Đorđević: Svako ko negira holokaust čini isti zločin - Izazov\nNovi magazin 9. novembra 2019. 21:10\nMinistar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja Srbije Zoran Đorđević rekao je večeras u Beogradu da „svako ko danas negira, umanjuje ili relativizuje holokaust čini isti zločin i ponovo simbolički ubija svakog ubijenih“.\nNa svečanosti u Narodnom pozorištu ;povodom Međunarodnog dana borbe protiv fašizma i antisemitizma, ministar je rekao da se to „odnosi i na one koji umanjuju genocid nad Srbima“.Đorđević je kazao da se to odnosi i na „one koji glorifikuju fašističke pozdrave, predstavljaju ustaški pokret kao antifašistički, kao i one koji proganjaju Srpsku pravoslavnu crkvu, uništavaju srpska groblja, pokuašavaju da prigrabe srpsku baštinu“.\n„Za njih nema razumevanja“, rekao je Đorđević i dodao da su „uzori takvim ljudima fašisti i nacisti“.\nOn je rekao da je Srbija kroz burnu istoriju upoznala užase rata i preživela genocid, da su Srbi narod koji je bio na „udaru mračnih ideologija“, a ;“Srbija je bila i ostala slobodarska zemlja“.\nĐorđević je rekao da je „Kristalnom noći“ 9. novembra 1938. počelo ono što je poznato kao „konačno rešavanje jevrejskog pitanja u Nemačkoj, a to je zapravo bio genocid nad Jevrejima u Trećem rajhu koji je bio planski i sistematski planirano i od strane države podržavan“.\nĐorđević je ocenio da je holokaust „učinio da brojne generacije Nemaca bude osuđeno na sramotu zbog nečega što su činili njihovi prethodnici“.


Pripadnici žandarmerije osuđeni u ponovljenom postupku za prebijanje Andreja Vučića | Klix Info\nPripadnici žandarmerije osuđeni u ponovljenom postupku za prebijanje Andreja Vučića\nKako javlja reporter N1, sudija je rekla da je tužilaštvo dokazalo da su vojna lica bila na vojnoj dužnosti, da su se uredno i oni i civili predstavili žandarmima, ali da su ih oni, uprkos tome, sprečili da prođu kroz formaciju koju su pravili. Sudija je utvrdila da su vojni policajci, Vučić i Mali pretučeni, da su trpeli jake bolove, u prilog tome navodeći izveštaj veštaka u kom stoji da su imali po tri do četiri podliva.\nZanimljivo je da je sudija više puta prekidala advokate u toku iznošenja završnih reči i dodeljivala im opomene zbog stvari koje su pričali, a za koje je smatrala da nemaju veze sa samim događajem. Oni su, naime, pokušavali da pokažu da vojna lica nisu bila na vojnoj dužnosti, već da su obavljali privatan posao, ali je sudija u svakoj takvoj situaciji reagovala.\n„Da nijedna ličnost, nijedan procesni učesnik nije bio poznat javnosti, da niko tu nikome nije rod, da nije bilo tu svih tih komentara koji su se godinama negativno odražavali i na okrivljene i na njihove porodice, ali i na ovaj sud i tužilaštvo – mislim da bismo imali realno veće šanse da već u prvom stepenu imamo oslobađajuću presudu“, rekao je advokat odbrane Vladimir Vučinić.\nKad je saopšteno da će samo sat vremena posle kraja završne reči objaviti presudu, onda sam pomislio da će presuda biti slična ovoj koja je danas izrečena, kaže advokat Vladimir Domazet.\nPodsetimo, Viši sud u Beogradu osudio je žandarme krajem 2017. godine na šest meseci uslovne kazne, sa rokom provere od dve godine, zbog krivičnog dela zlostavljanje i mučenje, odnosno prebijanja braće predsednika Srbije i gradonačelnika Beograda, Andreja Vučića i Predraga Malog, tokom Parade ponosa u septembru 2014. godine\nUpdated: 18 априла, 2019 — 5:17 pm


Povodom protesta Inicijative "Mame su zakon" na kojem je\npredstavnica inicijative izjavila da nije bilo potrebe za ukidanjem pomoći trećem detetu, Pokrajinska vlada obaveštava da naknada toj kategoriji nije ukinuta već je isplatu naknade, u skladu sa Zakonom, preuzela Republika Srbija i ona se uredno isplaćuje, navodi se u saopštenju.\nPokrajinska vlada će od 1. januara 2019. godine početi sa isplatom naknade od 15.000,00 dinara za nezaposlene majke sa troje i više dece na teritoriji Vojvodine i time obezbediti dodatna prava u odnosu na Zakon. Istovremeno, Pokrajinska vlada je obezbedila finansijska sredstva za stambena proširenja porodica sa troje i više dece, na osnovu konkursa, što je pravo koje će porodilje imati samo na teritoriji Vojvodine.\nKroz ova dva nova programa u potpunosti će biti očuvan nivo finansijskih sredstava u skladu sa merama populacione politike, koje se sprovode na teritoriji Vojvodine, a uz to ovim novim programom biće ustanovljena dodatna prava za majke na teritoriji Vojvodine.\nPokrajinska vlada moli sve poslanike i predstavnike javnog života da se prvo informišu pre nego što javno iznesu svoje stavove, jer majke i deca nisu zaslužili da ih neko obmanjuje, navodi se u saopštenju.\nap vojvodina Novi Sad porodica srbija


Sastanak generalnih sekretara parlamenata zemalja Zapadnog Balkana u Varšavi\nčetvrtak, 13 jul 2017 15:44\nRazmotrena pitanja od značaja za rad parlamentarnih službi\nGeneralni sekretar Skupštine Crne Gore Aleksandar Jovićević prethodna dva dana učestvovao je na Forumu generalnih sekretara parlamenata zemalja Zapadnog Balkana održanom u Varšavi. Sastanak je organizovao Nacionalni demokratski institut (NDI), u sklopu Inicijative za jačanje zakonodavstva zemalja Zapadnog Balkana, u saradnji sa Parlamentom Poljske.\nKljučne teme sastanka odnosile su se na izgradnju kapaciteta parlamentarnih zakonodavnih i istraživačkih službi, na rad parlamentarnih grupa koje se formiraju za posebna pitanja i podršku službe poslanicima, kao i na primjenu novih tehnologija za efikasnije upravljanje parlamentarnim informacijama i unapređivanje transparentnosti rada parlamenta.\nU uvodnom dijelu sastanka, generalni sekretari parlamenata zemalja regiona ukratko su predstavili politička dešavanja, kao i zakonodavne inicijative i događaje koji su obilježili rad njihovih parlamenata u protekloj godini. Učesnici sastanka imali su priliku da se bliže upoznaju sa strukturom i radom zakonodavne službe Donjeg Doma Poljskog parlamenta, uključujući i pripremu stručnih mišljenja i pružanje pravno-tehničke podrške na sjednicama radnih tijela. Takodje, predstavljene su novine, rezultati, izazovi i najbolje prakse u oblasti parlamentarnog istraživanja, a posebno analize budžeta, Generalni sekretari iznijeli su primjere iz prakse i razmijenili mišljenja o daljim pravcima razvoja ovog važnog segmenta podrške poslanicima u vršenju njihove zakonodavne i nadzorne uloge.\nPredstavnici službi parlamenata regiona razmotrili su i različita pitanja primjene informacionih tehnologija i razvijanja efikasnog i održivog koncepta elektronskog parlamenta, kao i transparentnosti parlamentarnog rada, koja se u parlamentima zemalja regiona konstantno unapređuje.\nSastanak u Varšavi bio je prilika da generalni sekretari i predstavnici službi parlamenata Albanije, Bosne i Hercegovine, Kosova, Makedonije, Srbije, Crne Gore i Poljske razmijene mišljenja i iskustva i o različitim administrativnim i finansijskim izazovima koji se pojavljuju u radu parlamentarnih administracija.\nRegionalni forum generalnih sekretara je dio Inicijative NDI-a za jačanje zakonodavstva zemalja Zapadnog Balkana, čiji je cilj pružanje podrške parlamentima u jačanju zakonodavnih, nadzornih i predstavničkih kapaciteta. Forum u Varšavi bio je osmi sastanak generalnih sekretara pod okriljem ove Inicijative, koju finansira Nacionalna zadužbina za demokratiju.


Nove stolice na stadionu “Rođeni”: Veležu velika podrška Zvizdića\nNastavak je ovo projekta uređenja stadiona, kako navode iz kluba, po Evropskim UEFA standardima i propisima.\nVeliku i značajnu podršku Rođenim je upravo i kroz ovaj projekt pružio predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić. Iz ove institucije na čijem je čelu Zvizdić fudbalskom klubu “Velež” donirano je 45.000 KM za nabavku stolica za stadion.\nPredsjedavajući Zvizdić inače je i sam nerijetko na tribinama prilikom domaćih utakmica Veleža u Prvoj ligi FBiH, a početkom maja lično se upoznao sa situacijom u klubu kada su ga na stadionu Rođeni ugostili članovi klupske Uprave.\nPrethodni članakJusuf Nurkić: Sjedio sam u svlačionici i osjetio da me moj tim treba\nNaredni članakNovi Zeland nije primio izvještaj iz Šri Lanke o osvetničkim napadima


Nemačka za 18 godina pomogla Srbiji sa 1,8 milijardi evra - Bizlife.rs\n19:51 Beograd, 05/12/2018\nNemačka je u okviru projekata razvojne saradnje tokom poslednjih 18 godina podržala Srbiju sa 1,8 milijardi evra, izjavio je ambasador Nemačke Tomas Šib, na proslavi godišnjice nemačko-srpske razvojne saradnje.\n„Tokom ovih 18 godina sprovedeno je 80 projekata tehničke saradnje, kao i gotovo 60 projekata finansijske saradnje“, kazao je on na proslavi u Skupštini grada Beograda.\n„Srbija je kao buduća članica EU važan partner za nas, važna je za razvoj celokupnog regiona i poboljšanje životnih uslova u Srbiji ima posledice i na bolji razvoj u jugoistočnoj Evropi. Za Nemačku Srbija je ključna zemlja u regionu“, rekao je on.\nIstakao je i da je i u 2018. predviđeno gotovo 30 miliona evra za buduće projekte u Srbiji, sa težištem na ruralna područja.\nSrbija je pomoć odgovorno koristila, a Nemačka ostaje stabilan, važan i pouzdan partner za Srbiju, rekla je ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović.


Završeno asfaltiranje „stare obrenovačke pruge“ u opštini Lajkovac - MARSH online\nPočetna Vesti Društvo Završeno asfaltiranje „stare obrenovačke pruge“ u opštini Lajkovac\nPostavljeno 23 dеcеmbrа, 2020\nU toku je postavljanje završnog sloja asfalta na putu Lajkovac-Jabučje-Skobalj dužine 10 kilometara. Ovog proleća i leta urađena je rekonstrukcija i prvi sloj asfalta na celoj deonici, pandemija je omela završne radove, da bi sada bilo finiširano asfaltiranje pet kilometara puta od Milanovića rampe do Donjeg kraja u Jabučju. Saobraćajnica zvana „stara obrenovačka pruga“, nekadašnji regionalni put, veoma je značajna za brojne Lajkovčane koji ovim putem odlaze na posao u Rudarski basen „Кolubara“. Postavljanjem finalnog sloja asfalta završava se i realizacija ovogodišnjeg ugovora sa JP „Putevi Srbije“ vrednog 300 miliona dinara, zahvaljujući kojem je u 2020. asfaltirano 40 kilometara regionalnih i lokalnih puteva u opštini Lajkovac.\nMi smo „Putevima Srbije“ predali nove projekte i nadam se ćemo u narednoj godini uraditi bar deo puteva kao u prethodnim godinama. Najvećim delom ćemo se bazirati na lokalne puteve, kao što su put za Vlajiće u Donjem Lajkovcu, put za Vasiće u Vračeviću, a pre svega put koji jeste lokalni, ali je vrlo frekfentan jer spaja opštineUb i Lajkovac – saobraćajnica koji prolazi kroz Selo Lajkovac i Ruklade.\nImamo nekoliko modela, ono što raduje jeste da je obilaznica u planu Vlade Srbije i da su u prethodnom periodu urađeni prvi radovi u sklopu izgradnje petlje u Nepričavi. To je oko 300 metara, upravo je „Štrabak“ za vikend asfaltirao tu deonicu. Obilaznica će mnogo značiti i za izmeštanje teretnog\nsaobraćaja, a ono što je najbitnije jeste da će stvoriti prve uslove za formiranje industrijske zone, a svi znamo šta ona znači za jedno mesto i za širu okolinu: dolazak investitora i otvaranje radnih mesta, što je sigurno prioritet i Vlade Srbije i Opštine Lajkovac.\nU 2020. godini Opština Lajkovac je imala značajne ugovore i sa Кancelarijom za javna ulaganja Republike Srbije. Andrija Živković se nada da će, uprkos očekivanim realnim teškoćama, biti konsolidacije i realizacije zajedničkih projekata sa republičkim institucijama, koji će biti podržani i iz opštinskog budžeta. Bez obzira što je projektovano 150 miliona dinara manje u opštinskom budžetu nego prethodne godine, svakako će biti znatnih izdvajanja za infrastrukturne projekte.\nPrethodna objava Prodavnici “DEKS”, Suvoborska 72 potreban radnik\nSledeća objava Dodela nagrade grada Valjeva


Madagaskar 3: Najtraženiji u Evropi (Madagascar 3: Europe's Most Wanted) - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Film » Madagaskar 3: Najtraženiji u Evropi (Madagascar 3: Europe’s Most Wanted)\nOd 14. juna u bioskopima će se prikazivati animirani film „Madagaskar 3: Najtraženiji u Evropi“ (Madagascar 3: Europe’s Most Wanted), sinhronizovan i u 3D formatu.\nLav Aleks, zebra Marti, nilski konj Glorija i žirafa Melman odlučni su u nameri da se vrate u svoju voljenu „Veliku jabuku“ dok su kralj Džulijen, Moris i pingvini spremni da se upute s njima u avanturu. Sada će ih put odvesti preko Evrope gde će naći savršenu masku: putujući cirkus koji će prilagoditi madagaskarskom stilu.\nFilm je režirao Erik Darnel, a poznatim likovima glasove su pozajmili Ben Stiler, Kris Rok, Dejvid Švimer, Saša Baron Koen i drugi. U sinhronizaciji su učestvovali Ivan Jevtović, Dubravko Jovanović, Nebojša Milovanović, Katarina Žutić, Mladen Andrejević. (danubeogradu.rs)\nPrethodni Hleb i dom – o običajima i tradiciji\nSledeći U Kuli Nebojša „Posmatrač ptica“ Vide Ognjenović


Član Odbora za bezbjednost i odbranu Luiđ Ljubo škrelja boravio u uzvratnoj službenoj posjeti Parlamentu Albanije\nTuesday, 10 September 2019 15:37\nPoslanik Škrelja imao sastanke sa šeficom Stalne delegacije u PS NATO-a i predsjednicom Odbora za vanjske poslove Skupštine Albanije, kao i sa predsjednicom i članovima Odbora za odbranu\nČlan Odbora za bezbjednost i odbranu Luiđ Ljubo škrelja boravio je u uzvratnoj službenoj posjeti Parlamentu Albanije i tom prilikom se susreo sa šeficom Stalne delegacije Skupštine Albanije u PS NATO-u Mimi Kodheli, predsjednicom Odbora za odbranu Ermonelom Felaj, kao i sa članovima ovog radnog tijela.\nUčesnici sastanka su iskazali posebno zadovoljstvo na realizaciji susreta i naglasili važnost kontinuiranog unapređenja dobrosusjedskih odnosa i regionalne saradnje.\nLuiđ Ljubo Škrelja, u dijelu izlaganja na temu članstva u NATO-u, je istakao da je Crna Gora opredjeljena za put evropskih i evroatlantskih integracija preduzimajući konkretne, postupne korake, uz želju da na kvalitetan i dosljedan način ispuni standarde i zahtjeve međunarodne zajednice, kako bi na ravnopravnoj osnovi postala dio evropske i evroatlantske porodice. On je istakao da je Crna Gora ponosna na činjenicu da je prepoznata kao oličenje dobrosusjedskih odnosa i regionalne saradnje i povezivanja, posebno imajući u vidu da je kao takvu vide njeni susjedi.\nČlanstvo Crne Gore u NATO-u dodatno ojačava stabilnost regiona, a time i cjelokupne Evrope, kazao je Škrelja, te da u političkom smislu, napredak Crne Gore jasno pokazuje da su vrata Alijanse otvorena za zemlje aspirante, za šta se Crna Gora snažno zalaže i kao punopravna članica.\nTokom susreta je istaknuto da je priča o bezbjednosti i aktuelnim globalnim procesima fokusirana na poznate izazove, ali i na nove fenomene, bilo da se radi o međunarodnom terorizmu, pojavi stranih boraca, o aktuelnim sukobima ili snažnom talasu izbjeglica i migranata koji je zapljusnuo Evropu, te da savremene okolnosti uče da su bezbjednosne prijetnje, gdje god da se pojavljuju, zajednički problem, i moraju se rješavati jedino udruženim snagama i saradnjom.\nNa sastanku je zajednički ocijenjeno da se NATO, posebno na Balkanu, pokazuje kao najsigurniji okvir stabilnosti i prosperitetnije budućnosti.\nPoslanik Luiđ Ljubo Škrelja, u okviru izlaganja, je naglasio da Crna Gora aktivnim angažovanjem u regionu, kao i na drugim područjima, može zajedno s partnerima doprinijeti jačanju regionalne bezbjednosti, te da je članstvo u NATO-u garancija za upravljanje svojom budućnošću. Zaključio je da Crna Gora, kao ozbiljan i odgovoran partner, ostaje posvećena ispunjavanju obaveza u oblasti vladavine prava, i da članstvo u Alijansi predstavlja motiv više za nastavak reformi.\nUčesnici sastanka su zajednički ocijenili poznatom neodvojivost integracije u evroatlantske strukture od integracije u Evropsku uniju, te da je budući da su ovi procesi zasnovani na istim principima, potrebno predano nastaviti sa sveobuhvatnim reformama i usklađivanjem odbrambenog i bezbjednosnog sistema sa evropskim, koji je proces sveukupne, istorijski i civilizacijski dalekosežne transformacije koja građanima treba da osigura stabilnost i prosperitet.\nPredstavnik Skupštine Crne Gore poslanik Luiđ Ljubo Škrelja potom se susreo sa predsjednicom Odbora za odbranu Ermonelm Felaj i članovima ovog radnog tijela, tokom kojeg su predstavljene nadležnosti, postignuti rezultati kao i predstojeći planovi dva parlamentarna radna tijela, Albanije i Crne Gore, koja tretiraju pitanja odbrane.\nU uvodnom izlaganju član Odbora za bezbjednost i odbranu Luiđ Ljubo Škrelja je u svojstvu člana Odbora za bezbjednost i odbranu upoznao gošću sa nadležnostima i djelokrugom rada radnog tijela koje tretira predmetnu tematiku, rezultatima koje je Odbor ostvario u proteklom periodu, kao i sa predstojećim planovima.\n- Članstvo Crne Gore u NATO-i predstavlja doprinos stabilnosti i boljoj budućnosti regiona ali i šire, i potvrdu stabilne i odlučne pripadnosti pravcu euro i euroatlantskog razvoja, čije vrijednosti Crna Gora baštini a dobrobiti vidi kroz ekonomski napredak društva, te demokratski i ukupni razvoj Crne Gore, istakao je Škrelja.\nTakođe, on je naveo da cilj rada Odbora za bezbjednost i odbranu predstavlja održanje kontinuiteta i profesionalno unapređenje kvaliteta učešća u reformskim procesima sektora odbrane i bezbjednosti, a posebno u dijelu njegovog demokratskog nadzora.\nTokom susreta sa članovima Odbora za odbranu je istaknuto da je Albanija odlučno posvećena očuvanju dobrosusjedskih odnosa i unapređenju regionalne saradnje. Predstavljeni su i rezultati na planu demokratske kontrole oružanih snaga, evropskih integracija i značajne institucionalne i pravne reforme, koje vode do konkretnih rezultata u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala.\nZajednički je ocijenjeno važnim, pružanje maksimalnog doprinosa implementaciji svih prioriteta Alijanse i očuvanja zajedničkih vrijednosti, čime se potvrđuje puna posvećenost savezničkim naporima usmjerenim ka snaženju kolektivne odbrane i projektovanja stabilnosti van granica Sjevernoatlantske alijanse.\nOvom prilikom, učesnici sastanka su, uz obostrano zadovoljstvo na realizaciji susreta, konstatovali neophodnost da Crna Gora i Albanija nastave sa njegovanjem prijateljskih odnosa, pružanjem uzajamne podrške i jačanja saradnje, posebno imajući u vidu važnost obezbjeđenja sigurnog ambijenta za region i šire, a time i mogućnost unapređenja na ekonomskom planu.\nU zaključnici sastanka je konstatovano da ovaj sastanak predstavlja još jednu potvrdu prijateljskih odnosa Crne Gore i Albanije.


PRIZNANJE GRADONAČELNIKU BEOGRADA: Siniša Mali primio nagradu za "Najtolerantniji grad regiona" • HAPPYTV.RS\nPRIZNANJE GRADONAČELNIKU BEOGRADA: Siniša Mali primio nagradu za "Najtolerantniji grad regiona"\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali primio je, u ime grada Beograda, priznanje za "Najtolerantniji grad regiona" koje dodeljuje Evropski pokret u Bosni i Hercegovini.\nPriznanje je gradonačelniku Beograda uručila delegacija Evropskog pokreta u BiH koju su činili predsednik Predrag Praštalo, potpredsednik Dino Čolić, generalni sekretar te organizacije Haris Plakalo, kao i partner i ambasador Evropskog pokreta Svetozar Stanković.\nDosadašnji nosioci ovog regionalnog priznanja bili su Subotica, Zagreb i Ljubljana.\nEvropski pokret BiH od 2010. godine dodeljuje priznanja u različitim kategorijama, a povodom obeležavanja dana i meseci Evrope u BiH.\nGradonačelnik Siniša Mali je, u ime grada Beograda, zahvalio na priznanju i istakao da ova nagrada mnogo znači našem gradu.\n- Grad Beograd je mnogo uradio kako bismo u regionu podigli svest o tome da stvari treba zajedno da menjamo. Još na početku svog mandata imao sam priliku da organizujem Samit gradonačelnika iz regiona kako bismo se više približili i ojačali naše privredne, turističke, kulturne, obrazovne, sportske veze - rekao je Mali.\nOn je dodao da je na gradu Beogradu velika odgovornost da povuče ceo region ka boljem sutra i u oblasti ekonomije, kulture, sporta, odnosno svega što čini kvalitet života naših sugrađana boljim.\n- Zato ćemo se još više posvetiti tome da opravdamo ovu nagradu koju smo dobili i da iz godine u godinu ceo region napreduje, a da grad Beograd i dalje bude najtolerantniji grad i lokomotiva razvoja celog regiona - naveo je gradonačelnik Mali.\nPredsednik Evropskog pokreta u BiH Predrag Praštalo rekao je da je grad Beograd od postanka do danas otvoren za sve dobronamerne ljude, bez obzira na to iz kog dela sveta dolaze ili kojoj naciji i religiji pripadaju.\n- Kosmopolitsku pripadnost i opredeljenje Beograd pokazuje i stalnim porastom i zanimanjem turista iz celog sveta. To ne bi bilo moguće bez prepoznavanja gostiju da se mogu identifikovati sa Beogradom i da dele iste vrednosti kao što su otvorenost, multikulturalnost i posebno visoka doza tolerancije i poštovanja različitosti - rekao je Praštalo.\nOn je izrazio zadovoljstvo što je nedavno potpisan Memorandum o saradnji između Beograda i Sarajeva, kao i više sporazuma iz oblasti kulture, turizma i nauke, jer je to, kako je rekao, snažan dodatni impuls jačanju prijateljskih odnosa.


Čačani u vrhu srpskog bilijara - Ozonpress :: internet portal\nBilijar klub Libero 5 iz Čačka proteklog vikenda bio je domaćin državnog prvenstva u bilijaru, disciplina devetka. Takmičilo se skoro 80 igrača, a u finalu su snage odmerili Zoran Svilar iz Novog Sada I Martin Mrtinović iz čačanskog kluba Libero 5. U ovom susretu pobedu je odneo Svilar pobedivši sa 9:8.\nTreće mesto osvojio je Milinko Vukailović, takođe iz Libera 5.\nKada je upitanju ženska liga, Čačanka Lucija Đelić je izgubila u finalu od Jelene Gaćeše iz Novog Sada sa 8:7.\nMartin Martinović ovog vikenda nastupa u Skoplju na međunarodnom turniru u parovima. Martin će igrati zajedno sa Zoranom Svilarom.\nZahvaljući novom prostoru državno prvenstvo održavaće se u Čačku dva puta godišnje.


Na račune poljoprivrednika leglo 2,38 miliona maraka\nNa račune poljoprivrednika u Srpskoj juče je uplaćeno 2,38 miliona maraka na ime podsticaja za ovogodišnju proizvodnju.\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS novac je uplatilo putem Agencije za agrarna plaćanja Srpske, a o narednoj uplati javnost će biti blagovremeno obaviještena.\nPredsjednik Saveza udruženja poljoprivrednih proizvođača Republike Srpske Stojan Marinković pretpostavlja da su podsticaji isplaćeni mljekarskom sektoru, jer se njima obračunava na mjesečnom nivou.\n- Ratari tek sad, nakon uvođenja novog pravilnika, imaju mogućnost da obnove registraciju gazdinstva u APIF-u, kako bi što prije ostvarili pravo na premiju po osnovu zasijanih hektara - rekao je Marinković.\nOn kaže da je najbitnije da je počela podjela regresiranog goriva, koje će u narednom periodu sigurno da pomogne poljoprivrednicima, imajući u vidu da je gorivo poskupjelo u prosjeku za 83 feninga zbog uvođenja Zakona o akcizama.\nPravilnik o uslovima i načinu ostvarivanja novčanih podsticaja za razvoj poljoprivrede i sela za ovu godinu objavljen je krajem marta. Predsjednik RS Milorad Dodik istakao je ranije da će agrarni budžet u ovoj godini biti 71 milion KM, te da će osim ovih sredstava odobrenih za podsticaje, u poljoprivredu će biti uloženo dodatnih 131 milion KM kroz razne projekte.


Lečenje alkoholizma || Lečenje zavisnosti - Dr Vorobjev\nNajbolje se u lečenje alkoholizma možete uputiti kroz iskustva naših pacijenata, a ukoliko želite možete popuniti i naš upitnik vezan za odvikavanje od alkohola.\nObičan kurs lečenja zavisnosti od alkohola u našoj specijalnoj bolnici izgleda približno ovako: fizički (razvoj apstinencijalnog sindroma od kokaina)\nDijagnostika je procena fizičkog zdravlja pacijenta (podrazumeva analize krvi, EKG, specijalističke preglede). Cilj je da se otkriju posledice upotrebe alkohola i da se regenerišu organi koji su stradali.\nU ovoj fazi sprovodi se psihodijagnostika – testiranje:\nnivoa želje za alkoholom\nstepena nervoze, depresije, poremećaja spavanja;\nprocena kritičnosti prema svom stanju, motivacije, promene ličnosti pacijenta;\nprocena stepena očuvanosti pamćenja, inteligencije, voljnih mehanizama pacijenta\nDobijene informacije imaju veliki značaj u obrazovanju ispravnog programa lečenja.\nDetoksikacija od alkohola predstavlja čišćenje organizma od alkohola i njegovih toksičnih ostataka, otklanjanje neprijatnih i opasnih simptoma apstinencijalnog sindroma. Nakon višednevnog pijanstva postoji rizik od razvoja epileptičnog napada ili alkoholnog delirijuma. Zbog toga detoksikacija od alkohola je važan momenat, to nisu samo infuzije, vitamini, hepatoprotektori, aminokiseline, već i kompleks preparata koji štiti mozak, normalizuje rad srca, jetre, bubrega, perifernog nervnog sistema.\nNajčešća oboljenja koja su povezana s alkoholom su:\nProces detoksikacije traje od jedan do dva dana u lakšim slučajevima i od pet do sedam dana kod težih opijanja.\nNakon što prođe apstinencijalni sindrom i pacijent počne da se bolje oseća, nažalost zavisnost od alkohola ne prolazi. Nastupa najvažnija faza lečenja – faza u kojoj se formira negativan odnos prema alkoholu, ruši se njegova privlačnost. Razradili smo ceo niz metoda koje omogućavaju da pacijent ne trpi nedostatak, lišavanje od alkohola, već da se oseća prijatno dok je trezan. Pored razgovora i tableta savremena medicina ima mnogo efikasnije načine. To je averzivna terapija koja formira odvratnost prema alkoholu na podsvesnom nivou, N.E.T. terapija koja otklanja disbalans hormona zadovoljstva koji je izazvao alkohol.\nInformaciona terapija, audio-vizuelna stimulacija i hipnoza koje oporavljaju ličnost pacijenta, formiraju zdrav sistem vrednosti od pogubne navike. Nakon što se psihičko stanje pacijenta stabilizuje, smanjuje se želja za alkoholom, normalizuje se raspoloženje, spavanje, pamćenje. U proces psihokorekcije uključuju se različite vrste psihoterapije – individualna, grupna, porodična. Edukacija, transakciona analiza, simbol drama, terapija ponašanja – za svakog pacijenta ponaosob odabire se metoda koja mu najviše odgovara. U ovoj fazi aktivno se angažuju i bliski članovi porodice.\nJedna od najbitnijih faza u totalnom izlečenju zavisnika je faza očuvanja rezultata. Klinika Dr. Vorobjev je najmanje godinu dana u kontaktu s pacijentom i njegovom porodicom. Poštovanje pravila ambulantnog lečenja i praćenje plana aktivnosti, obrazovanje novog načina života, uzimanje podržavajuće medikamentozne terapije, dolasci na kontrole pomažu pacijentu da se sigurno i udobno oseća tokom trezvenosti i obezbeđuju visok procenat uspešnosti lečenja.\nAko imate bilo kakva pitanja vezana za tretman ili želite da saznate koja cena lečenja alkoholizma, slobodno nas kontaktirajte!


"Brajove kocke" pomažu slepoj deci da nauče slova\nDeca obožavaju kocke za slaganje, a sada slepi mališani čak mogu da uče čitanje igrajući se njima. “Brajove kocke” napravila je brazilska fondacija za slepe “Dorina Nouvil” i one koriste sistem od šest tačkica kakav ima brajova azbuka kako bi deci koja ne vide pomogle da nauče da čitaju kroz igru.\nPrilagođavajući klasične kockice slične Legu, dizajneri ove igračke – pomagala stvorili su svih 26 slova. Slepa deca pomoću njih mogu da sklapaju reči, rečenice i nauče svoje drugare brajovoj azbuci. Tako proces savladavanja pisma za slepe može predstavljati zajedničku aktivnost dece.\nTrenutno oko 300 dece uči da čita i piše pomoću Brajovih kocki, a Fondacija poziva zainteresovane iz celog sveta da se priključe njihovoj misiji i omoguće svoj slepoj deci učenje kroz igru. Na sajtu fondacije možete i isprobati kako to izgleda i napisati svoju poruku pomoću Brajovih kocki.\nTagovi :Brajova azbuka, Brajove kocke, dečji vid, igračke, kako dete naučiti da čita, Lego kocke, slepilo, učenje čitanja, učenje slova


Home » NB SHOP Internet prodavnica\nUkoliko se bavite prodajom ili to planirate, online prodavnica je jednostavan i jeftin način da povećate svoju prodaju i dođete do novih kupaca. Postoje brojna gotova rešenja koja možete koristiti da napravite prodavnicu (npr Magento, WooCommerce, PrestaShop, Drupal Commerce, osCommerce, OpenCart i mnoga druga) ali je potrebno puno prilagodjavanja našim propisima i usklađivanje sa vašim potrebama. Profesionalno ecommerce rešenje, po principu ključ u ruke, može vam uštedeti mnogo novca i živaca.\nNB SHOP je domaća platforma za internet prodaju koja svojim korisnicima pruža širok opseg funkcionalnosti koji olakšavaju rad, štede resurse i omogućavaju uspešno vođenje online poslovanja. NB SHOP je originalno rešenje kreirano prema potrebama domaćeg tržišta, tako da bude prilagođeno svakoj pojedinačnoj vrsti biznisa. Bez obzira da li je u pitanju prodaja sportske opreme, igračaka, odeće i obuće, satova, nakita, tehnike, kozmetike, dečije opreme, alata i mašina, kancelarijskog i školskog pribora, knjiga, hrane i pića, auto opreme, proizvoda za kuću i baštu, nameštaja ili pak usluga, NB SHOP je platforma koja može da odgovori na sve zahteve trgovaca.\nPlatforma je lokalizovana i funkcioniše na preko deset tržišta. U pitanju je potpuno integrisan i automatizovan sistem koji odgovara kako maloprodajnim tako i veleprodajnim biznisima. Razvijene su funkcionalnosti koje pokrivaju celokupan proces prodaje, od trenutka poručivanja proizvoda/usluge, plaćanja, slanja porudžbine do same isporuke krajnjem kupcu što je omogućeno visokim stepenom automatizacije sistema i standardizacijom poslovnih procesa.\nZahvaljujući integraciji sa preko 25 ERP poslovnih sistema (npr x, z, y i mnoga druga), više od 20 banaka (među kojima su x, z, y i mnoge druge), preko 10 kurirskih službi (x, z, y i dr), brojnih eksternih i marketinških servisa, platforma rešava potrebe trgovaca u najkraćem mogućem roku uz velike uštede vremena i svih ostalih resursa, što trgovcu omogućava da svoje vreme i pažnju usmeri na dalji razvoj i širenje svog poslovanja. Korišćenjem NB SHOP platforme za online prodaju, prevazilaze se svakodnevni problemi sa kojima se trgovci susreću poput pogrešno adresiranih pošiljki, nedostatka dokumentacije, nedovoljno informacija o proizvodu/usluzi, nemogućnosti praćenja pošiljki i sl.\nNB SHOP je lak za uređivanje, jer sam trgovac ima mogućnost upravljanja proizvodima i sadržajem koji će se naći u njegovoj online prodavnici, pri čemu mu rad znatno olakšava detaljno korisničko uputstvo na srpskom jeziku. Osim uređivanja sadržaja, trgovac na platformi prati i svoje porudžbine, njihove statuse, informacije o plaćanju i druge informacije relevantne za njegovo poslovanje, gde pritom može pratiti izveštaje u realnom vremenu.\nZa postavku osnovnih funkcionalnosti vašeg shopa potrebno je X ili nešto više dana, mServer 1 sa 4GB RAM, 4 CPU i mala investicija u NB SHOP rešenje. Naravno, u zavisnosti od vaših ambicija, broja proizvoda, poseta i željenih funkcionalnosti (integracija sa vašim ERP-om….) ovi parametri se mogu razlikovati, ali ne drastično. Pogledajte proces realizacije i kontaktirajte NB SHOP za konsultacije i ponudu. Poverenje su nam ukazale brojne kompanije, među kojima su DexyCo, Knjizare Vulkan, Kuda u Kupovinu, VOX electronics i mnogi drugi. Pridružite se najboljima.\nČeklista za redizajn vašeg sajta септембар 13, 2018\nGde je sada i kuda ide video marketing? август 28, 2018\nIz ugla statistike: Instagram story kao alat za posao август 14, 2018


Arežina: Časovi na daljinu novo, neobično, ali korisno iskustvo | Radio Gradiška 98,8 MHz\nArežina: Časovi na daljinu novo, neobično, ali korisno iskustvo\n„Nastava na daljinu došla je nenadano tokom prošle godine, kao i cijela situacija vezana za pandemiju virusa korona. Bio je to novi vid održavanja časova za koji nije bilo mnogo vremena da se pripreme i snime, ali su nastavnici i učenici uspjeli da se priagode novonastaloj situaciji“, izjavila je gostujući u emisiji „Žene i mogućnosti“ učiteljica koja je održala najviše časova putem RTRS-a, Verica Arežina iz Osnovne škole „Danilo Borković“.\nArežina je za učenike od drugog do petog razreda osnovne škole održala 37 časova na daljinu, za koje kaže da ih je bilo najteže pripremiti jer je vrijeme trajanja časa bilo ograničeno.\n„Za to vrijeme najviše su bili uskrećeni učenici iz mog odjeljenja jer u tom trenutku nisam mogla da budem sa njima, ali njihova podrška i razumijevanje roditelja su mi bili podstrek da dam sve od seba da ti časovi budu što bolji. Moji učenici su radili sa drugim učiteljicama i čekali na moj povratak. Bilo je to novo i neobično iskustvo i ako bi trebalo ponovo bih snimala časove“, rekla je Arežina.\nOna je istakla da je devet učenika iz njenog odjeljenja učestvovalo u snimanju pojedinih časova i da da su to veoma dobro odradili.\nArežina je dodala da su se učenici prilagodili novonastaloj situaciji i da su odlični, s obzirom da su imali časove na daljinu i skraćene časova na 20 minuta, a da njihovi roditelji nemaju skrećeno radno vrijeme i ne mogu u da im posvete dodatno vrijeme kada im je pomoć potrebna.\nOna je naglasila da su časovi na daljinu bili veoma korisni u datoj situaciji, te da se nada da će i dalje biti pripremani i snimani, ali u mnogo ljepšim okolnostima i sa pretežno zabavnim sadržajem.\nZa martovske penzije obezbijeđeno...\nPavlovićevoj i Dodiku dodjeljena t...


HAPŠENJA KRIJUMČARA KOKAINA – Televizija srpske dijaspore\nHAPŠENJA KRIJUMČARA KOKAINA\nOd Saša Jakovljević\t Poslednja izmena 21.04.2022\nU zajedničkoj akciji belgijske, holandske i nemačke policije uhapšeno je 17 osoba povezanih sa krijumčarenjem velikih pošiljki kokaina u Evropu, a smatra se da su povezani i sa ukupno 34 tone te droge koje su prošle godine otkrivene u Hamburgu i Antverpenu, saopštio je danas Europol.\nNavodi se da je ta akcija dovela do identifikacije i podizanja optužnice protiv “glavnih evropskih meta” koje uvoze velike količine kokaina iz Južne Amerike u Evropsku uniju. U operaciji je učestvovao i Paragvajski nacionalni sekretarijat za borbu protiv droga. Pretraženo je više od 35 lokacija i uhapšeno 17 osumnjičenih – pet u Belgiji, 11 u Nemačkoj i tri u Holandiji. Zaplene uključuju elektronsku opremu, dokumenta, četiri vozila, luksuzne satove i četiri stana, kao i bankovne račune i gotovinu od 5,5 miliona evra.\nEuropol je saopštio da je “komandni i kontrolni centar” kriminalaca bio u Dubaiju. Odatle su upravljali švercom kokaina, proizvedenog preko sopstvene infrastrukture u Boliviji. U Paragvaju su takođe identifikovane logističke i linije snabdevanja. Vođe kriminalne mreže su koristile šifrovanu komunikaciju, da bi organizovale velike pošiljke. Koordinacija te višetonske trgovine kokainom presretnuta je kao rezultat uklanjanja šifrovane komunikacione platforme Skaj. To je otkrilo i veliku mrežu kompanija osnovanih da omoguće uvoz droge iz Južne Amerike i za pranje povezanih prihoda. Za ulazak u EU kokain je bio sakriven u pošiljkama banana, kafe i gipsa, naveo je Europol.\nSKUPO PLAĆENA “PRAVA STRANA”\nPreokret Ðokovića protiv Kecmanovića za polufinale\nUDAR NA INDUSTRIJU PIVA


LAVROV: Krizu oko Katara rešiti u okviru Saveta za saradnju - Nova Borba\nLAVROV: Krizu oko Katara rešiti u okviru Saveta za saradnju\nLavrov je dodao da je Rusija upoznata sa inicijativom medijacije Kuvajta za rešavanje diplomatske krize i predloga datih u okviru te inicijative. „Ali mi sami nećemo davati nikakve ideje“, dodao je on.\n„Ako njegovi predlozi postignu rezultate i napori uspeju, mi ćemo to pozdraviti, ali mi sami nemamo ideje koje se razlikuju od onoga što predlažu Kuvajćani i Sjedinjene Američke Države. Nismo ništa predlagali i ne smatramo to potrebnim, jer postoji dovoljno predloga na osnovu kojih je moguće započeti dijalog“, istakao je ruski ministar.\nMinistar je dodao da „ako neko uopšte na prostoru Bliskog istoka ili u drugom delu sveta planira da krši međunarodno pravo podrivanjem suvereniteta i teritorijalnog integriteta bilo koje države, uključujući, naravno, i sve države Bliskog istoka i Severne Afrike, to se osuđuje“.\n„Arapska četvorka“ ignorisala je predlog Kuvajta da organizuje samit u kojem bi učestvovao Katar, i Doha se nada da će dijalog biti obnovljen, izjavio je ministar spoljnih poslova Katara.\nSaudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati, Bahrein i Egipat početkom juna su prekinuli diplomatske odnose sa Dohom i prekinuli svu komunikaciju sa Katarom, optužujući ga za podršku terorizma i mešanje u njihove unutrašnje poslove. Odluci su se kasnije priključile i brojne druge države. Kuvajt deluje kao posrednik u rešavanju sukoba.\nUbrzo nakon prekida odnosa, četiri arapske zemlje dale su Kataru ultimatum od 13 zahteva, među kojima je smanjenje nivoa diplomatskih i vojnih odnosa sa Iranom, zatvaranje turske vojne baze u zemlji, prestanak finansiranja terorističkih organizacija, nemešanje u unutrašnje stvari arapskih zemalja, podrška opozicionih lidera, kao i zatvaranje čitave satelitske televizijske mreže „Al Džazira“. Katar je negirao optužbe arapskih suseda i izjavio da su izneti zahtevi nerealni i ne mogu da budu ispunjeni, kao i da narušavaju njegov suverenitet, prenosi portal Glas Moskve.


Dnevna arhiva: 19/04/2018\nO poslednjim signalima Srbiji iz EU, novim uslovima, kosovskom čvoru na putu evropskih integracija, razgovarali smo sa narodnom poslanicom Sandom Rašković Ivić i sa Milanom Antonijevićem iz Nacionalnog konventa o EU.\nDa Možda Ne: Nasilje u Srbiji – od Skupštinskog doma do kućnog praga\nEskalacija nasilja u Srbiji nije samo utisak zbog učestalih naslovnih strana, nasilje je postalo realnost života. Samo u prva tri meseca ove godine ubijeno je čak 18 žena. Nekoliko slučajeva porodičnog nasilja koji su se dogodili poznatim ličnostima takođe je privuklo pažnju javnosti. Iako je prošle godinedonet Zakona o sprečavanju nasilja u porodici, on evidentno nije uticao na poražavajuću statistiku.\nVisoka predstavnica EU za spoljne poslove i bezbednost Federika Mogerini razgovarala je danas sastanak sa predstavnicima civilnog sektora, a koordinatorka Nacionalnog konventa Nataša Dragojlović ističe da je razgovor završen u optimističnom tonu, dok Milan Antonijević iz YUCOM-a navodi da su se čule jasne poruke iz izveštaja EK.


Kragujevac - Kragujevac: „Energetika“ treća na listi najvećih dužnika za struju, grad deseti - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nKragujevac: „Energetika“ treća na listi najvećih dužnika za struju, grad deseti\nGradska uprava Grada Kragujevca i „Eneregetika” i dalje se nalaze na listi 20 najvećih dužnika Elektroprivrede Srbije. Firma koja Kragujevčane snabdeva toplotnom energijom nalazi se i dalje na trećem mestu liste najvećih dužnika, a dok je gradska uprava, za šest meseci sa šestog pala na deseto mesto.\nPrema izveštaju EPS Snabdevanja, Gradska uprava Grada Kragujevca je prethodnih šest meseci uredno izmirivala rate za reprogram, kao i tekuće obaveze te je dug smanjen za 90,3 milona dinara i na dan 1. januara je iznosio 687.697.704 dinara.\n„Energetika“ pak i dalje ne uspeva da se izbori sa ogromnim dugovima za struju koji se vuku još iz devedestih i delom predstavljaju dugove preduzeća iz nekadašnje grupe „Zastava“. Na dan 1. januar, dug „Energetike“ prema EPS-u iznosio je 1.873.210.852 dinara.\nDug „Energetike“ za 6 meseci porastao je za 279.891.132 dinara.\nInače, na spisku najvećih dužnika za struju koji je objavila Elektroprivreda Srbije, na prvom mestu nalazi se Železara Smederevo sa više od 4,65 milijardi dinara, JP „PEU Resavica” sa 3,05 milijardi duga. Tu su još i „Serbia Zijin Bor Coper”, „Jumko”, „Politika”, borska Toplana i Vodovod, te Vodovod iz Smederevske Palanke, GSP i Infostan tehnologije Beograd, Azotar Pančevo...\n# Ekonomija # Energetika # Kragujevac # vesti kragujevac\n· Ponedeljak, 11. januar 2021. Mediji: Oružje iz kragujevačke Zastave među najkvalitetnijim na tržištu SAD\n· Ponedeljak, 11. januar 2021. Dr Veroljubu Dugaliću Svetosavska nagrada za životno delo


Mladenović: Dokle će Beograđani plaćati da ih ujedaju komarci? - NOVA stranka\n26.04.2018 Press služba Beograd, Naslovna 0\n- Dokle će Beograđani plaćati da ih ujedaju komarci? – zapitao je gradske čelnike predsednik Gradskog odbora Nove stranke, Branko Mladenović.\nKako on navodi, već nekoliko nedelja Beograd je pod najezdom komaraca. Nisu ugroženi samo građani koji žive u priobalnim delovima grada ili oni nadomak velikih zelenih površina, jer komaraca u rojevima ima doslovno svuda.\n- To samo potvrđuje da tokom zimskih meseci nije bilo adekvatnog zaprašivanja čvrstih formi u podrumskim prostorijama stambenih zgrada, da nisu blagovremeno uništene larve u priobalnim delovima grada i tamo gde ima septičkih jama. Zaštita, odnosno suzbijanje koje se trenutno navodno radi, očigledno je započeto kasno, jer su se larve već razvile i komarci saleću građane Beograda na svakom koraku - napominje Mladenović.\nMladenović navodi da se Zavodu za biocide iz budžeta grada Beograda izdvaja oko dva miliona evra, te s obzirom na ovaj iznos koji građani plaćaju, nedopustivo je da ih ujedaju komarci. Posebno ne u situaciji kada su komarci postali ozbiljna opasnost po zdravlje, jer su prenosnici virusa koji mogu imati i smrtni ishod. U prošloj godini 70% obolelih od virusa Zapadnog Nila bilo je sa teritorije grada Beograda.\n- Zahtevamo od gradskih čelnika da po hitnom postupku provere realizaciju naručenog posla od Zavoda za biocide i obaveste građane gde su i šta tačno zaprašivali, koje preparate su koristili i koliko su to građani Beograda platili, pa su dužni da danima trpe najezdu komaraca - zaključio je Mladenović.\nPrilog: Izvod iz gradskog budžeta, sredstva izdvojena za suzbijanje štetnih organizama na teritoriji Beograda.\nPrevious article\tDokazano: Poverenik SNS u Paraćinu osuđivan zbog davanja mita! Next article\tŠešelj najvulgarnije vređao i psovao Mariniku Tepić [VIDEO]


Uz podršku Ministarstva spoljnih poslova i Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije uspostavljen je institucionalni okvir zvaničnog izbora mladih predstavnika i tokom pet ciklusa stečena su iskustva za razvoj i održivost projekta u skladu sa relevantnim dokumentima UN i omladinske politike u Srbiji. Na osnovu toga, biće organizovan sledeći ciklus za omladinske delegate Srbije u UN za period 2022 - 2023. godina.\nOmladinski delegati Srbije u Ujedinjenim nacijama za mandat 2021/2022 bili su Olivera Stojilović i Stanislav Knežević.\nZahvaljujemo na uspešnom obavljanju dužnosti i predstavljaju mladih Srbije na skupovima u UN!\nOmladinski delegati Srbije u Ujedinjenim nacijama za mandat 2020/2021 bili su Nevena Mušatović i Uroš Anđelković.\nOmladinski delegati Srbije u Ujedinjenim nacijama za mandat 2019/2020 bili su Katarina Velkov i Maksim Karanović.\nOmladinski delegati Srbije u Ujedinjenim nacijama za mandat 2018/2019 bili su Tijana Čupić i Nikola Petrović.\nOmladinski delegati Srbije u Ujedinjenim nacijama za mandat 2017/2018 bili su Pavković Teodora i Samedin Rovčanin.\nJoš od početka 80-tih, Ujedinjene nacije više pažnje posvećuju mladima i temama od značaja za mlade. Države-članice UN odavno su prepoznale da stvaralaštvo, energija i ideali mladih ljudi imaju vitalan značaj za razvoj društava u kojima žive. Tokom 1995. godine, na desetu godišnjicu Međunarodne godine mladih, UN su osnažile svoju posvećenost mladima kroz usvajanje „Svetskog programa akcije za mlade“. Program poziva vlade da podrže učešće mladih u međunarodnim forumima, putem uključivanja mladih predstavnika u državne delegacije na Generalnoj skupštini i drugim skupovima za mlade u sistemu Ujedinjenih nacija na kojima učestvuju mladi.\nProgram „Omladinski delegati u Ujedinjenim nacijama“ je jedan od zvaničnih kanala za učešće mladih u Ujedinjenim nacijama i već je uspostavljen u više od 30 zemalja širom sveta.\nUdruženje za Ujedinjene nacije Srbije sprovodi projekat za izbor dva omladinska delegata u UN, uz princip rodne ravnopravnosti, na osnovu javnog konkursa i definisanih kriterijuma, sa mandatom od jedne godine.\nNakon više godina zagovaranja, projekat je uspostavljen 2017. godine u saradnji sa Ministarstvom spoljnih poslova i Ministarstvom omladine i sporta Republike Srbije.\nPartneri projekta su: Krovna organizacija mladih Srbije, Nacionalna kancelarija za mlade i OPENS.\nOsnovni razlozi za ostvarivanje ovog programa su i specifični ciljevi projekta:\n- da se ostvaruje sistemski pristup odabiru mladih koji učestvuju na događajima u sistemu UN.\nStatus omladinskih delegata u UN ohrabriće aktivizam i potpunije učešće mladih u društvenom životu, a njihova uloga ostvarivaće se u tri faze:\nPriprema; Učešće u komitetu Generalne skupštine i na skupovima za mlade u sistemu UN; Izveštavanje, prenošenje iskustva i priprema izbora sledećih delegata.\nUčešće na događajima u UN:\n- Generalna skupština UN (učešće u radu Trećeg komiteta)\n- Savet za ljudska prava UN i Omladinski forum Uneska (svake druge godine).\n- drugi međunarodni skupovi.\nPromocija i informisanje na nacionalnom nivou o učešću na ovim događajima i mogućnostima koje nude programi UN za mlade (učešće na različitim događajima u svojstvu govornika, organizacija info-dana, promocije po mestima na kojima se okupljaju mladi).\nUčešće u obeležavanju Dana mladih 12. avgusta.\nPredstavljanje programa na Beogradskom međunarodnom modelu UN - BIMUN, koji organizuje Udruženje za UN Srbije.\nPodnošenje kvartalnog izveštaja o aktivnostima i postignućima.\nPriprema inicijative ili projekta koji proističe iz iskustva sa skupova u UN.\nUčešće u procesu selekcije i pripreme narednih omladinskih predstavnika.\nZbog različitih aktivnosti koje uloga Omladinskog delegata Srbije u UN podrazumeva, očekuje se da će izabrani delegati u periodu mandata biti u Srbiji. Neophodna je redovna komunikacija delegata sa organizatorom projekta, a angažovanje tokom mandata je u vezi sa pripremama i skupovima UN od septembra do decembra, kao i kasnije povremeno angažovanje na prenošenju iskustava i učešće na omladinskim skupovima u Srbiji. Delegati su u obavezi da ispunjavaju sve preuzete obaveza tokom perioda na koji su izabrani. Preciznije obaveze regulisaće se Izjavom koju će potpisati izabrani novoizabrani Omladinski delegati za period 2020/21.\nIzabrani delegati će imati obavezu da nakon isteka mandata aktivno učestvuju u prenošenju znanja i pomažu rad naredne generacije omladinskih delegata još 6 meseci, kako bi se osigurao kontinuitet učešća delegata u navedenim procesima.\nUdruženje za Ujedinjene nacije Srbije organizovaće javni konkurs za zainteresovane mlade od 19 do 27 godina. Prilikom prijave kandidati/kinje će popunjavati online upitnik na engleskom jeziku. Pitanja u upitniku će korespondirati kriterijumima za izbor koji su uspostavljeni prvim ciklusom u projektu podržanom od strane Ministarstva omladine i sporta. Deo upitnika biće kratki eseji o radu i prioritetima omladinskih delegata u UN, kao i podaci osoba koje su spremne da daju akademsku preporuku i preporuku o radu u drugim organizacijama, na programima i projektima.\nNekoliko najuspešnijih kandidata/kinja sa testiranja (jednak broj muških i ženskih) biće pozvani na intervju, nakon kojeg će biti doneta konačna odluka o odabiru 1 muškog mladog predstavika i 1 ženske mlade predstavnice. Komisiju za intervjue činiće predstavnici Udruženja za Ujedinjene nacije Srbije, partnerskih organizacija na projektu, Ministarstva spoljnih poslova, Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije i agencija UN u Srbiji.\nNa konkurs se mogu prijaviti mladi od 19 do 27 godina, koji su državljani Republike Srbije, sa prebivalištem na teritoriji Republike Srbije a imaju:\n* aktivno znanje engleskog jezika,\n* dobro poznavanje omladinske politike u Srbiji,\n* poznavanje sistema Ujedinjenih nacija,\n* prethodno iskustvo u omladinskom aktivizmu,\n* ostvaren uspeh u obrazovanju i redovno ispunjavanje obaveza tokom školovanja,\n* postignute rezultate u vannastavnim aktivnostima,\n* druga dostignuća značajna za program omladinskih delegata u UN.\n* Zbog principa jednakih šansi, mladi koji su uključeni u pripremu projekta i članovi izvršnih organa nosioca projekta i partnerskih organizacija ne mogu da se prijave na Konkurs.\nNAČIN I ROK PODNOŠENJA PRIJAVA NA KONKURS ZA IZBOR\nDVA OMLADINSKA DELEGATA SRBIJE U UJEDINJENIM NACIJAMA\nKonkurs je otvoren od 15. juna do 15. jula 2022. godine\nSerbian UN youth delegate /Omladinski delegati Srbije u Ujedinjenim nacijama - https://www.facebook.com/UNYouthDelegateSerbia/\nUNYouthDelegateSerbia - https://twitter.com/YouthDelegateRS\nUNYouthDelegate_Serbia - https://www.instagram.com/unyouthdelegate_serbia/\n- United Nations - http://www.un.org/en/index.html\n- UN Programme on Youth - https://www.un.org/development/desa/youth/,\n- World Programme of Action for Youth - https://www.un.org/development/desa/youth/world-programme-of-action-for-youth.html,\n- Youth 2030: The United Nations Strategy on Youth - https://www.un.org/youthenvoy/youth-un/\n- Office of the Secretary-General’s Envoy on Youth - http://www.un.org/youthenvoy/2015/06/learn-about-youth-delegate-united-nations/,\n- UNESCO Youth Programme - http://www.unesco.org/new/en/social-and-human-sciences/themes/youth/\n- UN Human Rights Council - https://www.ohchr.org/en/hrbodies/hrc/pages/home.aspx\n- Ministarstvo omladine i sporta - http://www.mos.gov.rs/omladina\n- Nacionalna strategija za mlade i drugi strateši dokumenti - http://www.mos.gov.rs/dokumenta/omladina/zakoni\n- Misija Srbije pri UN - https://www.un.int/serbia/


KLIJENTI BEŽEOD ACA: Prva banka, filijala nekadašnje vlasti, u velikim problemima | Novosti.rs\nOvo je navedeno u izveštaju revizora Crowr MNE koji je objavljen na sajtu Centralne banke Crne Gore. Poznato je da je pojedinačno najveći akcionar banke Aco Đukanović, brat predsednika Crne Gore i lidera Demokratske partije socijalista Mila Đukanovića (41,5 odsto) koji preko nekoliko povezanih firmi kontroliše još oko 15 odsto akcija.\nElektroprivreda Crne Gore, kao državno preduzeće ima 19,8 odsto akcija.\nPredsednik odbora direktora EPCG Milutin Đukanović zatražio je od Prve banke izveštaj eksterne supervizije kvaliteta aktive.\nNebojša Medojević, jedan od lidera Demokratskog fronta, upozorava da je Prva banka u velikim problemima i da guverner CBCG ne sme da ćuti. On, za "Novosti", kaže da nakon više godina međunarodne podrške i ignorisanja peglanja bilansa i prebacivanja loših kredita drugim bankama, fondovima, IRF od strane Prve banke, stvari se drastično menjaju.\n- MMF je tražio od CBCG vanrednu superviziju kvaliteta aktive Prve banke i angažovan je PWC iz Nemačke da uradi QAR, koji je pokazao veliku rupu u bilansima. Pokušaj manevra problematičnih kredita i nekretnina preko jednog češkog fonda nije uspeo i prvi rezultati supervizije pokazuju da Prva banka ima negativan kapital - kaže Medojević.\nBEZ POMOĆI PRIVATNOJ FIRMI\nPRVA banka je pod posebnim nadzorom MMF i Svetske banke već deset godina, ali su Đukanovići uspevali da obezbede da ih ove međunarodne organizacije ne diraju. Pozivam Vladu, EPCG, IRF i ostale državne firme i fondove da ne pomažu privatnu banku koja je upala u probleme zbog pogrešnih poslovnih odluka, da ne pomažu braću Đukanović novcem građana - poručuje Medojević.\nAco Đukanović akcionar Prva banka Crna Gora vesti


Na izborima kao Demokratska partija – Dragan Čavić | Republika Srpska\nNaslovna Vijesti Na izborima kao Demokratska partija – Dragan Čavić\nNa izborima kao Demokratska partija – Dragan Čavić\nPredsjednik Demokratske partije Dragan Čavić rekao je da će ova stranka na predstojeće izbore izaći pod nazivom Demokratska partija- Dragan Čavić da bi bila prepoznatljiva u odnosu na partije koje imaju sličan naziv.\n„Ova stranka izaći će sa listom kandidata za Narodnu skupštinu RS i Parlamentarnu skupštinu BiH, a imaćemo i kandidata za predsjedika Srpske, o čemu ćemo javnost informisati 2. jula“, rekao je Čavić novinarima u Banjaluci.\nOn je dodao da će Demokratska partija-Dragan Čavić na predstojećim izborima podržati Mladen Ivanića, predsjednika PDP-a za člana Predsjedištva BiH.\n„Naša partija, kao i sve ostale opozicione stranke, ima za cilj smjenu aktuelne vlasti i uspostavljanje demokratskog ambijenta u RS“, rekao je Čavić.\nPoslanik Demokratske partije-Dragan Čavić u Parlamentarnoj skupštini BiH Momčilo Novaković rekao je da je pokrenuo inicijativu u Predstavničkom domu za utvrđivanje odgovornosti Predsjedništva BiH za vođenje spoljne politike.\n„Ova inicijativa naći će se na sjednici Predstavničkog doma Parlametarne skupštine BiH“, rekao je Novaković i pojasnio da spoljnu politiku BiH vodi Predsjedništvo, a ne pojedinci, kao bošnjački član Predsjedništva Haris Silajdžić i ministar inostranih poslova Sven Alkalaj.\nOn je kritikovao člana Preds


petak, 23 maj 2014 13:52\nKarta Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) pokazuje da Rusi i njihove komšije piju više od bilo koje nacije na svijetu.\nVisoko rangirani su i Portugal, Grenada i Andora, gde su stariji od 15 godina tokom 2010. u prosjeku popili po 12,5 litara alkohola.\nKanađani piju više nego Amerikanci, održavajući korak sa većinom evropskih država. Potrošnja alkohola je mala na sjeveru Afrike, ali u južnoj polovini kontinenta se više pije, naročito u Južnoj Africi i Namibiji.\nPotrošnja alkohola u Rusiji izaziva najveću zabrinutost. Nedavno obavljeno istraživanje pokazalo je da se visoka stopa prerano umrlih ljudi u ovoj zemlji može pripisati činjenici da se previše pije. Prerana smrt je često posljedica oboljenja jetre, trovanja alkoholom i saobraćajnih udesa i tuča u alkoholisanom stanju.\nU izveštaju SZO se navodi da u evropskom regionu živi svega 14,7 odsto svjetske populacije starije od 15 godina, ali da ne Evropu otpada čak 25,7 odsto ukupne svjetske potrošnje alkohola. Izveštaj koristi najnovije podatke o potrošnji alkohola širom svijeta.\nOsim što spadaju u zemlje sa najvišom stopom potrošnje alkohola u svijetu, Rusija i Ukrajina imaju najrizičnije modele ponašanja kada je riječ o konzumiranju alkohola.\nDa bi utvrdila koje zemlje ispoljavaju najrizičnije modele ponašanja u piću, SZO analizira količinu alkohola koja se obično popije u jednoj prilici, udio slučajeva kada se ljudi napiju, udio ljudi koji konzumiraju alkohol svakodnevno ili gotovo svakodnevno, konzumiranje alkohola za praznike, konzumiranje alkohola uz obrok i konzumiranje alkohola na javnim mjestima.


Na pitanje da li su muškarci koji ne jedu meso bolji ljubavnici od onih koji jedu meso pokušao je da odgovori američki urolog doktor Aaron Spitz. On je to pokušao da uradi kroz eksperiment u kome su učestvovali sportisti i to košarkaš, igrač bejzbola i trkač s preponama.\nPrve večeri su jeli buritose, meksički specijalitet s mesom, a sljedećeg dana to isto, ali bez mesa, sa sojom i graškom. Sportisti su tokom noći nosili specijalni uređaj, a doktor je posmatrao aktivnost njihovih tijela dok spavaju.\nDoktor Spitz smatra da će jači pol brže izgubiti muškost, budući da više od žena jede meso. Ali stručnjaci su saglasni u tome da ne treba donositi prerane zaključke.\nIndijski ginekolog Raj Mathur smatra da se iz ovog eksperimenta ne može izvući nikakva klinička pouka, niti savjetovati muškarcima da ne jedu meso, jer nije reč o naučnom istraživanju.\nPrethodni članak: LJ&Z Holiday Giveaway: Poklanjamo ti s.Oliver #YOURMOMENT Men miris\nSledeći članak: Budimpešta ove godine ima najbolji božićni sajam u Evropi!


Dermoskopski " Pregledi za sve" na Trgu Nikole Pašića 21. i 22. aprila - Studio B\nDermoskopski “ Pregledi za sve“ na Trgu Nikole Pašića 21. i 22. aprila\nDermoskopski “ Pregledi za sve“ na Trgu Nikole Pašića 21. i 22. aprila Studio B\nDruštvoDrustvo Pocetna 14. 04. 2017. 07:25:16\nBroj obolelih od melanoma u Srbiji se povećava iz godine u godinu za oko šest odsto. Da bi preventivni pregledi svima bili dostupni, Ministarstvo zdravlja i organizatori projekta “Pregled za sve” organizuju na Trgu Nikole Pašića 21. i 22. aprila dermoskopske preglede kože\nU okviru trogodišnjeg projekta Fonda B92 i Eucerina Srbija zdravstvenim ustanovama u više od 40 gradova poklonjeno je preko 90 dermoskopa neophodnih za rano otkrivanje raka kože.\nSamo petina melanoma, najopasnijeg raka kože, u Srbiji se otkrije na vreme, za razliku od evropskih zemalja gde se preko 80 odsto dijagnostikuje u ranom stadijumu. Pre tri godine mnogim gradjanima dermoskopski pregledi kože nisu bili dostupni jer vecina zdravstvenih ustanova nije imala aparate za ranu dijagnostiku raka kože. Zato je pokrenuta akcija ‘’Pregled za sve’’ u okviru koje je više od 40 gradova dobilo šest digitalnih i 88 ručnih dermoskopa.\nNa Trgu Nikole Pasica 21. i 22. aprila biće organizovani besplatni dermoskopski pregledi od devet ujutro do devet uvece. Dermatolozi podsećaju da je prošle godine pregledano preko 1300 gradjana, a ove godine očekuju jos veći odziv.\nSvi oblici raka kože u stalnom su porastu, a Svetska zdravstvena organizacija smatra da prekomerno izlaganje UV radijaciji ima bitnu ulogu u nastanku raka kože. Radi ranog prepoznavanja tog često po život opasnog oboljenja koje se može lako uočiti i izlečiti ukoliko se otkrije na vreme, stručnjaci preporučuju da se jednom godišnje obavi dermatološki pregled.\nOne Response to “Dermoskopski “ Pregledi za sve“ na Trgu Nikole Pašića 21. i 22. aprila”\napril 21, 2017 u 2:21 pm\nDođite na Trg Nikole Pašića da snimite da li stvarno ima tih pregleda. Montaža šatora je tek u toku.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Turska vidi sebe kao dio Evrope, EU da ispuni obećanja\n22. 11. 2020. 23:20 >> 23:17 1\nTurski predsjednik Redžep Tajip Erdogan izjavio je danas da Turska vidi sebe kao dio Evrope, ali da EU treba da ispuni obećanja u vezi s kandidaturom te zemlje za članstvo i sa izbjeglicama.\n"Mi sebe uvijek posmatramo kao dio Evrope. Mi biramo Evropu sve dok nas ona ne prisili da gledamo drugde. Ispunite obećanja data Turskoj, od članstva u Uniji do pitanja izbjeglica", rekao je Erdogan.\nU onlajn obraćanju članovima njegove Partije pravde i razvoja, Erdogan je pozvao Brisel i da "uspostave bližu i efikasniju saradnju", navodi Asošiejted pres.\nČlanice EU su prethodnih nedjelja postavile pitanje uvođenja sankcija Ankari zbog njenog upornog traganja za nalazištima gasa i nafte u istočnom Mediteranu, čemu se oštro protive Grčka i Kipar, članice Unije. O tome će biti riječi i na predstojećem samitu EU u Briselu, zakazanom za 10. i 11. decembar.\nTurska je 1987. godine podnijela kandidaturu za članstvo u EU, a 2016. je postigla sporazum sa Briselom čiji je cilj da zaustavi priliv migranata u Evropu.\nKandidatura Turske za članstvo praktično je suspendovana zbog njenog nazadovanja u oblasti demokratskih standarda, dok obje strane optužuju jedna drugu za neadekvatnu primenu sporazuma o izbjeglicama.\nPrema tom sporazumu, EU je ponudila Turskoj do šest milijardi eura pomoći za sirijske izbjeglice na turskoj teritoriji, članstvo u EU i druge podsticaje kako bi Ankara zaustavila migrante koji su krenuli ka Evropi.


Soren Jesen-Petersen: Progres na Kosovu nije postignut u tri oblasti\nAlbanski kokus u Predstavničkom domu američkog Kongresa, održao je pretres o statusu Kosova i izveštaju specijalnog izaslanika Ujedinjenih nacija Martija Ahtisarija. Kopredsedavajući pretresa o statusu Kosova i Ahtisarijevom planu, kongresmeni Eliot Engel, demokrata iz Njujorka i Mark Stiven Kirk, republikanac iz Ilinoisa, podržali su plan specijalnog izaslanika generalnog sekretara Ujedinjenih nacija i izrazili nadu da će Kosovo postati nezavisno. Na pretresu je bio i kolega Branko Mikašinović. U panel diskusiji su učesvovali Soren Jesen-Petersen, naučni saradnik u Institutu za mir i bivši šef UNMIK-a, zatim Pol Viliams, direktor Organizacije za međunarodno pravo i Avni Mustafaj, direktor Albansko-američkog saveta. Na pretresu nije bilo predstavnika srpskog kokusa.\nPetersen: Progres na Kosovu nije postignut u tri oblasti, rekao je Jesen-Petersen: u domenu vladavine zakona i prenošenju ovlašćenja na lokalne vlasti; zatim na planu ekonomskog progresa i priliva stranih investicija; i treće i veoma važno jeste ostvarenje multietničnosti na Kosovu, jer Srbi u suprotnom neće biti spremni da prihvate vlast Prištine. Albanci će istovremeno brinuti zbog mogućnosti povratka u prošlost i stoga biti veoma nespremni da pruže ruku saradnje i prijateljstva kosovskim Srbima, a takođe, rekao je Jesen-Petersen, zaziru i od međunarodne zajednice. Zbog svega toga, istakao je bivši šef UNMIK-a, važno je da se što pre donese odluka o budućem statusu Kosova. “Ahtisari se u svom izveštaju usredsredio uglavnom na tehnička pitanja i pitanja prava manjina, imajući na umu političke stavove dve strane: da Srbija nikada neće prihvatiti nezavisnost Kosova, a kosovski Albanci povratak u prošlost.\nDirektor Organizacije za međunarodno pravo, Pol Viliams, izneo je neke od svojih strepnji u pogledu procesa rešavanja budućeg statusa Kosova. “Treba imati na umu”, rekao je Viliams, “da će kosovski sporazum, kao i Dejtonski, biti fundamentalan za stvaranje politički funkcionalnih mehanizama na Kosovu.” On je dodao da je u tom kontekstu veoma važna sposobnost Kosova da se integriše u međunarodnu zajednicu, koja će dobrim delom zavisiti i od mogućnosti pristupa međunarodnim finansijskim institucijama. Drugi element je mogućnost otezanja pregovaračkog procesa, do koje bi moglo da dovede manevrisanje kosovskih Srba i Beograda. Treće, rekao je Vilijams, pregovarački proces je na putu faktičke podele Kosova, kao načina zaštite manjina, što se posebno odnosi na područje severno od Ibra. Četvrto, prema direktoru Organizacije za međunarodno pravo, postoji mogućnost da je međunarodna zajednica već zaključila da je misija kosovskog statusa ostvarena i da treba krenuti dalje. Drugim rečima, “Amerikanci bi sada mogli da kažu da su obavili posao i prepuste stvari Evropljanima, što bi trebalo preduprediti i osigurati dalje angažovanje Vašingtona”, zaključio je Vilijams.\nTreći i poslednji učesnik panel diskusije, direktor Albansko-američkog saveta, Avni Mustafaj, ponovio je neke od ranije iznetih stavova: da se Kosovo ne može vratiti na stanje iz 1999; da nema podele Kosova ili njegovog priključenja nekom trećem entitetu i da će albanska zajednica u Americi raditi na tome da Kosovo postane moderna, nezavisna i demokratska država.


Siniša Mali: Da nismo izgradili Turski tok, mi danas ne bismo imali gas - Portal Iz Prve Ruke\nSiniša Mali: Da nismo izgradili Turski tok, mi danas ne bismo imali gas\n„Da nismo izgradili gasovod ‘Turski tok’ i da predsednik Vučić nije izdržao pritiske, mi danas ne bismo imali gas ili bismo imali probleme sa snabdevanjem“, rekao je ministar finansija Siniša Mali, dodavši da Srbija vodi politiku sa fokusom na interese građana.\nTakođe, Mali je rekao da cena gasa u našoj zemlji, i pored svih turbulencija na svetskom tržištu, ostaje 270 dolara za 1.000 kubnih metara, kao i da se predsednik Vučić bori da ostane na tom nivou do kraja godine, pišu Novosti.\nKrajem prošle sedmice, zamenik premijera Ruske Federacije i kopredsednik ruskog dela Međuvladinog komiteta za saradnju naše zemlje i RF Jurij Borisov je našem državnom vrhu preneo poruku ruskog predsednika Vladimira Putina, u kojoj garantuje da će naša država imati najpovoljnije cene gasa. I prilikom posete šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova ponovljeno je da Srbija ne mora da strahuje, zbog snabdevanja gasom.\nNestašice struje zbog predstojeće zime brinu i najrazvijenije ekonomije. Velika Britanija je reaktivirala termoelektrane na ugalj, zbog nemogućnosti vetroparkova da podmire visoku potražnju.\nEU da poboljša odnose sa Moskvom\nStalni predstavnik Rusije pri Evropskoj uniji Vladimir Čižov pozvao je Brisel da poboljša odnose sa Moskvom, kako bi se izbegla nestašica gasa u budućnosti.\nOn je pozvao Evropsku uniju da Rusiju ne tretira kao protivnika, već kao partnera. Istovremeno je naglasio da Moskvu ne zanima povećanje cena gasa, jer to ne doprinosi stabilnosti – neki počinju da prelaze sa gasa na ugalj.\nPovezane temeEvropska unijaIstaknutoJurij BorisovMoskvaNovostiRusijaSergej Lavrovsiniša maliSRBIJATurski tokVelika BritanijaVladimir Putin\nIvica Dačić: Beograd i Srbija su ponosni na nasleđe Pokreta nesvrstanih\nPočela nova faza radova aerodroma „Nikola Tesla“\nHronikapre 37 minuta


Vučić: Srbiji oteta imovina uz pomoć međunarodne zajednice - Sputnjik Srbija\n17:12 08.10.2015 Preuzmite kraći link\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je Srbiji oteta imovina na Brezovici i to uz pomoć međunarodne zajednice.\n„Dobro, ako to podržavate i ako je baš benčmark predati Gazivode, onda kažem — ne dam Gazivode, pa da vidim šta ćete dalje. Možda ćete mene da smenite, imate dovoljno medija pod kontrolom u Srbiji, imate dovoljno onih koji lažu svaki dan u vaše ime, ja vam kažem ne dam Gazivode, i to ću da kažem Frederiki Mogerini ako uopšte budem išao u Brisel trinaestog“, poručio je Vučić.\nOn je na konferenciji za novinare rekao da je za Srbiju hapšenje radnika na Brezovici teška situacija, te da će Srbija pokušati da plati oglas u nekim od najvećih i najznačajnijih britanskih časopisa u kom bismo saopštili da nam je oteta imovina na Brezovici, i to uz podršku međunarodne zajednice, da bi onda bila predata jednoj francuskoj kompaniji.\n„Valjda je Tači ljut što sam rekao da kao predsednik Vlade Srbije imam obavezu da razgovaram sa njim u Briselu, ali da mi se ne ide na zabave i na fudbalske utakmice sa njim, pa su onda nevine ljude koji nisu krivi ni za šta, a krivi su što rade u srpskom javnom preduzeću, uhapsili i to podržava međunarodna zajednica“, naveo je Vučić, uz opasku da će svoje računa da polaže našem narodu.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić očekuje ove godine otvaranje poglavlja 32 i 35, a početkom sledeće 23 i 24 u procesu pridruživanja Srbije Evropskoj uniji.\nVučić drži Nemačku za reč (video)\nVučić: Amerika da završi posao na Zapadnom Balkanu\notimanje, međunarodna zajednica, Gazivode, Brezovica, Aleksandar Vučić, Srbija


Na magistralnom putu Resanovci-Drvar urušio se potporni zid – Haber.ba\nNa magistralnom putu Resanovci-Drvar urušio se potporni zid\nZbog saobraćajne nezgode jednom trakom saobraća se na magistralnom putu M-5 Lašva-Kaonik.\nSaobraćaj na snijegu - Nap.ba\nS obzirom na to da je saobraćaj na ovoj dionici bio obustavljen od 03:50 sati stvorile su se duže kolone vozila s obje strane, pa se vozače moli za strpljenje, a uskoro se očekuje i normalizacija saobraćaja.\nSlab snijeg ovoga jutra pada u centralnim i sjeveroistočnim krajevima, a na dionicama u višim predjelima mjestimično se i zadržava na kolovozu…\nNa magistralnom putu M-16.2 Jablanica-Prozor zbog radova na sanaciji klizišta, saobraća se naizmjenično, jednom trakom, uz postavljenu svjetlosnu signalizaciju.\nJednom trakom saobraća se i na magistralnom putu M-14.2 Resanovci-Drvar, gdje došlo do urušavanja potpornog zida.\nZbog niskih temperatura na svim vlažnim lokalitetima moguće je formiranje poledice, a poseban oprez se savjetuje na dionicama u višim predjelima, na mostovima i prilazima tunelima.\nPraznici su pred nama, tako da su već jučer u poslijepodnevnim satima počele gužve na graničnim prelazima, posebno na sjeveru naše zemlje. I danas se tokom dana očekuje pojačan saobraćaj vozila, kako na graničnim prelazima, tako i na putevima u BiH.\nTeme:BiH, BIHAMK, izdvojeno, potporni zid, Resanovci-Drvar, urušavanje


Prema riječima direktora d.o.o. Mediteran reklame,Blaža Rađenovića prihod od naplate reklamne komunalne takse kao i prihod od izdavnja reklmanih objekata premašio je očekivani.\n"Što se tiče ove godine poslovanje Mediteran reklama na osnovu prihoda od reklamene takse planiran je na 630 hiljada, ostvareno je blizu 700 hiljada što je za nekih 6 % više od planiranog. Pihod od izdavnja reklamnih objekata planiran je na 155 hiljada do danas je ostvareno 150 hiljada što je manje od planiranog ali očekujem da će do kraja godine premašiti tu cifru", kazao je Rađenović.\nKada su u pitanju troškovi oni neće prelaziti granicu planiranih istče on, a obim posla u sezoni je bio povećan kao i ccjenovnik uslga\n"To su mjeseci jun, jul i avgust gdje se cijena uvećava za 25 odsto na osnovnu, koja je propisana odlukom Skupštine Opštine Budva", rekao je Rađenović.\nU toku je donošenje Odluke o programu privremenog korištenja reklamnog prostora za period od 2018 do 2021. godine\n"Izbrisane su neke lokacije fundiranih objekata u ulicama Slovenska obala i Mediteranska, kako bi uklanjanje bilborada, siti lajtova doveli u red te reklame. Ovim programom u saradnji sa Sekreterijatom za komunalano stambene djelatnosti, ucrtani su i objekti za slobodno plaketiranje", nagalsio je Rađenović.\nPored ovog slobodnog plaketiranja u saradnji sa Sekreterijatom imaće i turističke signalizacije.\n"Takođe značajno je najaviti i Odluku o izmjenama i dopunama reklamne komunalne takse. Ovom odlukom ukinuta je takozvana zimska tarifa od 50 eura po objektu što je veoma značajno za sve naše sugrađane i kompletnu privredu Opštine", istakao je Rađenović i dodao da vjeruje da će ove doluke biti u što skorijem roku usvojene od strane Skupštine Opštine Budva jer su veoma važne za naš grad.


Sukob od koga strepi Evropa: Britanija otvara novi front prema Rusiji - 16.11.2017, Sputnik Srbija\nOd tridesetih godina 19. veka postoji uverenje da Rusija želi da okupira Evropu, da želi da joj nametne svoju i političku i svaku drugu vlast. To je nastavak... 16.11.2017, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, politika, vesti, komentari i analitika\n07:00 16.11.2017 (Osveženo: 07:01 16.11.2017)\nBritanci su uvek imali veoma oštar stav prema Rusiji, posebno u poslednjih 15 godina, pa prema mišljenju Dmitrija Oficerova Beljskog sa Visoke škole ekonomije, nije čudno što je premijerka Tereza Mej odlučila da bude oštrija od drugih svetskih lidera, posebno ako uzmemo u obzir njen položaj na unutrašnjoj političkoj sceni.\nTereza Mej: London želi drugačije odnose sa Moskvom\n13 Novembar 2017, 22:35\nPremijerka i ministar u magli geopolitike\nIako je početak svog govora o spoljnopolitičkim odnosima posvetila žestokoj kritici Rusije, Mejova je potom rekla da odnosi sa Moskvom kakvi su sad — Londonu nisu potrebni. Potom je reagovala i zvanična predstavnica Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova konstatujući da su optužbe na račun Rusije sa kojima je izašla premijerka Velike Britanije neodgovorne i neosnovane.\nTereza Mej je u konfliktu sa šefom diplomatije Borisom Džonsonom, smatra Dmitrij Oficerov Beljski, pošto Džonson planira da poseti Moskvu i smatra da London treba da se dogovara sa „sadašnjom“ Rusijom. „Ne isključujem da je Mejova odlučila da mu dodatno zakomplikuje zadatak ukoliko on odluči da pokrene proces normalizacije odnosa sa Moskvom“.\n„Džonson ima ambicije da postane novi premijer, i Tereza Mej je veoma zabrinuta zbog toga. Osim toga, takva oštra retorika je posledica veoma komplikovane situacije unutar Konzervativne partije, koja je izgubila veliki broj glasova na poslednjim izborima i formirala vladu samo zahvaljujući Demokratskoj unionističkoj partiji“, navodi Dmitrij Oficerov Beljski.\nDžonsonova poseta Moskvi je jedna od najvažnijih tema, sugeriše i politikolog Vladimir Bruter, iz Međunarodnog instituta za humanitarno-političke studije, i sad Mejova pokušava da napravi neku ideološku platformu za ovaj događaj. Na osnovu njenih izjava se može zaključiti, dodaje taj politikolog, da London želi da se Rusija vrati u devedesete, kad su određeni ruski zvaničnici radili na realizaciji interesa Zapada na teritoriji Ruske Federacije.\n„Međutim, tada Moskva ništa nije dobila zauzvrat. Sada Rusija sprovodi nezavisnu politiku, i ukoliko Velika Britanija želi dobre odnose sa Rusijom, ona bi trebalo da ponudi program koji bi uzimao u obzir ruske interese. Jer što se tiče savezništva u ratu i u miru, Rusija nema večne saveznike, ali ima večne interese. Isto kao i Velika Britanija. Dobro je kad se ovi interesi poklapaju, ali u definisanju ovih prioriteta ne treba da učestvuje samo London nego i Moskva“, ističe Vladimir Bruter.\n14 Novembar 2017, 18:29\nVašington i London više ne mogu da tlače\nIzvesno je, ukazuje za Sputnjik istoričar Čedomir Antić, da je tokom protekle tri godine došlo do raspada jedne političke koalicije koja je delovala u odnosu na svetsku politiku iz Vašingtona i Londona. Naime, dodaje taj istoričar, Vašington i London su lutali pa su na različite načine reagovali u krizama u Iraku, Libiji i u Siriji i pokazalo se da niti jedno njihovo angažovanje nije bilo uspešno.\n„Trampova pobeda je, između ostalog, pobeda jedne američke politike koja Rusiju ne stavlja na mesto prioriteta. Znamo kad je Tripoli pao u ruke protivnika Muamera el Gadafija da je onda jedan od prvih gostiju bio Džon Mekejn, bivši kandidat za predsednika SAD i dugogodišnji senator, koji je i danas vrlo uticajan i koji je rekao da posle Tripolija sloboda treba da dođe u razne prestonice, pa je naveo nekoliko i poslednje su bile Moskva i Peking. Dakle, mi govorimo o politici koja traje jako dugo“, posebno naglašava Antić.\nVideli smo, konstatuje Antić, u događajima oko revolucije u Ukrajini, oko tog kratkog rata Gruzije, oko pobunjene Osetije, u odnosima na Bliskom istoku da postoji tendencija opkoljavanja Rusije, da postoji tendencija napada na Rusiju.\nRusofobiju zamenio antirusizam\n10 Mart 2017, 08:18\n„Naravno, već više od 180 godina postoji tendencija rusofobije, odnosno sad se to kaže ’antirusizma‘, jer su te fobije vezane za bolesti, pa nije politički korektno tako nazivati taj odnos. Rusofobija je započela, naravno, u Velikoj Britaniji i to je ta potreba da u okviru jedne civilizacije prvo prevlada neko, i Rusija je bila viđena kao taj protivnik, ta drugost Zapada. I od tridesetih godina 19. veka postoji to uverenje da Rusija želi da okupira Evropu, da želi da joj nametne svoju političku i svaku drugu vlast, to je nastavak tog starog odnosa Zapada prema Vizantiji, tog odnosa koji vodi ka međusobnom uništenju“, podseća Antić.\nTokom 20. veka, nastavlja dalje istoričar, u dva navrata su te nove imperije, pre svega Nemačka, pokvarile račun Velikoj Britaniji i njenim saveznicima i nije došlo do sukoba sa Rusijom.\n„Na kraju je Sovjetski Savez u trenutku kad se raspao u stvari omogućio nekakav trijumf Zapada, ali svet je ponovo postao multipolaran i tokom 21. veka neprekidno se koncept spoljne politike SAD i Velike Britanije vraća na tu potrebu obračuna sa Rusijom“, jasan je Antić.\nPotpuno je besmislena tvrdnja da je Ruska Federacija faktor nestabilnosti i nemira, dodaje on, jer sam pogled na to ko ima baze i gde pokazuje da postoje stotine baza SAD, Britanije, saveznika širom sveta, a Ruska Federacija ih ima u Siriji, i to na poziv legitimne vlade, i u Tadžikistanu.\n„Mislim da je to loše, i da Tereza Mej sama shvata, s obzirom na to da dolazi do promena ili makar postoji pritisak za velike promene, da je to besmislena politika. Dobro je što je u vreme Džordža Buša i delimično u vreme Baraka Obame malo zaustavljena ta politika, i dobro je da su se u vreme Trampove izborne kampanje čuli određeni glasovi da treba promeniti politiku prema Ruskoj Federaciji“, smatra Antić.


ARHIVA - Ljudi čekaju u redu za hranu ispred prodavnice koju finansijski potpomaže Vlada Srbije, u Beogradu, 31. marta 2009. (Foto: Reuters/Marko Đurica)\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je u četvrtak da Srbija kraj godine dočekuje kao zemlja sa najboljim ekonomskim rezultatima u Evropi, odnosno padom bruto domaćeg proizvoda od svega jedan odsto, dok u zemljama regiona taj pad iznosi 4 do 12 odsto. Ekonomski analitičari ne dovode u pitanje podatke koje je premijerka iznela, ali postavljaju pitanje - da li to oslikava realan kvalitet života građana Srbije.\nReformama smo uspeli da se u Srbiji napravi drugačija ekonomija, mada ostaje još mnogo izazova, rekla je Ana Brnabić tokom Plenarne sednice Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji, preneo je FoNet.\nIznela je, kako je rekla, "neverovatnu činjenicu" da je, od početka krize izazvane koronavirusom, u Srbiji porastao broj zaposlenih, kao i da je vrednost stranih investicija veća nego u svim drugim državama zapadnog Balkana zajedno, uključujući i Hrvatsku.\nTokom krize nije otkazana nijedna strana investicija, čak ni iz Nemačke i Japana, čiji su investitori vrlo oprezni, naglasila je Brnabić.\nRekla je da je 5,5 odsto državnog budžeta za sledeću godinu predviđeno za kapitalne investicije, i da značajan deo obuhvata zaštitu životne sredine.\n"Ključan je BDP po glavi stanovnika"\n"Mi smo svedoci da se već uporno predstavnici vlasti busaju u grudi kako je Srbija evropski, a u nekim slučajevima i svetski lider. To bi onda trebalo da znači da građani Srbije žive mnogo bolje nego što saista žive", kaže za Glas Amerike novinar i ekonomski analitičar Miša Brkić.\nAko bismo zaista hteli da imamo jasan podatak kako se živi u Srbiji, onda je jedini validan ekonomski podatak bruto domaći proizvod po glavi stanovnika, objašnjava dalje on:\n"Srbija ima dvostruko manji BDP po glavi stanovnika od Hrvatske, tri i po puta manji od Slovenije i ima manji od Crne Gore. Jedine države od kojih ima veći 'per capita' su Severna Makedonija i Bosna i Hercegovina. Da ne govorim o upoređenju tog podatka sa ostaim državama EU slične veličine, recimo Slovačkom - imamo neuporediv BDP po glavi stanovnika", kaže Brkić ocenjujući da je "sve ostalo politički marketing, kojim vlast želi da pokaže svoje rezultate u doba pandemije".\nSrbija će imati najpovoljnije rezultate, ili među najpovoljnijim rezultatima u Evropi, kaže za Glas Amerike Mateja Agatonović, urednik portala Nova ekonomija, naglašavajući da ipak mora da se sačeka i vidi kakav će biti četvrti kvartal i "da li će ostati ta najoptimističnija procena o rastu od minus jedan odsto".\n"Imamo veliki deo privrede koji radi smanjenim kapacitetom, kao što je sektor usluga, ugostiteljstva, turizma i tako dalje", kaže on podsećajući da neke zemlje u regionu, poput Hrvatske i Crne Gore, značajan deo svoje ekonomije zasnivaju na turizmu, koji je zbog pandemije u velikoj krizi.\nSrbija ima potpuno drugačiju strukturu privrede, pa odatle i manje oscilacije, objašnjava on.\n"Velike oscijacije ukazuju na razvijeniju privredu koja se bazira na uslugama. To kod nas nije slučaj", kaže Agatonović, pominjući slučaj Sjedinjenih Država, gde je zabeležen pad od 31 odsto u drugom kvartalu, "što zvuči katastrofalno", ali da bi u trećem kvartalu ekonomija porasla za 33 odsto.\nGovoreći o stranim direktnim investicijama, on kaže da su one prepolovljene za prvih 10 meseci ove godine. To je i dalje značajan rezultat, i dalje je to najviše u regionu, kaže on.\nKomentarišući izjavu Ane Brnabić da je porastao broj zaposlenih, Agatonović podseća da zaposlenost po zvaničnoj statistici jeste malo porasla, ali da je "stopa neaktivnosti, ljudi koji su u mirovanjima iz bilo kog razloga, porastao znatno više nego zaposlenost".\nPodseća i na definiciju zaposlenosti i nezaposlenosti u Srbiji, prema kojoj "ja ako sam prethodne dve nedelje radio sat vremena - ja nisam nezaposlen".\nMiša Brkić ocenjuje da u ovom trenutku Srbiju "vadi" agroindustrija, odnosno proizvodnja hrane.\n"Sve ostalo je nešto što ne zavisi od Srbije, nego od država u koje Srbija izvozi svoje proizvode. Sve te države su u recesiji, pa prema tome i Srbija dobija takve reference od država sa kojima sarađuje", kaže Brkić i podseća da je najveći spoljnotrgovinski partner Srbije - Evropska unija.\nDakle, ako u EU postoji ekonomska kriza, nemoguće je da se ona ne prelije u Srbiju.\nGovoreći o ekonomski perspektivama, Brkić kaže da smatra da je vlada pravila budžet za narednu godinu prema dosta optimističkom konceptu. Ni u svetu, ni u vodećim ekonomskim silama sveta i Evrope niko nije spreman da iznese procenu koliko će najpre zdravstvena, a zatim i ekonomska kriza trajati, kaže on.\n"Sve države gledaju da sa visokom dozom realizma planiraju državne prihode i troškove. Ja ne bih mogao reći da srpsku vladu da je na tim principima pravila budžet za iduću godinu. Bojim se da bi previše optimizma u jednom trenutku, ako krene loše u Evropi i u svetu, to moglo da nam se obije o glavu", kaže Brkić.


Jeftini letovi iz Irana - Avio karte Iran - eSky.ba\nPretražite letove iz Irana\nProvjerite najbolje ponude letova iz Irana\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Irana na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Irana?\n✔ Ako rezerviram let iz Irana, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Irana?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Irana uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije iz Irana\nPopularni gradovi Jeftini letovi iz Tehrana Jeftini letovi iz Mashada Jeftini letovi iz Isfahana Jeftini letovi iz Shiraza Jeftini letovi iz Abadana Jeftini letovi iz Gorgana\nPopularni aerodromi: Jeftini letovi od Tehran Imam Khomeini Jeftini letovi od Mashad Intl Airport Jeftini letovi od Isfahan Shahid Beheshti Jeftini letovi od Shiraz Intl Airport Jeftini letovi od Abadan Airport Jeftini letovi od Ilam Airport


Svaki bod zlata vredan... - Sportske.net\nSvaki bod zlata vredan...\nNakon gostovanja u Kuli u okviru Kupa takmičenja, Crvenu zvezdu očekuje novo gostovanje u okviru domaćeg prvenstva, u utakmici protiv Donjeg Srema koju Aleksandar Janković opisuje kao posebno važnu.\nTrener fudbalera Crvene zvezde Aleksandar Janković izjavio je da će njegova ekipa učiniti sve da sutra dodje do pobede u Novom Sadu protiv Donjeg Srema, pošto je "svaki bod zlatan" u Super ligi Srbije.\n"Protiv Donjeg Srema nas očekuje posebno bitna utakmica i učinićemo sve da se dobro pripremimo za nju i dođemo do pobede."\n" Nalazimo se u uzlaznoj putanji i hrabri me to što smo posle poraza dobro reagovali i zabeležili dve sigurne pobede. Svaki bod nam je zlatan i bez obzira na protivnikam pripremamo se punom snagom", rekao je Janković novinarima na stadionu Zvezde.\nZvezda i Donji Srem igraće sutra od 19.00 na stadionu Vojvodine u Novom Sadu utakmicu 10. kola prvenstva Srbije.\nCrveno-beli će u toj utakmici biti bez povredjenog Darka Lazovića, dok su ostali igrači, kako je rekao Janković, "zdravi, orni i motivisani da se bore za mesto u timu".\nOn je dodao da je Brazilac Kadu ponovo počeo da trenira posle višemesečne pauze zbog povrede.\n"Kadu je juče počeo da radi individualno i očekujem ga uskoro u punom trenažnom procesu", rekao je Janković.\nPosle devet kola Zvezda se nalazi na drugom mestu Super lige sa 22 boda, dva manje od vodećeg Partizana, dok je Donji Srem 10. sa 11 bodova.\n"Donji Srem je na početku sezone zabeležio nekoliko dobrih rezultata i nalazi se u komfornoj poziciji na tabeli. Zbog toga su rasterećeni i to im je veliki adut. Imaju iskusan tim, koji ima kontinuitet u radu. Dobro se poznaju i kompaktna su ekipa", ocenio je Janković.\nZbog crvenog kartona koji je golman Aleksandar Kirovski dobio u sredu u utakmici Kupa protiv Hajduka, trener Zvezde je kazao da će sutra među stativama ponovo stajati Boban Bajković.\nJanković nije želeo da komentariše kaznu za mlade reprezentativce Srbije Ognjena Mudrinskog iz Zvezde i Nikolu Ninkovića iz Partizana, koje je Disciplinska komisija Fudbalskog saveza Srbije kaznila sa po godinu dana zabrane igranja za sve nacionalne selekcije zbog učešća u tuči sa engleskim igračima posle utakmice baraža za Evropsko prvenstvo u Kruševcu.


SVET KOMPJUTERA - LAKI PINGVINI - Licenciranje slobode\nPravila koja ne dave\nO tome kako koristimo neki softver najčešće ne razmišljamo mnogo. Kada preuzmete program sa Interneta ili ga kupite na nekom od nosača podataka, da li tada pogledate pod kojim uslovima možete da koristite taj softver? Plaćanjem određene svote novca zapravo ste samo kupili pravo da ga upotrebljavate, pošto vlasništvo nad izvornim kodom programa nije promenjeno, pri čemu ta upotreba podleže određenim uslovima, a oni su ponekad vrlo rigorozni. Ovi uslovi dati su u pratećoj dokumentaciji softvera i najčešće se definišu kroz licencu, pravni dokument koji određuje način upotrebe i međusobni odnos autora i korisnika. Ukratko, licence koje prate vlasnički softver daju vam uzak spektar mogućnosti, koje najčešće podrazumevaju da softver upotrebljavate, ali pod striktno određenim uslovima, dok se deo o zabranama ponekad protegne i na nekoliko strana. Na taj način korisnik biva sputan i ograničen, pa ispada da softver kontroliše korisnika umesto obrnuto. Pošto je očigledno to da standardne licence pod kojima se distribuira vlasnički softver nisu adekvatne za softver otvorenog koda, a kako mora postojati neki vid pravne zaštite i regulisanja slobodnog softvera, nastale su licence koje svojom sadržinom definišu, promovišu i obezbeđuju ideje i principe FLOSS-a (Free/Libre Open Source Software).\nProjekat GNU prvi je shvatio važnost pravilnog licenciranja, pa je vremenom nastala GNU GPL (GNU General Public license ili GNU-ova opšta javna licenca), koja predstavlja najrašireniju, mada ne i jedinu opciju za objavljivanje slobodnog softvera. Za razliku od licenci koje prate vlasničke programe i koje su najčešće pisane u kontekstu zabrane i zadržavanja prava nad softverom, slobodne licence korisnicima obezbeđuju četiri osnovne slobode koje je definisao projekat GNU – sloboda upotrebe softvera u bilo koju svrhu, sloboda proučavanja i prilagođavanja programa (što implicira pristup izvornom kodu), sloboda da se program kopira i deli i sloboda da se sve modifikacije objave. Uporedo sa razvojem sistema licenciranja rođen je i koncept Copyleft, koji se suprotstavlja klasičnom Copyrightu. On postavlja zahtev da se sve modifikacije nad otvorenim kodom objavljuju i distribuiraju pod istim uslovima pod kojima je preuzet originalni softver i na taj način omogućava da slobodan softver ostane upravo to – slobodan za sve i bez ikakvih ograničenja (osim onih koji se odnose na zatvaranje dostupnog koda, što i jeste suština filozofije slobodnog softvera). Pored Copylefta, još jedan segment slobodnih licenci su tzv. permissive (u slobodnom prevodu – dopuštajuće) licence, koje dozvoljavaju još veći stepen slobode, što omogućava čak i zatvaranje postojećeg koda u okviru vlasničkog softvera, sa ili bez navođenja autora.\nKako GNU GPL nije univerzalna licenca koja se može primeniti na sve slučajeve u praksi, pored nje je razvijeno još dosta sličnih, neke i u okviru samog projekta GNU, kako bi se pokrio što veći broj mogućih situacija (kombinacije vlasničkog i slobodnog softvera i različitih načina objavljivanja). Institucije i firme razvijale su licence u skladu sa svojim potrebama, a pored projekta GNU postoji i OSI (Open Source Initiative), organizacija koja vodi evidenciju odobrenih slobodnih licenci, pri čemu se u najvećem broju slučajeva ove dve institucije slažu.\nNavešćemo neke od najpoznatijih licenci pod kojima se objavljuje softver otvorenog koda i dati kratak pregled njihovih karakteristika:\nGNU GPL je danas najrasprostranjenija licenca otvorenog koda , ali i ona dolazi u dve verzije. Starija verzija 2 datira s početka devedesetih godina prošlog veka i danas je široko zastupljena (Linux kernel i dalje se objavljuje pod njom). Sredinom 2007. godine objavljena je treća verzija licence GNU GPL sa izmenama koje regulišu status slobodnog softvera u pokušaju da se odgovori na postojeće probleme softverskih patenata (Microsoft–Novell ugovor), DRM-a, tivoizacije....\nGNU LGPL (GNU Lesser GPL), kao što joj i ime kaže, predstavlja verziju licence koja nije toliko striktna u pogledu Copylefta, pa dozvoljava povezivanje slobodnog softvera sa vlasničkim modulima.\nGNU AGPL (GNU Affero GPL) jeste standardna licenca GNU GPLv3 sa dodatkom paragrafa koji regulišu upotrebu slobodnog softvera kroz mrežu.\nApache License verzija 2 aktuelna je licenca koju održava fondacija Apache, zadužena za veliki broj projekata otvorenog koda. Starije verzije ove licence nisu GPL kompatibilne pošto imaju permissive karakter.\nOriginalna BSD licenca jednostavna je slobodna licenca koja takođe ima atribut permissive i čuvenu „odvratnu BSD reklamnu klauzulu”, što je dovelo do stvaranja modifikovane BSD licence koja je GPL kompatibilna. Takođe, izvedena od originalne, u upotrebi je i FreeBSD licenca, koja je jednostavna (samo dve klauzule) i slobodna, ali ne i Copyleft.\nPored nabrojanih, treba napomenuti to da skoro svaka veća softverska kompanija ima i neki vid slobodne licence pod kojom objavljuje svoj kôd (Intel, IBM, Microsoft, Apple, Nokia...), a detaljne spiskove slobodnih licenci možete pronaći na goo.gl/AY9Rl (GNU lista) i goo.gl/MWTwr (OSI lista). Takođe, pored samog softvera, ove licence pokrivaju i druge vidove intelektualnog stvaralaštva koje je potrebno pravno zaštititi kako bi ostali slobodni i deljivi, kao što su prateća dokumentacija, umetnička ili edukativna dela. U tu svrhu najčešće se koristi familija Creative Commons licenci (creativecommons.org), koje autori mogu da kombinuju na način koji im najviše odgovara. Četiri osnovna tipa CC licenci su Attribution (obaveza da se navede autor originalnog dela), Noncommercial (dozvoljena upotreba u nekomercijalne svrhe), No Derivative Works (nije dozvoljeno menjati delo) i Share-alike (slično Copyleftu, dozvoljava izmene samo ukoliko se novo delo objavi pod istim uslovima kao i originalno).\nU današnjim uslovima na softverskom tržištu, slobodne licence predstavljaju nužno zlo kojim se brane principi softvera otvorenog koda i nesputane razmene ideja i stvaralaštva u jeku patentnog rata kako bi krajnji korisnik imao mogućnost izbora, a samim tim i slobodu bez posledica.\n■ Licenciranje slobode\n■ MyUnity 1.0.10\n■ MOC 2.5.0\n■ Synapse 0.2.8.2\n■ FatRat 1.1.3


Home Izaberi grad Cazin Vita plus je izdala na stotine lažnih diploma\nCazinska škola, koju je zbog prodaje diploma Ministarstvo obrazovanja USK-a i zatvorilo, neće početi s radom, dok njene poslovnice u drugim kantonima niko i ne spominje\nNakon što je PU Centar za obrazovanje odraslih Vita plus Cazin pozvao svoje polaznike da im se jave radi nastavka daljeg školovanja i regulisanja statusa polaznika zbog, kako su naveli, “donošenja pravosnažne sudske presude od Kantonalnog suda Bihać koji je poništio nezakonitu zabranu rada Vita plus Cazin”, oglasilo se i Ministarstvo obrazovanja Unsko-sanskog kantona.\nMinistarstvo demantuje “ove lažne navode, jer škola ne može i neće otpočeti s radom dok se ne završe započeti krivični postupci, koje vodi Tužilaštvo USK-a u predmetu kodnog naziva Pero”.\nMinistarstvo obrazovanja ovim saopštenjem pruža punu podršku radu pravosudnih organa, Ministarstvo je zastalo sa upravnim postupkom u vezi sa postupkom oduzimanja licence za rad sve dok se predmet Pero ne rasvijetli pred nadležnim pravosudnim tijelima, naglašeno je.\nMinistarstvo obrazovanja asistira Tužilaštvu čija komisija radi na analizi izdatih diploma\n– Obrazovanje je temeljni stub društva i ekonomskog napretka, te zbog toga pozivamo sve važne aktere da daju podršku u izgradnji kvalitetnog sistema obrazovanja, jer borbom protiv korupcije u obrazovanju osiguravamo budućnost naše djece, naveli su iz Ministarstva, sugerirajući medijima na to da su trebali provjeriti kredibilitet objave Vita plus škole.\nSaznajemo da se ovdje radi samo o centrali škole u Cazinu, dok njihove poslovnice u drugim kantonima niko i ne spominje.\nOsnivača i vlasnika Admira Hadžipašića, protiv kojeg se vodi istraga, pitali smo za komentar.\n– To je za Cazin samo. A inače sve je ovo komplikovana situacija, koju uopće ne bih komentarisao. Mogu samo reći da ovi što nam ovo rade nisu ni pročitali zakon, kazao nam je Hadžipašić, koji je inače pravnik po struci, bivši parlamentarac iz A SDA, koji je sve svoje političke dužnosti napustio neposredno prije izbijanja afere Pero.\nUtvrđeno je postojanje dvostrukih i trostrukih matičnih knjiga tokom istrage u školi Vita plus Cazin\nPostupajući tužilac u ovoj istrazi je Adnan Tulić, najpoznatiji mladi tužilac iz Bihaća, koji je dobio brojna priznanja za svoj rad.\nNa poziv škole Vita plus da im se njihovi polaznici jave Tulić je reagovao na društvenim mrežama, kazavši da je ova ustanova medijima prezentirala neistinite informacije o tome da PU Centar za obrazovanje Vita plus Cazin počinje s radom.\nOn obrazlaže da je Sud u upravnom sporu ukinuo rješenje Ministarstva i vratio postupak na ponovno odlučivanje, ali ne i dozvolio rad škole jer za to Sud nije ni nadležan, već Ministarstvo obrazovanja.\n– Ministarstvo je dalo saopštenje iz kojeg jasno proizlazi da škola, za koju je dosad Tužilaštvo utvrdilo stotine krivotvorenih diploma u fazi istrage (kupljenih diploma), neće početi s radom dok traje istraga. Pored toga, komisija Ministarstva je utvrdila postojanje dvostrukih i trostrukih matičnih knjiga i niz drugih nezakonitih činjenica zbog kojih postoji osnovana sumnja da su u najvećem procentu diplome ove škole rezultat organiziranog kriminala, a što je Kantonalni sud u nekoliko svojih odluka dosad i potvrdio u stepenu osnovane sumnje. Istraga u ovom veoma obimnom i kompleksnom predmetu se dalje nastavlja, naveo je Tulić.\nPrevious articleNovi potres se osjetio i u BiH: “Moj stan se počeo tresti”\nNext articleTeška saobraćajna nesreća: Golfom sletio u Unu


Posted on 25. Juna 2015.\nSkupština Crne Gore, u saradnji sa Organizacijom za evropsku bezbjednost i saradnju (OEBS), Savjetom za regionalnu saradnju (RCC) i Regionalnim centrom za jednakost polova (GTF), organizovala je XVIII Cetinjski parlamentarni forum (CPF) koji je, na temu “Žene u biznisu”, održan 8. i 9. juna u Vladinom domu, u Prijestonici Cetinje.\nNa poziv organizatora, događaju je ispred Unije poslodavaca Crne Gore prisustvovala šefica Sektora za PR i marketing i savjetnica za žensko preduzetništvo Zvezdana Oluić.\nXVIII CPF otvorili su predsjednik Odbora za ekonomiju, finansije i budžet Skupštine Crne Gore Aleksandar Damjanović i predsjednica Odbora za rodnu ravnopravnost Skupštine Crne Gore Nada Drobnjak. U svom uvodnom obraćanju, Aleksandar Damjanović je istakao značaj i važnost regionalnog povezivanja i saradnje, ukazujući da se Cetinjski parlamentarni forum po drugi put bavi pitanjima „Žena u biznisu“. U toku ceremonije otvaranja, Nada Drobnjak je ukazala na potrebu da se na pravi način sagleda položaj žena u biznisu i preduzmu potrebne mjere kako bi se stvorio odgovarajući ekonomski prosperitet za razvoj ženskog preduzetništva.\nTokom dva radna dana, organizovane su sesije u kojima su učesnici XVIII CPF-a diskutovali na teme „Planirani i postignuti rezultati“, „Uloga lokalne samouprave u razvoju ženskog biznisa“ i „Pozitivne prakse i preporuke za razvoj ženskog preduzetništva“.\nForumu su prisustvovali predstavnici zakonodavne i izvršne vlasti Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Hrvatske i Srbije, kao i OEBS-a, RCC-a, GTF-a, EBRD-a, Programa za demokratizaciju, Centra za politiku razvoja malih i srednjih poduzeća i poduzetništva (CEPOR), Investiciono razvojnog fonda Crne Gore (IRF), te lokalnih samouprava, poslodavačkih udruženja i ženskih poslovnih asocijacija iz Crne Gore. Takođe, na skupu su predstavljene i dobre poslovne prakse kompanija iz Crne Gore i Hrvatske.\nZnačaj standarda kvaliteta u zdravstvenom turizmu


Forum socijalnih inovacija 2016 – Smart kolektiv\nForum socijalnih inovacija 2016\nHome|Razvoj socijalnih inovacija|SIF|Forum socijalnih inovacija 2016\nadmin2020-08-21T08:26:37+00:0020 октобра, 2016|\nU svetu danas posluje preko dva miliona socijalnih preduzeća, a u EU ona zapošljavaju više od četrnaest miliona ljudi, što pokazuje da socijalna ekonomija ima moćnu ulogu u kreiranju novih radnih mesta i društvenih inovacija, zaključak je regionalne konferencije Forum socijalnih inovacija (FSI) koja je održana 22.aprila u Beogradu.\nTokom Foruma socijalnih inovacija predstavljena je i Smart akademija u okviru koje je tokom prethodnih godinu dana 10 organizacija dobilo 500 sati besplatne stručne podrške za unapređenje rada, a najbolje organizacije nagrađene su donacijama ukupne vrednosti od 2,22 miliona dinara. Takođe je predstavljena i Akademija poslovnih veština, čije obuke i predavanja je pohađalo više od 100 predstavnika civilnog sektora.\nRazličiti projekti i inicijative koji su pokrenuti tokom prethodnih godina potvrđuju da je moguće sprovesti ekonomski isplative projekte bazirane na jakim socijalnim vrednostima. U EU postoji konsenzus da podrška socijalnim preduzećima treba da se ojača, da je zbog toga bitno raditi na razvoju finansijskih instrumenata i podršci različitim inicijativama na ovu temu, rekao je Neven Marinović, izvršni direktor Smart kolektiva.\nPredstavnici uspešnih socijalnih preduzeća iz Srbije, regiona i Evrope – Euclid Network (UK), Mozaik fondacija (Bosna i Hercegovina), Ideas Factory (Bugarska), Etička banka (Hrvatska), Apiform (Bosna i Hercegovina) i Vlada Republike Slovenije, diskutovali su o trendovima i dobroj praksi u podršci i razvoju socijalnih inovacija. Predstavnicikompanija Erste banka, Delta Fondacija, UniCredit Banka i Delhaize Srbija predstavili su programe podrške koje ove kompanije pružaju socijalnih preduzećima.\nForum socijalnih inovacija je najveći godišnji događaj o socijalnom preduzetništvu i održivosti civilnog društva u Srbiji i deo je šire inicijative promovisanja i podsticanja međusektorske saradnje i razvoja održivog i inovativnog civilnog društva u Srbiji.\nForum socijalnih inovacija do sada je posetilo više od 500 lidera iz civilnog, privatnog i javnog sektora uz učešće više od 70 govornika iz 12 zemalja.\nOrganizatori Foruma socijalnih inovacija su Smart kolektiv i Forum za odgovorno poslovanje, uz finansijsku podršku USAID. Prijatelji Foruma su Dom omladine Beograd, Atlantic Group i Coca Cola Hellenic.


crvena zvezda – Gerila\nGerila > crvena zvezda\nArhiva prema tagu: crvena zvezda\nGrađevinska firma Ultra kop iza koje, prema istraživanju Insajdera, stoji jedan od vođa navijača Crvene Zvezde Marko Vučković, ponovo je angažovana na poslu za Elektroprivredu Srbije. Ovoga puta firma Ultra Kop je posao vredan više od 840.000 evra dobila zajedno...\nSinišu Malog je za gradonačelnika postavio – Andrej Vučić!\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali, prema sopstvenom priznanju, došao je na funkciju prvog čoveka prestonice po ideji Andreja Vučića, brata sadašnjeg predsednika Srbije. U intervjuu koji je pre četiri godine dao za hrvatski magazin, a koji domaći mediji nisu preneli, Mali...\nPriča o čoveku koga slobodno mogu da nazovu “srpski Žoze Murinjo”\nKako je Ljubiša Broćić – jedan od osnivača SD Crvena zvezda, trener Barselone, „krojač“ prve zvezde na grbu velikog Juventusa i tvorac najvećeg uspeha fudbalske reprezentacije Albanije – pao u komunistički zaborav. Srbija u ovom trenutku ima samo jednog fudbalskog...


Zapadni zvaničnici u Srbiji pozdravili su odluku Srbije da glasa “za” rezoluciju UN kojom se izražava najdublje žaljenje zbog agresije Rusije na Ukrajinu.\nZa je glasala 141 država, protiv je bilo pet, a uzdržano 35. Srbija je bila među državama koje su glasale “za”.\nŠef delegacije Evropske unije u Srbiji Emanuele Žiofre na Tviteru je pozdravio to što se Srbija pridružila zemljama koje su glasale “za”.\nKanadski ambasador Žil Norman takođe je pozdravio ovu odluku Srbije, a na Tviteru se oglasila i ambasada SAD i navela da im je “drago što je Srbija dala podršku Ukrajini u UN”.\n“Pozdravljamo da se Srbija pridružila 141 državi članici UN kako bi iskazala svoju solidarnost sa Ukrajinom koja je postala žrtva vojne agresije”, izjavio je ambasador Nemačke Tomas Šib.\nVučić: Ako se Rusi naljute, šta da radim\nIstovremeno, predsednik Srbije Aleksandar Vučić imao je vanredno obraćanje u zgradi Predsedništva povodom novonastale situacije, na kojoj je pominjao i usvojenu rezoluciju Generalne skupština UN.\nNa pitanje kakvu reakciju očekuje od Ruske Federacije zbog glasanja za rezoluciju kojom se osuđuje invazija, kazao je da je danas Srbija “jedina zemlja na teritoriji Evrope” koja nije uvela sankcije Rusiji.\n“Ako su naši ruski prijatelji ljuti zbog toga, šta da radim”, rekao je Vučić.\n“Svi pritisci su usmereni na Vučića, volela bih da mogu deo da ponesem”\nPreminule još 52 osobe, i danas više od 4.000 zaraženih