce u kojoj je drzana prakticno kao robinja, i potrazi zastitu u podgorickom utocistu za zlostavljane i prodate zene.\nPrema izvestaju o trgovini ljudima koji je Pakt za stabilnost u jugoistocnoj Evropi objavio proslog januara, S.C je vise od tri godine protiv svoje volje drzana na razlicitim lokacijama u Podgorici i na drugim mestima u Crnoj Gori, pre nego sto je stigla do utocista u prestonici.\nTokom ovog perioda, tvrdi se u izvestaju, S.C. je bila primoravana da pruza seksualne i druge usluge velikom broju klijenata i trgovaca ljudima. U izvestaju se navodi da su je tukli, nanosili joj opekotine, drogirali je, silovali i seksualno zlostavljali u takvoj meri da je morala da koristi invalidska kolica dok se nije oporavila od povreda.\nHelga Konrad, predsednik komisije Pakta za stabilnost koja se bavi svercom ljudi, susrela se sa S.C. i potvrdila za IWPR da se zrtva nalazi u "uzasnom stanju - sa traumama koje ce je pratiti do kraja zivota".\nU izvestaju o trgovini ljudima navodi se da je tokom cetiri sedmice ispitivanja od strane crnogorskih vlasti S.C. detaljno opisala kroz sta je prolazila; da je identifikovala razlicite barove, stanove i vile u kojima je navodno primoravana da radi, i navela imena trgovaca ljudima i klijenata za koje tvrdi ih je susretala - ukljucujuci i neke od visokih drzavnih zvanicnika i istaknutih poslovnih ljudi u Crnoj Gori.\nTokom ispitivanja, navodi se u izvestaju, pokazan joj niz fotografija i od nje je zahtevano da prepozna ljude na slikama.\nNakon toga, policija je 25. novembra prosle godine uhapsila zamenika drzavnog tuzioca Zorana Piperovica i jos trojicu ljudi - Irfana Kurpejovica, Ekrema Jasavica i Barjama Orahovca - pod sumnjom da su umesani u trgovinu ljudima.\nCetvorica uhapsenih su odlucno poricali sve njene tvrdnje i oslobodjeni su 27. januara, da bi sacekali konacnu odluku o tome hoce li biti podignuta optuznica protiv njih.\nKada je istrazni sudija Ana Vukovic ustanovila da je prikupljeno dovoljno dokaza, zeni iz Moldavije je dozvoljeno da napusti zemlju. Ona sada zivi u nepoznatoj zemlji sa svoje dvoje dece.\nU maju ove godine, visoki drzavni tuzilac Zoran Radonjic doneo je kontroverznu odluku o nedostatku dokaza za otpocinjanje sudskog postupka.\nPosle burne reakcije medjunarodne zajednice i crnogorske javnosti, potpredsednik crnogorske vlade pozvao je OEBS da ispita ovaj slucaj.\nPrema izvorima iz OEBS-a, dokument koji je prezentovan vladi sadrzi listu ocevidnih propusta u vodjenju postupka u prvom navratu i niz prakticnih preporuka koje se odnose na ono sto bi vlada sada trebalo da ucini.\n"Zelimo da ostavimo vremena vladi da reaguje na svaku od ovih preporuka", izjavio je isti izvor za IWPR. "Izvestaj cemo publikovati tek kada vidimo reakciju vlade."\nIzvor iz OEBS-a izjavio je da se sadrzaj izvestaja jos drzi u tajnosti jer se ocekuje da ce crnogorska vlada tako biti spremnija na punu saradnju.\nDva dana posle podnosenja izvestaja, americki konzulat u Podgorici takodje je objavio niz preporuka kojima se predstavnici vlasti upucuju kako bi trebalo da postupe u resavanju ovog problema.\nU tim poverljivim preporukama - koje su ubrzo dospele do crnogorskih medija - zahteva se da zvanicnici koji su umesani u skandal budu izvedeni pred sud i da se preduzme sira akcija protiv korupcije unutar tuzilastva.\nHelga Konrad je za IWPR izjavila da su po njenom misljenju predstavnici vlasti napravili pogresnu procenu kada su poverovali da ce medjunarodna zajednica zaboraviti na ovaj skandal. "Zrtva je dala opsirno svedocenje pred istraznim sudijom. Po mom misljenju, tu ima dovoljno dokaza da se ovaj slucaj ponovo otvori", rekla je za IWPR.\nMoguce je da ce vlada biti primorana da to i ucini. Prema misljenju pravnih strucnjaka iz Podgorice, drzavni zvanicnici bi mogli pokusati da sacuvaju ugled tako sto ce objaviti da su otkriveni novi dokazi i da bi zbog toga trebalo ponovo ispitati ovaj slucaj.\nBivsi tuzilac, koji je zahtevao da ostane anoniman, izjavio je za IWPR: "Zbog medjunarodnog pritiska postoji realna mogucnost da neko iz vlade kontaktira policiju i nalozi im da 'otkriju nove dokaze'. [Vesna] Medenica [drzavni tuzilac] bi u tom slucaju bila obavezna da ponovo otvori istragu."\nUgledni sudija Marko Dakic kaze je za IWPR da bi drzavni tuzilac Vesna Medenica takodje mogla podici optuznicu protiv Radonjica zbog zloupotrebe polozaja, "jer je zatvorio slucaj uprkos postojanju dovoljnih dokaza".\nIWPR je kontaktirao ured drzavnog tuzioca da bi zatrazio izjavu o najnovijem razvoju dogadjaja, ali nam je tamo receno da ce Medenica biti sluzbeno odsutna do sledece sedmice.\nDragana Nikolic-Solomon je pomocnik urednika IWPR-a u Londonu. Boris Darmanovic je menadzer IWPR projekta u Podgorici.


Dinar će u ponedeljak oslabiti prema evru za 0,1 odsto, tako da će srednji kurs biti 108,4522 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nUsporavanje privrednog rasta u Srbiji\nPrema proceni Narodne banke Srbije, usporavanje svetske privrede, uz verovatnu recesiju u evrozoni, uticaće na usporavanje privrednog rasta Srbije u 2012. godini, u kojoj se očekuje rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) od oko 0,5 odsto.\nNBS brani dinar\nEkonomisti očekuju da će kurs dinara ostati stabilan do formiranja nove vlade i navode da je nerealno očekivati značajnije jačanje evropske monete u narednih nekoliko meseci\nDinarizacija je nužnost\nAko želimo zdrav finansijski sistem sa nižim kamatnim stopama i višim stopama privrednog rasta i zaposlenosti, dinarizacija je mnogo manje izbor, a mnogo više nužnost, ocenio je guverner Narodne banke Srbije Dejan Šoškić.\nGuverner Narodne banke Srbije Dejan Šoškić izjavio je danas da je bankarski sistem u zemlji stabilan, a da je inflacija u padu i u 2012. biće u granicama između 2,5 i 5,5 odsto.\nNe povlače se austrijske banke\nNema najava o povlačenju bilo koje od austrijskih banaka iz Srbije, tvrdi viceguverner Narodne banke Srbije Bojan Marković.\nŠoškić apeluje da se postigne dogovor sa MMF\nGuverner Narodne banke Srbije (NBS) Dejan Šoškić ocenio je danas da zastoj u pregovorima s Međunarodnim motenarnim fondom (MMF) može imati veoma ozbiljne efekte kroz povećanja kamata i manji priliv stranih investicija.\nPrva ... ◄ Nazad 192 193 194195 196 197 198Napred ► ... Poslednja


Vrućina od juče, koja će sigurno biti i sutra, izuzetno je teška u celoj zemlji, čineći mogućnost požara stvarnom pretnjom za celu zemlju, ali najgore od ovog toplotnog talasa tek sledi, piše "Grik riporter".\nNajviša temperatura vazduha juče i danas dostiže od 43 do 45 stepeni Celzijusa u mnogim delovima zemlje, a očekuje se čak i 46 i 47 stepeni Celzijusa u nekim područjima koja su posebno sklona vrućinama, posebno u regionima Tesalije i Stereje.\nOčekuje se da će se izuzetno toplo vreme koje je počelo prevladavati u Grčkoj prošle sedmice nastaviti do četvrtka, 5. avgusta, nakon čega će niža temperatura situaciju učiniti znatno podnošljivijom.\nVlasti u Grčkoj savetuju krajnji oprez i upozoravaju na veliki rizik koji toplotni talas predstavlja za stanovništvo.\n- Uslovi za elektroenergetski sistem su bez presedana, jer se očekuje da će potrošnja u narednim danima dostići vrhunske nivoe zbog vrlo visoke temperature. Iz tog razloga, koordinacija različitih tela proizvođača električne energije na najvišem nivou je neophodna kako bi se osiguralo nesmetano snabdevanje potrošača tokom ekstremnih vremenskih prilika - saopštilo je grčko Ministarstvo energetike.\nSavet javnosti, posebno veoma mladim, veoma starim licima i ugroženim grupama, je da preduzmu mere kako bi se zaštitili od vrućine, da koriste ventilatore ili klimu za hlađenje, izbegavaju fizičke vežbe na otvorenom, sunčanje i bogatu hranu, a savetuju se lagani obroci od voća i povrća.\nLjudima se, takođe, savetuje da prilikom izlaska na otvoreno piju velike količine vode i voćnih sokova, da izbegavaju alkohol, da nose šešir i sunčane naočare i široku odeću od prirodnih materijala.\nZa male bebe se savetuje da im se, osim mleka, daju dodatne tečnosti. Vlasti u Grčkoj, takođe, upozoravaju da starije članove porodice ne treba ostavljati same na duže vreme.\nOpasnost od požara je izuzetno velika za sve regione u Grčkoj, a javnosti se strogo savetuje da izbjegava sve aktivnosti koje mogu dovesti do slučajnih požara, poput spaljivanja biljnog otpada, roštiljanja ili upotrebe mašina koje stvaraju varnice.


Cene u BiH porasle u septembru 0,9 odsto na mesečnom nivo | Biznis.rs\n21.10.2021 16:14 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nPotrošačke cene u Federaciji Bosne i Hercegovine (FBiH) porasle su u septembru u proseku za 0,9 odsto u odnosu na prethodni mesec, objavio je...\nPotrošačke cene u Federaciji Bosne i Hercegovine (FBiH) porasle su u septembru u proseku za 0,9 odsto u odnosu na prethodni mesec, objavio je Federalni zavod za statistiku.\nSeptembarska stopa inflacije na godišnjem nivou beleži rast od 3,1 odsto, prenosi Tanjug.\nOdeća i obuća su poskupeli prošlog meseca, u odnosu na avgust, za 8,4 odsto, hrana i bezalkoholna pića za 1,3 procenta, nameštaj, aparati za domaćinstvo i redovno održavanje kuće za jedan odsto, ostala dobra i usluge za 0,7 procenata, prevoz za 0,5 odsto stanovanje, voda, električna energija, gas i drugi energenti za 0,2 procenta, a alkoholna pića i duvan za 0,1 procenat.\nS druge strane, rekreacija i kultura u FBiH su pojeftinili za 0,3 odsto u septembru, dok se cene u ostalim oblastima nisu menjale.\nBOSNA I HERCEGOVINA CENE INFLACIJA REGION VESTI\nSvetske cene hrane u septembru porasle drugi mesec uzastopno\nCene kuća u EU porasle za više od 40 odsto, u Estoniji za skoro 160 odsto\nPotrošačke cene u Španiji porasle 9,8 odsto


Rodno ravnopravne kompanije uspešnije na tržištu | odgovornoposlovanje.rs\nBeograd, 08. mart 2018. – Samo trećina Beograđana smatra da žene i muškarci imaju jednaka prava na radnom mestu, pokazalo je istraživanje koje je tokom februara za kompaniju IKEA sprovela istraživačka agencija Ipsos. Kada su u pitanju jednake mogućnosti za zapošljavanje, jednake plate i jednake mogućnosti za napredak u karijeri, muškarci imaju znatno pozitivniju percepciju o rodnoj ravnopravnosti u odnosu na žene.\nKako bi podigla svest o ovoj temi, IKEA je, u saradnji sa Koordinacionim telom za rodnu ravnopravnost Vlade Srbije i AFA ženskom mrežom, organizovala danas konferenciju “Ravnopravnost je bolja za sve”, na kojoj se razgovaralo o tome kako privatni i javni sektor mogu da sarađuju u cilju unapređenja rodne ravnopravnosti na radnom mestu.\n– Kao kompanija okrenuta ljudskim vrednostima, verujemo da širenje kulture ravnopravnosti pozitivno utiče na naše koleginice, kolege i kupce. Ravnopravnost je deo naših vrednosti i ključna je za naš poslovni uspeh i zato promovišemo stvaranje inkluzivne radne sredine u kojoj svi imaju jednake mogućnosti za razvoj. Posvećeni smo ovoj temi dugoročno, naročito u oblasti stvaranja rodno izbalansirane organizacije i podjednake zastupljenosti muškaraca i žena na rukovodećim pozicijama, obezbeđivanju istih mogućnosti za razvoj i istih plata za isti rad – izjavila je Sari Brody, Leadership & Diversity Manager, IKEA Grupa.\nJovanka Atanacković, pomoćnica ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, istakla je da je Koordinaciono telo za rodnu ravnopravnost uradilo mnogo u prethodne tri godine na ovom polju, ali je preostalo još mnogo posla “da partnerski doprinesemo izgradnji društva u kojem će žene i muškarci biti ravnopravni, jer je to preduslov demokratskog, ekonomski naprednog, inkluzivnog i tolerantnog društva”.\n– Brojna istraživanja pokazuju da kompanije sa izraženijom rodnom ravnopravnošću ostvaruju veće uspehe od konkurentnih firmi u kojima su muškarci dominantni. U više od 20% slučajeva te kompanije ostvaruju veći ekonomski uspeh, a u skoro 30% više slučajeva ostaju verni dugoročnim ciljevima. Da bi rodna ravnopravnost postala realnost na radnim mestima u Srbiji, neophodno je početi od podizanja svesti u društvu i javnog zagovaranja ove teme – izjavila je Žaklina Kusić, predsednica AFA ženske mreže.


Lider radikala i narodni poslanik Vojislav Šešelj, u okviru kampanje za predstojeće izbore, posetio je juče Sokobanju. Ispred prostorija Opštinskog odbora Srpske radikalne stranke on je održao konferenciju za novinare i razgovarao sa članovima, simpatizerima stranke i okupljenim građanima.\n− Prvo moram da pohvalim naš Opštinski odbor u Sokobanji koji je posle dužeg vremena pripremio listu kandidata za lokalne izbore,obnovili smo Opštinski odbor i opet smo uspostavili kancelariju Srpske radikalne stranke. Očekujem da će građani u velikom procentu glasati za srpske radikale. Ono što je za nas radikale karakteristično je da smo lišeni bilo kakvih korupcionaških afera, kriminala i krađa. Mi smo odlučili da ovog puta ne držimo mitinge i javne tribine u zatvorenom prostoru jer još postoji opasnost od korona virusa i ne treba ljude izlagati riziku − rekao je Šešelj.\nLider radikala je rekao da je ova stranka u novom broju „Velike Srbije” objavila, odnosno izložila svoj program u 15 najbitnijih tačaka.\n− Ukoliko pređemo cenzus na lokalnim izborima a ubeđen sam da hoćemo, onda želimo i da budemo i vladajuća stranka, odnosno da uđemo u koaliciju. Na lokalu možemo praviti koaliciju sa svima a bilo bi najbolje da se od svih stranaka koje prođu cenzus napravi koalicija. Potrebno je da svi sarađuju i da se nađe kompromis oko zajedničkih ciljeva. Bitno je da se radi za dobrobit Sokobanje a ne da se troši energija na međusobne sukobe. Na republičkom nivou očekujemo mnogo više glasova nego prošli put, da imamo jaču poslaničku grupu,budemo kontrola vlasti i kritičari ministara za sve ono što ne valja, ali u vlast ne mislimo da ulazimo. Mislimo da je Srbiji potrebna jaka opoziciona stranka kao što je Srpska radikalna stranka, dok ne postanemo dovoljno jaki da zamenimo naprednjake na vlasti, jer trenutno su oni jaki. Ja sam objektivan tu, ne možemo mi njih sada pobediti. Na lokalu se možemo uključiti u koaliciju, a na republičkom nivou ćemo biti kritičari kao i do sada − rekao je dr Vojislav Šešelj.\nNakon Sokobanje, radikali su u okviru svoje predizborne kampanje, obišli i druga mesta u Zaječarskom okrugu.\n26. maja 2020. 26. maja 2020. Katarina Petrović\n5. avgusta 2020. 5. avgusta 2020. Redakcija


Crnogorska porodica se zarazila na sahrani: Cijelo selo bilo da izjavi saučešće! | Ekskluziva.ba\nCrnogorska porodica se zarazila na sahrani: Cijelo selo bilo da izjavi saučešće!\nDvije porodice iz crnogorske opštine Tuzi, kod kojih su registrovani oboljeli od koronavirusa, vjeruju da su zaraženi na sahrani. Ta sahrana je organizovana prije uvođenja mjera zabrane te vrste javnih okupljanja.\nTuzi su od srijede, nakon što je crnogorski Institut za javno zdravlje registrovao 15 oboljelih i dramatično širenje koronavirusa, potpuno zatvorene i izolavane, a policija kontroliše ulaze u tu opštinu.\nZorana Milića iz Pothuma kaže da je bio na saučešću kod porodice koja ima 13 članova zaraženih koronavirusom, zbog čega ih epidemiolozi obilaze i rade briseve.


SAD motivisao rast cijena nafte\nCijene nafte su se prošle sedmice blago oporavile (EPA)\nCijene nafte su danas porasle, ohrabrene nadom da će jačanje rasta najvećeg svjetskog potrošača, Sjedinjenih Američkih Država, “upiti” dio prevelike globalne ponude “crnog zlata”, koja je imala negativan utjecaj na tržišta.\nAmerička “laka” nafta WTI za isporuku u aprilu porasla je dva centa na 32,80 dolara za barel na robnoj berzi u New Yorku, izvještava AFP.\nU Londonu je cijena balera sjevernomorske nafte “brent” za aprilske isporuke skočila za 35 centi, na 35,45 dolara.\nGlavni tržišni strateg kompanije CMC Markets u Sidneyu, Michael McCarthy, kaže da bolji pokazatelji od očekivanih o privrednom rastu i prerađivačkom sektoru u SAD ukazuju na rast tražnje za naftom.\nAmeričke narudžbine trajnih dobara skočile su u januaru 4,9 posto, nakon dva mjeseca pada, pokazali su podaci objavljeni sredinom prošle sedmice.\nMinistarstvo trgovine je zatim iznenadilo analitičare u petak revidiranim podacima o rastu američkog bruto društvenog proizvoda (BDP) u četvrtom kvartalu, podigavši raniju preliminarnu procjenu od 0,7 procenata na jedan posto.\nCijene nafte su pale oko 70 posto od sredine 2014. godine zbog zabrinutosti u vezi sa dugotrajnom prevelikom ponudom te sirovine, u situaciji kada ekonomski rast vodećih potrošača, kao što je Kina, usporava.\nCijene nafte su se prošle sedmice blago oporavile uslijed očekivanja da će najveći proizvođači smanjiti proizvodnju, međutim McCarthy kaže da su trgovci “jako prizemljili” nagađanja u pogledu sporazuma između članica Organizacije zemalja izvoznica nafte (OPEK).\n“Među trgovcima je kredibilitet OPEK-a pao na nulu. Mislim da oni kao organizacija više ne predstavljaju faktor od utjecaja na razmišljanje krajnjih korisnika na tržištu”, rekao je on, prenosi AFP.\n“Trgovci jednostavno ne vjeruju da OPEK ima kapacitet da uradi bilo šta”, dodao je.\nSaudijska Arabija, kao i Katar i Rusija, prošle sedmice su objavili preliminarni dogovor o zamrzavanju proizvodnje na nivoima iz januara, ukoliko se drugi veliki proizvođači pridruže tome.\nPodaci o proizvodnim aktivnostima u Kini će dati “intonaciju” kretanjima cijena nafte ove sedmice, smatra Sanjeev Gupta, šef azijsko-pacifičkog odsjeka za naftu i gas kompanije “Ernst&Jang”, prenosi francuska agencija.\nEkonomija ključno pitanje izbora u Iranu\nIranci žele vidjeti investicije stranog kapitala u svojoj državi, međutim, za nove investicije su neophodne reforme.


Banke ubrzano prihvataju digitalnu transformaciju\nJedna od „posledica“ pandemije korona virusa je i da su banke ubrzale proces digitalne transformacije. Istraživanje koje je sprovela analitičarska kompanija SAS ukazuje da je 89 procenata banaka usvojilo nove strategije koje planiraju da se transformacija završi u narednih pet godina.\nInteresantno je da je čak 93 procenata tradicionalnih banaka, koje su obično vrlo spore u uvođenju novih tehnologija, ubrzale taj proces, za razliku od 87 procenata inovativnih banaka, koje inače veoma brzo prihvataju promene. Međutim, 65 procenata inovativnih banaka vide personalizovane servise kao ključni aspekt u razlikovanju od konkurencije, dok je kod tradicionalnih banaka taj procenat znatno manji – 53 odsto. Još je veća razlika kada se radi o kompetetivnoj prednosti zasnovanoj na podacima, odnosno dobrom poznavanju klijenata – 65 procenata kod inovativnih banaka, u odnosu na samo 33 procenta kod tradicionalnih banaka.\nS druge strane, 53 procenata tradicionalnih banaka vide glavnu prednost u upotrebi veštačke inteligencije i mašinskog učenja, dok je to znatno manje zastupljeno kod inovativnih banaka (39 procenata). Ipak, 83 procenata svih banaka smatra da će u narednih tri do pet godina imati značajne investicije u oblasti analitike podataka.\nTagovi: banke, digitalna transformacija, nove tehnologije, strategija\n← Zbog nestašice čipova Sony smanjuje očekivanja prodaje PS5 konzole\nIndija zahteva kazne za tehnološke gigante zbog širenja lažnih vesti →


Selaković pozvao EU da vrednuje ono što je Srbija uradila\nMinistar spoljnih poslova u Vladi Republike Srbije Nikola Selaković izjavio je danas da od samita EU-ZB, u sredu u Sloveniji, očekuje da će EU na odgovarajući način vrednovati i oceniti ono što je do sada Srbija uradila u procesu evropskih integracija.\nSelaković je, na 21. beogradskom ekonomskom forumu rekao da naši prijatelji iz Brisela treba da razumeju da mi nismo u sličnoj situciji kao što su bile Malta, Kipar, Poljska, Češka, Slovačka i druge zemllje, koje su imale tačno propisane preduslove i datum pridruživanja, odnosno koje su znale kada će ući u EU.\nU našem slučaju se metodologija promenila i mi smo to prihvatili. Takođe, nema više konačne lista uslova već imamo pomerajuću metu i kada ispinimo uslove imamo nove uslove, a nemamo ni tačan datum pristupanja, rekao je Selaković, na panelu posvećenom promeni odnosa snaga u južnoj Evropi.\nOn je ocenio da je ta situacija kao kada trčite maraton, a onda kada stignete do cilja vama kažu da treba da trčite još desetak kilometara da biste završili trku, pa se postavlja pitanje da li možete toliko još da trčite.\nSrbija je, kako je istakao, ipak pokazala da može, ali da svi očekuju da to što je do sada urađeno bude vrednovano na pravi način.\nMinistar je, govoreći o promeni odnosa snaga u južnoj Evropi istakao da je to širi prostor od Balkana, jer obuhvata i ceo mediteranski basen, i da se menjaju odnosi moći i snage pri čemu zemlje koje imaju najviše stanovnika imaju i najveću perspektivu u budućnosti, što pokazuje da je demografski faktor najvažniji u tim odnosima.\nSelaković je naglasio da je uveren u to da je budućnost u regionalnim integracijama i multilateralnoj saradnji i formatima, ukazavši na to da je Zapadni Balkan od 2014. do 2020. godine po BDP-u porastao za oko 28 procenata.\nNa toj teritoriji došlo je do značajnog povećanja BDP, a kada je reč o Srbiji, on je više nego značajan, jer sa 36 milijardi evra dolazimo ove godine na više od 50 milijardi, pri čemu potencijal još nije iskorišćen. Projekcija je da inicijativa Otvoreni Balkan može da dovede do rasta BDP u regionu i to dva odsto, što je veliki neiskorišćeni potencija, istakao je Selaković.\nOn je poručio da inicijativa Otvoreni Balkan nije alternativa evropskim integracijama već pokazatelj dobre volje da ne želimo da gubimo vreme dok EU ne doživi unutrašnju konsolidaciju i ne pokaže mnogo veću političku spremnost da se bavi svojoim proširenjem i da prihvati nas koji smo ostali kao jedna vrsta ostrva.\nSvima su pune pune uši ekonomske recesije, dok niko o demografskoj recesiji ne govori, iako je demografija ono što stvara ekonomiju i ispisuje istoriju, naglasio je ministar.\nPrema njegovim rečima, Srbija je suviše mala da bi se bavila velikim regionalnim temama, a dobar odgovor na narastajuće izazove u širom regionu svakako jeste bolja regionalna saradnja.\nEU treba na odgovarajući način da vrednuje ono što je Srbija uradila i da se to uzima u obzir prilikom donošenja odluka, rekao je on i naglasio da o napretku u vladavini prava dovori i činjenica da je Srbija 2020. privukla 61 odsto svih investicija u regionu Zapadnog Balkana.


Oslikan podzemni prolaz kod Ušća - LookerWeekly.com magazin\nTokom vikenda, 26 i 27. oktobra grupa “IDE” je u saradnji sa grafiti crtačem Lortekom organizovala oslikavanje podzemnog prolaza kod tržnog centra “Ušće” u okviru projekta “Rapresent”. Ovo je bilo četvrto izdanje projekta “Rapresent” u okviru kojeg su pored podzemnog prolaza “Ušće” oslikani i podzemni prolaz kod “Studentskog grada” (2010, 2011. godine) i podzemni prolaz kod tržnog centra “Piramida” (2012. godine).\nOslikavanje prolaza organizovano je u okviru grafiiti radionica namenjenih mladim crtačima grafita koji su kroz zajednički rad sa vođom radionice, starijim i afirmisanim crtačem Lortekom zajednički pripremili skice i radili na realizaciji grafiti murala.\nKao i do sada učesnici su odlučili da se deo murala posveti i inicijatoru projekta, tragično preminulom grafiti umetniku i beskućniku Bojanu Radanovu Rapresentu, kao i svoj deci i mladima koji žive na ulici. U skladu s tim, ove godine u proces oslikavanja uključila su se i deca iz Dnevnog centra za decu uključenu u život i/ili rad na ulici sa Novog Beograda za koje su organizovane posebne kreativne radionice pod vođstvom umetnika Nebojše Petrovića. Ove radionice organizovane su u saradnji sa programom “Edukativni centar” koji grupa “IDE” realizuje u partnerstvu sa Centrom za integraciju mladih.\nfoto: Miloš Vujičić


Foto: Screenshot Twitter / Profimedia\nU pobedi svog tima nad Finiksom od 130:126 dve asistencije falile su Srbinu za tripl-dabl, pošto je imao 31 poen i deset skokova.\nZnatno drugačije uloge imali su Nagetsi i Sansi u ovom duelu nego poslednjih godina, Finiks je sada bio u boljoj formi i imao ulogu favorita, ali to nije pomoglo protiv Džokera.\nDenver je tako rasporedio minutažu i poene da je čak ss igrača bilo dvocifreno poenterski, iako zapravo niko nije u pravom smislu pratio Nikolu Jokića, kao što je slučaj bio u Finiksu koji je imao tri igrača sa više od 20 poena (Devin Buker 31, Deandre Ejton 27 i 13 skokova, Majkal Bridžis 24 i deset skokova).\nSansi su se od početka pitali za više toga na terenu, a Jokić je držao svoju ekipu u igri sa dva rana pogotka.\nNakon zakucavanja Abdela Nadera u finišu prve deonice su Sansi već imali dvocifrenu prednost od 29:19, te su komotno ušli u drugi deo utakmice. Uspevali su da u tom delu meča odbiju u nekoliko navrata nalet Denvera koji je uspeo da istopi vođstvo protivnika tek u drugomn poluvremenu.\nU trećoj deonici su serijom koševa Jokića, Milsapa, Herisa i Mareja Nagetsi stigli do 74:71, ali ni tada nisu uspeli da preokrenu, što se desilo tek u završnom kvartalu. Na startu tog perioda su Nagetsi poveli, ali je drama u finišu bila zagarantovana.\nZahvaljujući Krisu Polu, Sansi su u poslednjem minutu imali plus četiri, ali su Marej i Jokić izjednačili do kraja utakmice i odveli meč u produžetak gde je pitanje pobednika rešeno bacanjima Vila Bartona.\nČudan je bio završetak regularnog dela utakmice, Nikola Jokić je najpre promašio trojku za pobedu, što Devin Buker nije uspeo da kazni na drugoj strani promašivši zicer za trijumf, da bi i jedan sličan šut na drugoj strani promašio Džamal Marej.\nDenver je došao do osme pobede u ovoj sezoni, što ga uz sedam poraza smešta na sedmo mesto zapada NBA lige, dok je Finiks ostao četvrti sa skorom 8-6.\nOd srpskih igrača je na parketu noćas bio i Aleksej Pokuševski koji je imao po tri poena i asistencije u porazu svojih Tandera od Klipersa (120:106), dok su Nemanja Bjelica i Boban Marjanović propustili mečeve svojih timova.\nŠarlot Hornets – Čikago Buls 110:123\nDetroit Pistons – Hjuston Rokets 102:103\nIndijana Pejsers – Orlando Medžik 120:118\nKlivlend Kavalirs – Bruklin Nets 125:113\nFiladelfija Seventisikers – Boston Seltiks 122:110\nToronto Reptors – Majami Hit 101:81\nMinesota Timbervulvs – Atlanta Hoks 98:116\nSan Antonio Spars – Dalas Maveriks 117:122\nLos Anđeles Klipers – Oklahoma Siti Tander 120:106\nFiniks Sans – Denver Nagets 126:130\nSakramento Kings – Njujork Niks 103:94\nMilvoki Baks – Vašington Vizards\nPortland Trejlblejzers – Memfis Grizlis


Reci NE navijačkom nasilju\n”Reci NE navijačkom nasilju”, je poruka koju svim mladima upućuje vršnjačka edukatorka i predsednica Učeničkog parlamenta Zorana Stepić i profesorka Jelena Tošić.\nJuče i danas, u Tehničkoj školi, se dešavaju zanimljive radionice koje su izazvale vanredno interesovanje među učenicima.\n“Reci NE navijačkom nasilju”, je poruka koju svim mladima upućuje vršnjačka edukatorka i predsednica Učeničkog parlamenta Zorana Stepić i profesorka Jelena Tošić. One su završile dvodnevnu obuku, pod istoimenim nazivom, koju je osmislio Centar za omladinu Tvoja Srbija u saradnji sa Internacionalnom policijskom asocijacijom i lokalnim Kancelarijama za mlade iz 10 gradova u Srbiji. Zahvaljujući našoj Kancelariji za mlade i Obrenovac se uključio u projekat. Planirano je da radionice pohađa najmanje 60 učenika iz naše lokalne sredine.\nProblem iskazivanja nasilja na sportskim manifestacijama, posebno je izražen u prethodnih nekoliko decenija u Republici Srbiji. Navijačke grupe se pretežno sastoje baš od srednjoškolaca. Uobičajeno je da se sukobljavaju kako među sobom, tako i sa pripadnicima policije, sa čestim telesnim povredama, čak i smrtnim ishodom.\nNažalost, upravo to se dogodilo ispred Tehničke škole 19. Oktobra 2006. Godine kada je život izgubio Mirko Radovanović, zbog prepirke oko navijačkih šalova.\nPreventivna edukacija bi trebalo da pozitivno utiče na one mlade ljude koji još uvek nisu ili su u početnoj fazi pripadnosti navijačkim grupama sa dominantnim huliganskim manirima. Vršnjačka edukacija se pokazala kao najbolji način kada o ovoj i sličnim temama treba pričati sa srednjoškolcima.\nOvo je samo mali doprinos smanjenju nasilja na sportskim manifestacijama u kojima su učesnici mladi ljudi. Odgovornost je pre svega na sportskim klubovima, a u velikoj meri i na medijima koji detaljno prate ono što se dešava ne samo u sportu nego i među navijačima.\nNažalost, navijači su postali prestižna društvena i politička tema i bacili u zasenak sport kao plemenitu veštinu.\nA ne bi trebalo da bude tako!


Ana Brnabić predložena za mandatara Vlade – Vila As\nAna Brnabić predložena za mandatara Vlade\nPredsednik Srbije, Aleksandar Vučić je 15.juna 2017 poverio mandat za formiranje vlade Ani Brnabić, ministarki za državnu upravu i lokalnu samoupravu u trenutnoj Vladi.\nPrema Ustavu kandidat za predsednika Vlade Narodnoj skupštini iznosi program Vlade i predlaže njen sastav, a parlament istovremeno glasa o programu Vlade i izboru predsednika i članova Vlade.\nNa FB stranci Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave je objavljena i izjava ministarke Brnabić:\n“Želim da zahvalim Predsedniku na ukazanom ogromnom poverenju da vodim Vladu Srbije i nastavim reforme sa nesmanjenom posvećenošću i snagom. Čast je služiti svojoj zemlji i ja ću, ukoliko me Skupština izglasa, Vladu voditi posvećeno i odgovorno, a svoj posao ću raditi pošteno i sa ljubavlju. Svesna sam odgovornosti koju preuzimam jer treba da nasledim pravog lidera, kao i obaveza prema građanima koji očekuju da rezultate rada Vlade osete kroz bolji kvalitet života.\nPrihvatila sam kandidaturu koju sam dobila od Predsednika Srbije i krećem da radim na ekspozeu i sastavljanju Vlade. Važno je da se rad na projektima nastavi i ja sutra svakako idem u Vrnjačku Banju u ranije dogovorenu posetu. Idem da proverim kako funkcioniše sistem kojim smo povezali podatke šest državnih institucija koji omogućava da država bude servis građana.\nTo je važan, reformski, rekla bih revolucionaran projekat za Srbiju i ja ću sa timom u Vladi Srbije i svim državnim institucijama nastaviti da radim na reformisanju državne uprave. Započeti poslovi moraju da se završavaju, a ja sam poslednjih meseci posvećeno radila na tome da Srbiju uvedemo u red modernih država u kojima državna uprava radi efikasno i u funkciji građana.\nLično ću se angažovati da svi zajedno radimo na ciljevima koji su veći i važniji od svih nas pojedinačno.“\nAna Brnabić je rođena 1975. godine u Beogradu. Poseduje master diplomu (MBA) sa Univerziteta Hal iz Velike Britanije i preko deset godina rada sa međunarodnim organizacijama, stranim investitorima, lokalnim samoupravama i javnim sektorom u Srbiji.\nBila je član Upravnog odbora neprofitne fondacije Peksim, koja stipendira talentovane studente iz Srbije i Makedonije koji se posle magistarskih studija na Kembridžu vraćaju u domovinu da pomognu ekonomski i društveni razvoj. Takođe je bila direktor kompanije Kontinental Vind Srbija (Continental Wind Serbia – CWS) gde je radila na realizaciji investicije vredne 300 miliona evra u vetropark u opštini Kovin.\nAktivno je učestvovala u osnivanju Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED) 2006. godine. Uložila je veliki napor u podizanje kapaciteta NALED-a za zastupanje interesa poslovnog sektora, lokalnih samouprava i civilnog društva u Srbiji. Tokom tog angažmana, učestvovala je u uvođenju koncepta lokalnog ekonomskog razvoja u Srbiji i jačanju potencijala opština da unapređuju poslovni ambijent na lokalu uz aktivnu promociju investicija. Postaje član, a potom i predsednik Upravnog odbora NALED-a, koji dobija status najveće samostalne privatno-javne organizacije koja se zalaže za unapređenje privrednog ambijenta u Srbiji i koja je u tesnoj saradnji sa Vladom Republike Srbije doprinela jačanju konkurentnosti Srbije u međunarodnim okvirima i na Duing Biznis listi Svetske banke.


Vesti online / Vesti / Srbija / Kraj balansiranja: Približava li se trenutak za veliki zaokret Srbije\nSamo dan pošto je kosovski bezbednosni korpus i zvanično dobio ingerencije vojske, to jest oružane sile nepriznate države Kosovo, prištinski parlament je posle duže od šest meseci "natezanja" naprasno usvojio i rezoluciju o dijalogu sa Srbijom i osnovao novi pregovarački tim.\nS obzirom da je briselski dijalog Prištine i Beograda u kojem posreduje Evropska unija delimično zamrznut upravo zbog nesloge među kosovskom političkom elitom, oko toga ko i kako će da predstavlja Prištinu u Briselu, vest sa Kosova bi mogla da bude povoljan nagoveštaj, da svemu nije prethodila perfidna igra Prištine oko osnivanja vojske, piše Sputnjik.\nNaime, stav Beograda i EU po pitanju formiranja oružanih snaga Kosova i više je nego negativan, pa se čini da je Priština upravo i čekala ovakvu priliku, kako bi Beogradu i EU ponudila nastavak dijaloga. Jer kako prištinski mediji prenose reči kosovskih zvaničnika, kosovska politička scena sada je savim spremna da uđe u finalni dijalog sa Beogradom koji treba da rezultira priznanjem Kosova od strane Beograda i ulaskom Kosova u UN i EU.\n* Nije sigurno da će Kosovo izglasati vojsku 14. decembra\n* EU poslala ponudu Haradinaju: Privremeno ukinite takse i nagradićemo vas\nDa li su oba ta poteza Prištine namerno povučena sinhronizovano kako bi Beograd na neki način naterali da prvi zvanično odustane od Briselskog sporazuma, koji je za Prištinu inače samo "formalnost"?\nPolitikolog Dragomir Anđelković slaže se da je cilj Prištine da svakako predstavi Beograd kao stranu koja odustaje od dijaloga i misli da Beograd ne bi trebalo da prihvati takvu igru.\n- Beograd treba da konstatuje da je Priština poništila ceo dijalog i da je svojim jednostranim potezima sve anulirala što je iz sporazuma do sada primenjeno, što znači da se vraćamo na stanje pre dijaloga - smatra Anđelković.\n- Sama deklaracija, sama odluka da se ovako nešto uradi ne znači ništa ako Beograd munjevito ne vrati sve srpske institucije koje je imao na severu Kosova i Metohije i ako ne bude spreman i na konsekvence u domenu evrointegracija i iodnosa sa Zapadom - ističe Anđelković.\nDakle, ako stvari budu krenule u još gorem smeru, dodaje Anđelković, ovo bi značilo da bi Beograd morao i geopolitički da se opredeli.\n- Dakle, ako politika balansiranja više nije moguća, onda Beograd u potpunosti treba da se okrene Rusiji i Kini, zatraži saradnju sa ODKB-om na višem nivou, odnosno da prekine svaku saradnju sa NATO, i zatraži ulazak u Evroazijsku ekonomsku uniju - nabraja analitičar redosled mogućih poteza Beograda.\nOn ne spori da takvi potezi mogu da dovedu do sukoba i tvrdi da bi se sve drastično odrazilo na odnose sa SAD i Evropskom unijom.\n- Mi ne možemo unapred da se odreknemo bilo kakvih komplikacija ako želimo da branimo Kosovo i da povlačimo samo poteze koji neće izazvati kontraefekat - zaključuje Anđelković.


Nacrt zakona o obnovljivim izvorima energije | Advokatska kancelarija NCR Lawyers\nNacrt Zakona o obnovljivim izvorima energije (u daljem tekstu: „Nacrt zakona“) objavljen je 21. januara 2021. godine od strane Ministarstva rudarstva i energetike (u daljem tekstu: „Ministarstvo“). Javna rasprava održana je u periodu između 21. januara do 9. februara 2021. godine.\nNacrt zakona uređuje, između ostalog, pitanja koja se tiču načela korišćenja energije iz obnovljivih izvora, sistem podsticaja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora, status povlašćenog proizvođača električne energije (u daljem tekstu: “Povlašćeni proizvođač”), status privremeno povlašćenog proizvođača električne energije (u daljem tekstu: “Privremeni povlašćeni proizvođač”), procedure za sticanje povlašćenog statusa, a uvodi i pojam kupca-proizvođača.\nNacrt zakona na početku propisuje da je korišćenje energije iz obnovljivih izvora u javnom interesu i od posebnog značaja za Republiku Srbiju. Na ovaj način Ministarstvo je jasno istaklo nameru da pitanje korišćenja obnovljivih izvora energije postavi kao strateško opredeljenje za buduću proizvodnju električne energije dok će se strateškim i drugim dokumentima izvršiti konkretna razrada ovog načela kao i budžetska sredstva koje su republika, autonomna pokrajina i jedinica lokalne samouprave dužne da obezbede radi ispunjenje obaveza predviđenim budućim zakonom i podzakonskim aktima.\nSam Nacrt zakona pravi razliku između dva sistema podsticajnih mera.\nPrvi je dugoočekivani sistem tržišne premije koja predstavlja dodatak na tržišnu cenu električne energije koju korisnici premije isporuče na tržište i određuje se u evrocentima po kWh u postupku aukcije. Maksimalan iznos premije je unapred određen i učesnici se na aukciji nadmeću za nižu cenu.\nOsim tržišne premije Nacrt zakona predviđa i već dobro poznati Fid-in sistem (eng. Feed in tarfiff) koji kod nas postoji još od 2015. godine. Ova vrsta državne pomoći dodeljuje se kao podsticajna otkupna cena koja se garantuje po kWh za isporučenu električnu energiju u energetski sistem tokom podsticajnog perioda.\nMeđutim, primena fid-in tarfe je limitirana na mala postrojenja, odnosno postrojenja koja su namenjena za proizvodnju do 500kw električne energije kao a vetro-parkove do 3MW i demonstracione projekte\nU skladu sa zahtevima Energetske zajednice, Nacrt zakona predviđa povećanje transparentnosti i konkurentnosti. U tom pogledu, predviđa se napuštanje sistema koji se zasniva na prvenstvu prijave i sada predviđa aukcijski postupak.\nNaime, Agencija za energetiku Republike Srbije (u daljem tekstu „AERS“) na osnovu metodologije određuje početnu visinu premije odnosno tarife koja istovremeno predstavlja i maksimalni iznos podsticaja, ispod koje se nadmeću investitori u postupku aukcija, dok se aukcije organizuju na osnovu raspoloživih kvota koje određuje Vlada.\nMinistarstvo javnim pozivom pokreće postupak aukcija, formira komisiju za sprovođenje aukcije, donosi odluku o najboljim ponudama i na osnovu nje donosi rešenje o dodeljivanju/odbijanju prava na tržišnu premiju. Komisija, koju rešenjem obrazuje ministar, sprovodi postupak aukcija do donošenja odluke o najboljim ponudama.\nKvalifikacija je prva, eliminaciona faza u kojoj se vrši odabir učesnika na osnovu ispunjenosti propisanih uslova. Nacrt zakona propisuje načelne uslove, dok će se podzakonskim aktima oni detaljnije precizirati. Jedan on osnovnih uslova je posedovanje elektrane ili građevinske dozvole za izgradnju elektrane.\nUčesnici koji ispunjavaju propisane uslove ulaze u sledeću fazu aukcije – nadmetanje. Učesnici daju svoje ponude za premiju odnosno otkupnu cenu, a zatim se rangiraju od najmanjeg do najvećeg iznosa premije odnosno cene, i na taj način se kvota popunjava. Kada ukupan zbir instaliranih snaga elektrana dostigne iznos propisane kvote, kvota je popunjena.\nPoslednja faza aukcije je odabir najboljih ponuda. Komisija sastavlja nacrt rang liste koju dostavlja nadležnom ministru za poslove energetike (u daljem tekstu: „Ministar“) sa izveštajem i predlogom odluke. Na osnovu primljene dokumentacije, Ministar donosi odluku o najboljim ponudama, a potom i rešenje o dodeljivanju prava na tržišnu premiju, odnosno o odbijanju prava na tržišnu premiju učesnicima aukcije.\nNa ovaj način primenom metoda aukcije data je mogućnost svih zainteresovanih privrednih subjekata da konkurišu za državne podsticaje u oblasti energetike u javno dostupnom i transparentom postupku. Takođe, uspostavljanje konkurencije u borbi za državne podsticaje dovešće i do pada premije odnosno otkupne cene što svakako dovodi do racionalnijeg korišćenja budžetskih sredstava.\nStatus privremenog povlašćenog proizvođača stiče se u postupku aukcija danom donošenja rešenja o dodeljivanju prava na podsticaje.\nNakon sticanja tog statusa, privremeni povlašćeni proizvođač ima 30 dana od dana sticanja statusa da dostavi Ministarstvu finansijski instrument obezbeđenja i 15 dana od dana dostavljanja finansijskog instrumenta da Ministarstvu podnese zahtev za zaključenje ugovora o premiji. Status traje tri godine odnosno godinu dana za elektrane koje koriste solarnu energiju i može se produžiti za najviše godinu dana.\nPrivremeni povlašćeni proizvođač stiče status Povlašćenog proizvođača ukoliko su ispunjeni svi uslovi koje propisuje Nacrt zakona a koji se većinski odnose na elektranu i posedovanje svih neophodnih dozvola za bavljenje ovim poslovnim aktivnostima. O dodeljivanju ovog statusa odlučuje Ministar.\nKupac-proizvođač obnovljivih izvora energije\nJedna od najvažnijih novosti koju uvodi Nacrt zakona jeste status kupca-proizvođača. Prvi put, zakonom se uređuje takva kategorija i predviđa da krajnji kupci imaju pravo da proizvode električnu energiju za sopstvene potrebe, kao i da višak energije vrate u elektroenergetski sistem i tako ostvare pravo na umanjenje računa u narednom obračunskom periodu, odnosno na naknadu od strane snabdevača.\nStabilnost podsticajnih mera\nNacrt zakona izričito predviđa stabilizacionu klauzulu koja predviđa da se propisi po kojima su subjekti stekli podsticajne mere ne mogu naknadno menjati na način koji umanjuje ili ograničava stečena prava ili ugrožava ekonomska održivost postrojenja. Na ovaj način, žele se privući potencijalni investitori u obnovljivi sektor i garantuje im se stabilnost i položaj bez obzira na promene propisa do kojih može doći.\nIpak i pored toga što Nacrt izričito predviđa da su Povlašćeni proizvođači dužni da poštuju propise vodoprivrede i zaštite životne sredine sa propisanim nadzorom inspekcije za životnu sredinu i vodnih inspektora, Svetska organizacija za prirodu upozorila je da nacrt ugrožava volju građana s obzirom da predviđa finansiranje izgradnji malih hidroelektrana bez obzira na negativne posledice koje one ostavljaju po prirodu.\nVidećemo da li će ovo uticati na konačni predlog Ministarstva. U ovom trenutku, javna rasprava je završena, međutim, nema najava u vezi sa objavljivanjem predloga zakona i kada bi mogao biti podnet Narodnoj skupštini na razmatranje i usvajanje.


Posle smrti muža, pevačica odlučila da usvoji dete : Nadlanu.com\nPosle smrti muža, pevačica odlučila da usvoji dete\nObjavljeno 11. avg 2014. / 11:53:47\nPosle smrti supruga Igora Ramovića Goga Sekulić je postala mnogo emotivnija osoba. Goga se poverila svojim prijateljima da bi volela da nađe pravog muškarca i da mu rodi dete, ali i da se raspitivala o usvajanju jedne devojčice koja je ostala bez roditeljskog staranja.\n- Sekulićeva već neko vreme razmišlja o bebi. Iako želi da pronađe pravog muškarca, s kojim će imati potomstvo, ona je nedavno upoznala jednu devojčicu koja je ostala bez roditelja i koju jako želi da usvoji. U Beogradu se kod advokata već raspitivala da li ona uopšte može da postane staratelj i kakve su procedure - navodi sagovornik koji je insistirao na anonimnosti.\nInače, pevačica se zbog posla trenutno nalazi na Crnogorskom primorju, a paparaco Kurira uslikao ju je dok se na terasi jednog restorana na Svetom Stefanu igrala s devojčicom, koju je sve vreme grlila i ljubila. Mala joj je sedela u krilu i sve vreme skidala šešir sa glave, što ju je posebno raznežilo.\nOvim povodom pozvali smo Gogu, koja nije želela da komentariše naša saznanja da planira da usvoji dete.\n- Mnogo volim klince i jako želim da ih sutra bude puna kuća - rekla je kratko pevačica.


Stankom će obaviti zamenu znakova u roku: Nova saobraćajna signalizacija\nMinistar za infrastrukturu Milutin Mrkonjić potpisao je prošle nedelje Pravilnik o saobraćajnoj signalizaciji koji predviđa postavljanje novih saobraćajnih znakova.\nMeđu novim saobraćajnim znacima koji će se naći pored puteva u Srbiji (krajnji rok za zamenu je 1. mart iduće godine) su znaci za naziv naseljenog mesta i teritorije opštine, ograničenje najveće dozvoljene brzine (i prestanak), znak obaveze upotrebe svetla, znak za naizmenično propuštanje vozila, znakovi zone usporenog saobraćaja i zone 30, dopunske table… Novina je i što je pravilnikom predviđeno da na deonicama gde će se obavljati kontrola brzine mora postojati saobraćajni znak koji će vozače obavestiti o tome.\nJavno preduzeće „Putevi Srbije“ zameniće znakove i signalizaciju na magistralnim i regionalnim putevima, dok će na opštinskim putevima to morati da urade preduzeća koja se time bave na lokalu.\nZa održavanje saobraćajne infrastrukture u opštini zaduženo je Javno preduzeće Stankom. Prema rečima Zvonimira Stankova direktora ovog preduzeća, u Stankomu su upoznati sa zahtevima novog pravilnika, te da će i pored mnogobrojnih problema sa kojima se ovo preduzeće susreće, uspeti da do marta iduće godine zamene saobraćajnu signalizaciju u opštini Bečej.\nViše iz ove kategorije « U Vodokanalu nova akcija: „Blindiranje“ hidranata\tVesti iz policije: Ubistvo u Bačkom Gradištu »


Usvojen budžet za 2018. godinu: Opozicija kritikuje teritorijalnu raspodelu investicija - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nUsvojen budžet za 2018. godinu: Opozicija kritikuje teritorijalnu raspodelu investicija\nOdbornici Skupštine opštine Bečej usvojili su danas (26. decembar) budžet za 2018. godinu, težak 1, 4 milijardi dinara.\nNajviše pažnje predlagača i odbornika privukla je upravo ova tačka dnevnog reda. Opozicioni odbornici iz Samo lokalno uputili su kritike na račun pojedinih stavki u budžetu.\nLokalni poslanici su ponovo na svojim mestima već za dva dana, poslednji put za ovu godinu, kada će se diskutovati o, između ostalog, programima rada javnih preduzeća za narednu godinu.\nBečejsko udruženje mladih je okviru projekta „Ka transparentnijoj i odgovornijoj javnoj upravi na lokalnom nivou” u saradnji sa Centrom za evropske politike, a uz podršku Evropske unije i Kraljevine Holandije sprovodilo monitoring implementacije budžeta. Objavljeni sadržaj je odgovornost BUM-a i ni na koji način se ne može smatrati da odražava stavove Evropske unije i Kraljevine Holandije.\nOznake: BečejBudžet 2018SO Bečej