Agencija „Mudiz“: Isključenje Rusije iz sistema SVIFT-a donosi nesigurnost - 05.06.2021, Sputnik Srbija\nAgencija „Mudiz“: Isključenje Rusije iz sistema SVIFT-a donosi nesigurnost\nIsključenje Rusije iz platnog sistema SVIFT pojačaće nesigurnost, ocenili su u američkoj kreditnoj agenciji „Mudiz“ dodajući da smatraju da je jedan takav korak... 05.06.2021, Sputnik Srbija\nKonstantna pretnja novim ograničenjima „ostaće glavna crta kreditnog profila Rusije“ i ona će, prema proceni analitičara te agencije, biti prepreka za uvećanje investicija, a uticaće i na budžetsku politiku vlade i na finansijsku fleksibilnost i potencijal ekonomskog rasta.Agencija je, inače, zadržala dugoročni kreditni rejting Rusije na nivou Baa3 sa stabilnom prognozom.Ministar finansija Rusije Anton Siluanov je rekao da ta odluka pokazuje da je ruska privreda uspešno prevazišla posledice pandemije.Podsetimo, pitanje isključenja Rusije iz sistema SVIFT-a redovno se pominje u kontekstu mogućih sankcija Zapada.Zamenica predsednika ruske Centralne banke Olga Skorobogatova je nedavno rekla da banka ne predviđa takav rizik ali ako se takav scenario realizuje Rusija može lako da pređe na sopstveni sistem za obavljanje transkacija - sistem finansijskih poruka (SPFS).Udruženje za međunarodne međubankarske finansijske telekomunikacije (SVIFT) je međunarodni međubankarski sistem za prenos informacija i obavljanje plaćanja, na koji je povezano više od 11 hiljada najvećih organizacija u gotovo svim zemljama sveta.U štampi se redovno pojavljuju izveštaji da bi Rusija mogla biti isključena iz ovog sistema kao jedna od najoštrijih sankcija Zapada. Istovremeno, međunarodne političke institucije nemaju mogućnost donošenja takvih odluka. Kako što je visoki predstavnik EU za spoljnu i bezbednosnu politiku Žozep Borelj, SVIFT je privatna međunarodna organizacija.Kao odgovor na rizike od mogućeg isključenja banaka sa SVIFT-a, Rusija je stvorila svoj Sistem za prenos finansijskih poruka. Na ovaj sistem već je povezano stotine organizacija, uključujući oko 20 nerezidenta.Pročitajte još:\nvesti, svet, mudis, svift, rusija\n19:44 05.06.2021 (Osveženo: 01:14 26.08.2021)\n© Depositphotos / FuntapLogo platnog sistema SVIFT\nIsključenje Rusije iz platnog sistema SVIFT pojačaće nesigurnost, ocenili su u američkoj kreditnoj agenciji „Mudiz“ dodajući da smatraju da je jedan takav korak malo verovatan.\nKonstantna pretnja novim ograničenjima „ostaće glavna crta kreditnog profila Rusije“ i ona će, prema proceni analitičara te agencije, biti prepreka za uvećanje investicija, a uticaće i na budžetsku politiku vlade i na finansijsku fleksibilnost i potencijal ekonomskog rasta.\nAgencija je, inače, zadržala dugoročni kreditni rejting Rusije na nivou Baa3 sa stabilnom prognozom.\nMinistar finansija Rusije Anton Siluanov je rekao da ta odluka pokazuje da je ruska privreda uspešno prevazišla posledice pandemije.\nPodsetimo, pitanje isključenja Rusije iz sistema SVIFT-a redovno se pominje u kontekstu mogućih sankcija Zapada.\nLavrov: Izvukli smo zaključke iz pretnji Zapada\n1 Jun, 22:12\nZamenica predsednika ruske Centralne banke Olga Skorobogatova je nedavno rekla da banka ne predviđa takav rizik ali ako se takav scenario realizuje Rusija može lako da pređe na sopstveni sistem za obavljanje transkacija - sistem finansijskih poruka (SPFS).\nU štampi se redovno pojavljuju izveštaji da bi Rusija mogla biti isključena iz ovog sistema kao jedna od najoštrijih sankcija Zapada.\nIstovremeno, međunarodne političke institucije nemaju mogućnost donošenja takvih odluka. Kako što je visoki predstavnik EU za spoljnu i bezbednosnu politiku Žozep Borelj, SVIFT je privatna međunarodna organizacija.\nKao odgovor na rizike od mogućeg isključenja banaka sa SVIFT-a, Rusija je stvorila svoj Sistem za prenos finansijskih poruka. Na ovaj sistem već je povezano stotine organizacija, uključujući oko 20 nerezidenta.\nRuski diplomata: Moguće isključenje Rusije sa SVIFT-a neće biti katastrofa


Srbija prihvatila situaciju na Kosovu i Albanci treba da prihvate realnost – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nIstičući da Srbija neće priznati kosovsku nezavisnost, on je napomenuo da bi Kosovo za istinsku nezavisnost moralo da prođe kroz “filter” Savjeta bezbjednosti UN, gdje ima bar sedam zemalja koje će podržati stav Srbije.\n“Dakle Albanci mogu da opterećuju ove pregovore pričom o nezavisnosti, ali mogu da uspeju samo ako prihvate realnost kao što smo mi to učinili. A, realnost je da ćemo ući u EU, a da u EU pitanje granica postaje gotovo irelevantno”, rekao je Nikolić za londonski “Fajnenšel tajms”.\nNikolić je rekao da Srbija u vrijeme zaključivanja briselskog sporazuma, nažalost, nije znala da kosovski Albanci nastoje da formiraju vojsku.\n“Svi su to krili od nas inače bi regulisali pitanje policije i armije na isti način, a sada je teško da to učinimo”, rekao je on, navodeći da sada na Kosovu postoje dvije vojske – kosovska vojska i vojska NATO-a.\nOn je napomenuo da je takozvana “kosovska vojska” odmah sklopila sporazum o uzajamnoj odbrani sa vojskom Albanije – prenose beogradski mediji.\n“Odbrani od koga? Srbija nikada neće nikoga napasti, i ja takođe verujem da niko nikada neće napasti Srbiju. Dok god je NATO tamo, neće biti rata, i ja se nadam da rata nikada više neće biti”, rekao je Nikolić.\nOn je rekao da briselski sporazum Beograda i Prištine odražava trenutnu situaciju na terenu, te napomenuo da Srbi moraju da imaju izabrane organe samouprave.\nNikolić je rekao da je stav Beograda da postoje dijelovi Kosova i Metohije gdje će biti formirana zajednica srpskih opština /ZSO/.\n“Ako sada izaberemo lokalnu samoupravu kroz izbore koje organizuje Priština, EU će priznati legalnost i legitimnost tih institucija”, rekao je Nikolić.\nOn je podsjetio da Srbija ima jasan stav o nepriznavanju Kosova i da je teško da će promijeniti svoju poziciju.\n“Ne vidim da bi iko mogao da dobije izbore govoreći u kampanji da će priznati nezavisnost Kosova i Metohije. Dakle, Srbija ne može da prizna nezavisnost Kosova i Metohije”, rekao je Nikolić.


Ruski vojni upad u Gruziju se još nije pošteno ni okončao, a previše američkih zvaničnika, aktuelnih, prošlih i onih koji gaje takve ambicije, karikaturalno predstavljaju rusku državu koju je oblikovao, i koju i dalje vodi Vladimir Putin, kao revizionističkog agresora. Za Roberta Kejgana, neokonzervativnog savetnika Džona Mekejna za spoljnu politiku, kao i za dugugodišnje spoljno-političke stručnjake demokratske stranke Ričarda Holbruka i Ronalda Amusa, ruska akcija u Gruziji može se uporediti sa Hitlerovom invazijom na Čehoslovačku iz 1938. Po mišljenju državne sekretarke Kondolize Rajs, ruska intervencija više podseća na invaziju Sovjetskog Saveza na Čehoslovačku iz 1968.\nU realnosti, međutim, današnja Rusija nije obnovljena imperijalna sila. U periodu posle hladnog rata, Vašington je bio taj, a ne Moskva, koji je započeo igru zaobilaženja Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija da bi vršio prisilne promene režima u problematičnim državama i nanovo iscrtavao granice nominalno suverenih država. Za Ruse je američka invazija i okupacija Iraka, uključujući hapšenje i sprovođenje egzekucije smenjenog predsednika Huseina, podrila poziciju Vašingtona da kritikuje druge zbog preduzetih vojnih akcija kao odgovor na postojeću pretnju. A američki unilateralizam na Balkanu, praćen postavljanjem raketnih odbrambenih sistema u Istočnoj Evropi i podrškom „obojenim revolucijama“ u bivšim sovjetskim republikama, pregazio je jasno postavljene ruske crvene linije.\nRusija je sada, praktično, odgovorila „u naturi“. Međutim, kako god da se završe politički aranžmani zacrtani sporazumom o prekidu vatre između Moskve i Tbilisija, uz francusko posredovanje, Vašington i njegovi evropski saveznici suočavaju se sa mnogo ozbiljnijim i važnijim političkim izazovom – kako popraviti narušene odnose Zapada i Moskve. Susret sa takvim izazovom podrazumeva suočavanje sa dva dugotrajna nedostatka američke politike – pogrešnom procenom ruskih interesa i ambicija i svesnim zanemarivanjem uvećanog ruskog uticaja i položaja na međunarodnoj sceni.\nRuski lideri ispravno ocenjuju da su, s obzirom na bogaćenje i osnaživanje njihove zemlje u proteklim godinama, takođe postali sposobni za samostalnu akciju u odbrani svojih zacrtanih interesa – čak i kada se ta akcija ne dopada Americi i Zapadu. U isto vreme, Moskva i dalje na svoje partnerstvo sa SAD i sa Zapadom generalno, gleda kao na najbolju stratešku opciju zemlje. Međutim, iz ruske perspektive, ovo partnerstvo mora sadržavati reciprocitet a ne samo pristanak na američke diktate i jednostrane inicijative SAD.\nOve osnovne smernice ruske spoljne politike u Putinovoj eri oslikane su u evoluciji moskovske saradnje sa SAD u ratu protiv terorizma. Za vreme svoje službe u misiji SAD pri UN na poziciji političkog savetnika, Hilari Man Leveret, jedna od nas, radila je u Savetu bezbednosti UN sa ruskim dugogodišnjim stalnim predstavnikom Sergejom Lavrovim (danas ruskim ministrom spoljnih poslova), na legitimitetu snažne zajedničke akcije protiv Al-kaide i Talibana u Avganistanu i to pre napada od 11. septembra. Dan kasnije, 12. septembra 2001, kategorička podrška Rusije „blanko“ rezoluciji SB UN omogućila je da SAD „preduzmu sve potrebne mere“ kao odgovor na napad i bila je od presudnog značaja za pristanak Kine što je dovelo do jednoglasja u Savetu bezbednosti. A nakon rušenja talibanskog režima, Rusija je pomogla da se anti-talibanske frakcije okupe i otpočnu politički proces koji je trebalo da pruži podršku novom avganistanskom pro-američkom predesedniku Hamidu Karzaiju.\nAli kada je Bušova administracija počela da koristi rat protiv terorizma da bi opravdala slanje američkih trupa u zemlje bivšeg Sovjetskog saveza i centralne Azije, Moskva je prestala da sarađuje sa Vašingtonom na konsolidaciji stabilne post-talibanske političke situacije i obuzdavanju narko-bosova u Avganistanu. Pored toga, Moskva je stvorila Šangajsku organizaciju za saradnju (ŠOS) – regionalnu organizaciju za bezbednost u centralnoj Aziji kojom dominiraju Rusija i Kina – kao protivtežu američkom uticaju u regionu. Tokom vremena Rusija je uspela da preko Šangajske organizacije za saradnju udalji vojne operacije SAD iz centralne Azije.\nDok Vašington razmišlja o budućim odnosima sa Moskvom, stručnjaci i tvorci američke spoljne politike bi trebalo da imaju dve stvari na umu. Prvo, Americi i njenim evropskim saveznicima potrebni su dobri odnosi sa Moskvom, ako ni zbog čega drugog, ono da uspore ruske korake koji bi ozbiljno mogli da naškode zapadnim interesima. Na primer, dok se višak na ruskim računima uvećava usled povećanih cena nafte, Moskva se pojavljuje kao značajan kupac američkih obveznica i hartija od vrednosti. Da li bi oni koji pozivaju Vašington na razne ultimatume Moskvi više želeli da Moskva smanji svoju imovinu u dolarima? Ruski ministar finansija Aleksej Kudrin nedavno je izjavio da Moskva priprema teren za eventualno uvođenje ugovora za kupovinu ruske nafte koji bi bili u rubljama, a ne u dolarima. Da li anti-ruski tabor želi da Moskva preduzme takve korake, s obzirom na moguć negativni uticaj na dugoročnu vrednost dolara?\nSlično tome, potreba Evrope za ruskim gasom će nastaviti da raste u narednim godinama. U takvoj situaciji Zapad ne može da se „snalazi“ uz pomoć pustih snova o novim gasovodima, poput Nabuko projekta Evropske Unije, za koji ne postoji dovoljno ne-ruskog gasa da bi projekat bio ekonomski održiv. Malo pre prelaska sa predsedničkog na premijersko mesto, početkom ove godine, Putin je izjavio da Evropa i SAD mogu da grade Nabuko ili bilo koji drugi gasovod. Ali postavio je retoričko pitanje - gde će da nabave gas da napune takav gasovod? Na koncu, Evropa ne može da obezbedi sopstvenu energetsku sigurnost bez dubokog i produktivnog partnerstva sa Rusijom.\nPored toga, Rusija je potrebna Americi i njenim saveznicima na međunarodnoj sceni. Rusija je stalni član Saveta bezbednosti a to će i ostati, što znači da će Vašington morati da sarađuje sa Moskvom ako želi da dođe barem do minimalnog multilateralnog odgovora na sveobuhvatne „pretnje međunarodnom miru i bezbednosti“, od Avganistana i Irana do Zimbabvea. Ne možemo „zaobići“ ovu realnost zalažući se za „Savez demokratija“ kao alternativni forum za davanje legitimnosti za odlučujuće međunarodne akcije – ideja koja će samo naljutiti Rusiju (i Kinu) i neće doneti nikakvu stratešku korist.\nUsred uzavrele retorike oko Gruzije, neki bivši američki zvaničnici, poput bivšeg zamenika državnog sekretara u Klintonovoj administraciji Stroba Talbota, postavljaju pitanje da li su saradnički odnosi sa Moskvom sada uopšte i mogući. Ali SAD i njeni saveznici mogu da imaju odnos sa Rusijom od obostrane koristi. Sama Rusija ne želi da nameće finansijsku nadmoć Americi, niti da uskraćuje energetske zalihe Evropi. Sasvim suprotno – Rusija želi da proširi svoje energetske i finansijske veze sa Zapadom, ali će se služiti svim potrebnim sredstvima u odbrani svojih interesa.\nNaši razgovori sa visokim ruskim diplomatma i zvaničnicima sugerišu da bi Moskva, pod parolom strateškog partnerstva, pružila veću podršku američkim ciljevima oko više međunarodnih pitanja, uključujući i nuklearni problem Irana. Ali Rusija neće pružiti tu podršku bez široko zasnovanog strateškog razumevanja sa Vašingtonom. Kao što je ministar spoljnih poslova Lavrov izjavio prošle nedelje, SAD će na kraju morati da se odluče između svog „virtuelnog projekta“ u Gruziji i „stvarnog partnerstva“ sa Rusijom „po pitanjima koja zaista zahtevaju kolektivnu akciju“. Takvo partnerstvo će zahtevati da Amerika učini nešto što izbegava još od završetka Hladnog rata – da izvrši reviziju svojih spoljnopolitičkih prioriteta. Jednostavno rečeno, američko promovisanje sumnjivih „dramatičnih“ događaja u Gruziji – ili u drugim etnički podeljenim i nestabilnim post-sovjetskim državama – za zapadne interese nije toliko važno koliko jeste saradnja sa Rusijom na najznačajnijim energetskim, ekonomskim i međunarodnim bezbednosnim izazovima našeg doba.\nFlin Leveret, bivši viši direktor Saveta za nacionalnu bezbednost i viši analitičar CIA, sada viši saradnik i direktor Inicijative za geopolitiku energije u fondaciji Nova Amerika .\nHilari Man Everet, bivši direktor Saveta za nacionalnu bezbednost i saradnik spoljne službe, direktor je konsultantske firme za politički rizik STRATEGA .\n(20.08.2008. The National Interest)


NATO pospešuje prisustvo u Istočnoj Evropi\nVojne vežbe NATO-a u Baltičkom moru, 17. juni, 2015.\nDok stižu izveštaji da Vašington razmatra slanje vojnika u istočno evropske i baltičke države, kako bi se suprostavio bilo kakvoj eventualnoj agresiji Rusije, jedna nova anketa nagoveštava da su mnogi u zapadnoj Evropi nevoljni da pošalju svoje vojnike da brane istočnoevropske članice NATO-a.\nBela kuća je početkom nedelje saopštila daje to razmeštanje - o kojem je najpre pisao uticajni dnevnik Njujork Tajms – tek u ranim fazama planiranja.\nNATO je već znatno intenzivirao obuku svojih istočnih saveznika, koji su svojevremno bili deo sovjetske sfere uticaja, pa čak i bivših sovjetskih država, koje nisu članice NATO-a.\nUkoliko plan SAD postane realnost to će odgovor na novu rusku čvrstorukašku politiku podići na jedan drugačiji nivo.\n“Mislim da je jasno da smo u situaciji ‘milo za drago’”.\nMalkolm Čalmers je direktor istraživačkog sektora na Kraljevskom institutu za ujedinjene službe.\n“Korak po korak, intenzivira se prisustvo NATO-a u Poljskoj i baltičkim republikama, Rumuniji… na granici sa Rusijom. Mislim da će se to nastaviti, ukoliko ne zavlada osećaj da je Rusija obustavila agresiju”.\nTa “agresija” obuhvata prošlogodišnju rusku aneksiju Krima, podršku Moskve pobunjenicima u istočnoj Ukrajini i letove ruskih vojnih aviona, dizajniranih da ispituju odbrambene kapacitete NATO-a.\nPa ipak, prema novoj studiji istraživačkog centra Pju, manje od polovine građana u zapadnim članicama saveza veruje da bi njihove zemlje trebalo da krenu u rat protiv Rusije da bi odbranile istočne saveznice.\n“To ponovo naglašava važnost toga da zapadne vlade svojim građanima na uverljiv način objasne šta čine jer, na kraju krajeva, demokratske zemlje ne žele da idu u rat bez podrške naroda”.\nMeđutim, Čalmers navodi da bi javno mnjenje moglo vrlo brzo da se promeni, ukoliko Rusija zapravo napadne neku članicu NATO-a. Istovremeno lideri severnoatlanskog saveza bi osećali značajan pritisak da ispune najosnovniji postulat saveza – zajedničku odbranu - kaže Pavel Svidlicki iz istraživačke grupe “Otvorena Evropa”.\n“Da bi se održala bilo kakav oblik kredibiliteta, morao bi da postoji odgovor. Mislim da bi iz tog razloga Rusija ipak bila veoma oprezna u provociranju NATO-a”.\nSvidlicki smatra da su potezi Rusije imali negativan efekat, jer su učvrstili anti-ruska osećanja u istočnoj Evropi, i naterali neke zemlje, koje nisu članice NATO-a, poput Finske, da razmotre pridruživanje savezu.\nPa ipak, stručnjaci očekuju da Rusija nastavi da testira NATO provokativnim potezima, i očekuju da severnoatlanski savez nastavi da odgovara. Međutim, oni takođe navode da ni jedna strana ne želi da obnovljeno rivalstvo eskalira u rat.


BEOGRAD -Tim kosovskih Albanaca koji će pregovarati s Beogradom oko budućeg statusa Kosova i Metohije jedinstven je u jednom - da Kosovo treba da bude nezavisno.\nTakođe, slažu se sa predlozima Kontakt grupe i svi do jednog smatraju da Srbima treba omogućiti povratak, sprovesti decentralizaciju i ne dozvoliti podelu Kosova. San o spajanju s Albanijom je, izgleda, odsanjan.\nUjedinjenje sa Albanijom\n"Kada je na Kosovu narod došao ujedinili su se gradovi, sela i klisure sa Malisorima". Ovako počinje himna Kosova koju je usvojila Demokratska partija Kosova Ibrahima Rugove. Sam početak himne asocira na ujedinjenje Kosova sa delom Crne Gore, nastanjenim Albancima i delom Albanije, odnosno Malesijom.\nRugova je svojevremeno izjavio da je himna "jedna pesma iz 1912. godine koju su pevali tadašnji borci, narod, svi. Mislim da se pevala u Albaniji i drugim albanskim krajevima. Takođe, i zastava čuva osnovne nacionalne simbole i specifičnosti Kosova, antičke i potonje Dardanije".\nOčekuje se da će to biti potvrđeno na sutrašnjoj sednici Skupštine Kosova, ali je moguće otvaranje oštre diskusije oko nastupa pregovaračkog tima. Naime, iako je tim formiran pre više od mesec dana, još uvek nije postignuto jedinstvo oko pregovaračke platforme.\nDemokratski savez Ibrahima Rugove u svojoj platformi traži direktno priznavanje nezavisnog Kosova od strane SAD i EU. Kako Rugova ne želi da ga nezavisnost zatekne nepripremljenog, već godinu dana ima zastavu i himnu, koje se razlikuju od državnih simbola susedne Albanije.\nHašim Tači i njegova Demokratska partija Kosova smatraju da prvo u Skupštini treba usvojiti rezoluciju o nezavisnosti, kako bi se još jednom potvrdila volja naroda. Za razliku od DSK, u DPK ne traže direktno priznavanje nezavisnosti, već da to prvo izglasa Parlamentu, potom da nezavisno Kosovo priznaju zemlje u regionu, zatim ostali. Alijansa za budućnost Kosova Ramuša Haradinaja insistira na usvajanju ustava Kosova, koji će odrediti način za realizaciju nezavisnosti.\nČetvrta platforma, koju nudi lider partije "ORA" Veton Suroi, zalaže se za nezavisnost, ali kako smatraju da će se do realizacija te ideje doći kroz dugotrajan i težak proces, pre isticanja tog zahteva treba izvršiti dobar "menadžment", marketinšku i lobističku kampanju u svetu. Svoju viziju o nezavisnosti i platformu imaju i parlamentarne stranke sa po jednim ili dva poslanika.


Osmi balkanski arheometrijski simpozijum u oktobru 2022. u Beogradu | Galerija Matice srpske\nPosted on 12. Januar 2022. 12. Januar 2022. by jelena_og\nGalerija Matice srpske, kao partner u organizaciji, sa zadovoljstvom najavljuje Osmi balkanski arheometrijski simpozijum – Eight Balkan Symposium on Archaeometry (BSA 8), koji će biti održan od 3. do 6. oktobra 2022. godine u Beogradu.\nSimpozijum će se fokusirati na glavne teme arheometrije: analitičke metode, organske i neorganske materijale, metode datovanja, računarske nauke i tehnike snimanja, konzervaciju i restauraciju, geofiziku i primenu geografskih informacionih sistema, kao i na eksperimentalnu arheometriju, bioarheometriju (drevni DNK, društvena jednakost iz bioarheološkog gledišta), multidisciplinarna istraživanja i razvoj upravljanja kulturnim nasleđem.\nBalkan je most i čvorište puteva čija važnost nikada ne može biti precenjena. Lovci paleolita i zemljoradnici neolita su preko Balkana naseljavali Evropu. Prve zajednice bronzanog doba su formirane na jugu Evrope. Balkan je rodno mesto kulture klasične Grčke i helenizma, kao i integralni deo Rimskog carstva. Balkan je takođe most kojim su ljudi, kultura, ideje i predmeti putovali sa Dalekog istoka i Orijenta u Evropu i obrnuto. Kulturno nasleđe Balkana je ogromno, ali još uvek nedovoljno istraženo i sagledano. To je kulturni prostor nešto različit od ostatka Evrope, a ipak njen integralni deo. Konferencija ima za cilj doprinos boljem razumevanju našeg zajedničkog evropskog kulturnog nasleđa, sa svim njegovim različitostima i lepotom.\nOrganizator Simpozijuma je Institut za nuklearne nauke VINČA u saradnji sa Narodnim muzejom u Beogradu, Galerijom Matice srpske i Ministarstvom nauke Republike Srbije.\nSve informacije o konferenciji, registraciji, temama i važnim datumima nalaze se na linku: bsa.vin.bg.ac.rs/


Lekari Doma zdravlja: Đerlekov konkurs nepravedan i nekorektan - Radio Televizija Novi Pazar\nLekari Doma zdravlja: Đerlekov konkurs nepravedan i nekorektan\nJuly 31, 2020 July 31, 2020 Zoran Maksimovic 574 Views\nPreko 40 lekara Doma zdravlja u Novom Pazaru zatražilo je od koordinatora Opšte bolnice Mirsada Đerleka da izmeni konkurs za dodelu specijalizacija, kako bi i doktori iz te zdravstvene ustanove imali pravo prijave.\nU saoštenju dostavljenom medijima oni navode da je reč o nepravednosti i nekorektnosti, jer je internim konkursom, raspisanim 27. jula, 10 specijalizacija namenjena samo lekarima Opšte bolnice, zaposlenim na neodređeno vreme, sa položenim stručnim ispitom i obavljenim pripravničkim stažom.\n“Podsećamo da u Domu zdravlja rade lekari sa radnim stažom od preko 10 godina bez specijalizacije. Svi lekari su bili angažovani u kovid ambulantama, a neki čak i u kovid bolnici. Isti ti lekari sada nemaju mogućnost da konkurišu za dobijanje specijalizacije”, navedeno je u saopštenju.\nLekari su od Đerleka zatražili i da obrazloži kriterijume za dobijanje specijalizacije kako bi proces bio transparentan, a da u krajnjem slučaju konkurs odloži jer je raspisan u vreme epidemije.\n“Takođe, dovodimo u pitanje da li Đerlek, kao zamenik vršioca dužnosti direktora ima pravo da raspiše konkurs i koliko je ispravno raspisati ga za vreme vanredne situacije”, dodali su lekari\nDom zdravlja je odlukom Vlade Srbije od 5. marta u nadležnosti Ministarstva zdravlja, kao i Opšta bolnica.\n← Stanković pred Pazar: Očekujem da krenemo jako\nVlajković i Vukajlović: Očekujemo dobre rezultate u Super ligi Srbije →


Najveća lubenica teška 35 kilograma – Semendria\n24. jul 2011. DRUŠTVO- Poljoprivredno-turistička manifestacija “Bostanijada” održana je danas u Osipaonici, najvećem pomoravskom selu kod Smedereva, pod motom “I lubenica ima srce”, a sveukupni pobednik je Dejan Mitrašinović, poljoprivredni proizvođač iz tog sela.\nŽiri je izabrao najveću i najslađu lubenicu i dinju. Najveća lubenica na “Bostanijadi” teška je 35 kilograma, a odgajio ju je Dejan Mitrašinović iz Osipaonice.\nTradicija proizvodnje bostana u ovom kraju duga je više od 100 godina, a od oko 250 uzgajivača bostana pre pet godina, broj meštana ovog sela koji se opredelio za “najslađu” povrtarsku kulturu udvostručen je.\nOvogodišnja “Bostanijada” održana je 11. put pod pokroviteljstvom grada Smedereva, a generalni sponzor je kompanija Ju-es-stil Srbija.\n« Uspeh smederevskih veslača\nKomiko neće odustati od rafinerije »


OBRAD KESIĆ: Bajdenova politika prema Zapadnom Balkanu i Srbiji nije onakva kako je predstavljaju - OVO SE USTVARI DEŠAVA ... | WebTribune\nсубота, 13 новембар, 2021\nOBRAD KESIĆ: Bajdenova politika prema Zapadnom Balkanu i Srbiji nije onakva kako je predstavljaju – OVO SE USTVARI DEŠAVA …\nNačelnik štaba odbrane Velike Britanije: Upozorenje: Moguć je rat?\nUDARNO – KONAČNO OTKRIVEN CILJ CELOG OVOG HAOSA – Lončar: “Vakcina na svakih pet, šest meseci – nova normalnost”\nŠta je ustvari tu cilj kada od običnog gripa prave najveću opasnost u istoriji čovečanstva?\nDodik: Ne radimo na otcepljenju već Srpskoj vraćamo oteto – Ni od čega ne odustajemo\nUDARNO: Rusko oružje i trupe u blizini ukrajinskih granica demoralisali ukrajinsku vojsku – Odbijaju da krenu u ofanzivu\nLegendarni fudbaler morao da napusti domovinu – Sada radi kao taksista\nMNOGO BOLESNA KAMPANJA – BEZ OBDUKCIJE ZNA: “Svakoga dana izgubimo jedan autobus pun građana”\nŠOK ODGOVOR MEDOJEVIĆA: “Uspavani komunista Bajden nije naš partner – Pokrali su izbore i doveli ovog uspavanog lika da glumi predsednika”\nHome SPEKTAR OBRAD KESIĆ: Bajdenova politika prema Zapadnom Balkanu i Srbiji nije onakva kako je predstavljaju – OVO SE USTVARI DEŠAVA …\nPosted date: новембар 13, 2021 In: SPEKTAR\nSituacija na Balkanu po svoj prilici zanima ne samo aktuelnu američku administraciju već i onu prethodnu, što govori poruka bivšeg predsednika Donalda Trampa ljudima u Srbiji i na Kosovu da „istorijski dogovori postignuti za vreme njegovog mandata ne smeju biti napušteni”.\nPitanje je – šta zaista stoji iza ove njegove poruke Beogradu i Prištini?\nKako za Sputnjik kaže politički analitičar iz Vašingtona Obrad Kesić, ovakav istup bivšeg predsednika SAD nije deo uobičajene političke prakse u Sjedinjenim Američkim Državama.\n„Posmatrano u kontekstu američke unutrašnje politike ovo jeste neobično, jer se bivši predsednici tradicionalno ne mešaju i ne daju izjave tokom mandata drugog predsednika, pogotovo vezano za spoljnu i unutrašnju politiku države“.\nNaš sagovornik kaže da je to bila tradicija koja je važila i koja se vrlo retko kršila od strane bivših predsednika.\n„Naime, oni jesu imali više prilika da govore, dobijali su često i novac za to, ali su se retko usuđivali da komentarišu neka aktuelna pitanja koja su po definiciji u nadležnosti druge administracije, osim ako je to u kontekstu nekog sećanja ili objašnjavanja zašto su oni nešto radili tokom svog mandata. Ali nikada se nisu ovako direktno nametali u pogledu pitanja koja spadaju u nadležnost sadašnje administracije i njene spoljne politike“, objašnjava Kesić.\nŠta stoji iza Trampove poruke\nMeđutim, kako on dodaje, ako ovu Trampovu poruku posmatramo u kontekstu svega onoga što se dešavalo pred poslednje predsedničke izbore, odnosno svega onoga što su bivši predsednici SAD – Klinton, Obama i Buš radili za vreme kampanje, poput izlazaka u javnost i osuđivanja Trampa kako zbog unutrašnje politike, tako i zbog spoljne politike i stavova vezano za nacionalnu bezbednost, čini se da se ta tradicija, na žalost, menja.\n„Tako sada i Tramp sve više izlazi u javnost i kritikuje predsednika Bajdena i njegovu administraciju, pa mi se u tom smislu čini da bivši predsednik ne samo da želi da iskoristi Bajdenovu rastuću nepopularnost kako bi se pozicionirao za ono što svi očekuju, a to je da se kandiduje na sledećim predsedničkim izborima, već i da želi da pokaže glasačima da je vrlo aktivno uključen u ključna pitanja ne samo unutrašnje politike SAD, već i spoljne. Zato i ovaj njegov poslednji potez sagledavam o okviru te unutrašnje političke rasprave i borbe koja se i dalje vodi u Sjedinjenim Država“, kaže Kesić.\nTakođe, primećuje naš sagovornik, treba imati na umu da su bivši predsednik i ambasador Ričard Grenel Vašingtonski sporazum videli kao jedan od najvećih uspeha za vreme Trampovog mandata, a spor između Beograda i Prištine definisali su u kontekstu nekih dugoročnih sporova između dva naroda koji traje decenijama:\n„Oni smatraju da je Tramp napravio nešto što niko pre njega nije mogao, odnosno doveo je dve strane u poziciju da se dogovore, te da je taj sporazum bio samo prvi korak prema nekom međusobnom dogovoru i priznavanju. Tramp je i tokom predsedničke kampanje u svakom svom govoru to koristio kako bi pokazao da je sposoban da se bori sa najtežim situacijama koje se tiču međunarodnih odnosa“.\nZbog toga, ali i zato što su sada svi svesni da Bajdenova administracija nema kapaciteta da se više angažuje na Zapadnom Balkanu, naš sagovornik smatra da Tramp vidi priliku da upre prstom u nešto što je on definisao kao jedan od važnijih uspeha njegove politike i da istovremeno kritikuje ovu administraciju jer ona ne pokazuje liderstvo u pogledu rešavanja problema između Beograda i Prištine.\nU tom smislu, dodaje Kesić, osnovna motivacija za ovakav potez jeste unutrašnja politička borba i mnogo više ima veze sa situacijom u SAD, nego sa situacijom u Srbiji.\nUnutrašnji problemi prioritet Bajdenove administracije\nNa pitanje, da li je za vreme Trampove administracije zvanični Beograd ipak mogao malo lakše da diše, imajući u vidu angažovanje Bajdenovog izaslanika Garijela Eskobara na ovim prostorima i poruke koje šalje, Kesić kaže:\n„Nisam siguran. Ja sam jedan od retkih koji sa dolaskom Bajdena nije očekivao neke velike promene kada je reč o spoljnoj politici SAD i politici prema Zapadnom Balkanu jer sam gledao širi kontekst svih problema sa kojima nova administracija mora da se izbori. Tu su na prvom mestu, naravno, unutrašnji problemi koji su u međuvremenu samo narasli jer se sa dolaskom Bajdenove administracije situacija u SAD još više iskomplikovala. Imamo sve veće probleme, pogotovo ekonomske, a ova administracija svakoga dana pokazuje da je maltene u nekoj fazi kriznog menadžmenta i teško se snalazi sa svim krizama“.\nKada je reč o spoljnoj politici, Kesić priznaje da se vidi nešto što on nije očekivao do te mere, a to je da postoji kontinuitet nekih ključnih politika Donalda Trampa:\n„Na primer, mislim na povlačenje iz Avganistana ili korišćenje Trampove rečenice da Amerika nikada više neće koristi svoju vojsku i vojnu moć da gradi države bilo gde u svetu. Takođe, demokrate i Bajden se nisu okrenuli multilateralizmu vezano za trgovinska pitanja i više niko o tome i ne priča, a sećamo se da je poruka „Amerika na prvom mestu“ bila jedna od ključnih elemenata politike Donalda Trampa“, napominje naš sagovornik.\nIako, kako Kesić dodaje, u regionu Zapadnog Balkana sa pojavom nekog novog američkog funkcionera ili neke nove izjave ljudi počinju da spekulišu da se Amerika više angažuje na ovim prostorima, u suštini nema nikakvih indikacija da SAD ima volju ili mogućnost da se više angažuju, jer su američki prioriteti negde drugo.\n„To što Eskobar sada radi jeste da stvara percepciju da je Amerika ponovo tu prisutna, da je više angažovana, ali ako pažljivo slušate njegove izjave videćete da Amerika i ova administracija vide sebe kao nekoga ko je tu da podrži napore Evropske unije“.\nOni, ocenjuje Kesić, u tom procesu za sebe ne vide vodeću ulogu, iako bi mnogi to želeli, i zato SAD i Eskobar stalno ponavljaju da će tu da budu u ulozi podrške svemu onome što radi EU, mada ih jako frustrira to što Brisel nije jasno definisao put za članstvo zemljama Zapadnog Balkana koje bi mogle da ostvare u relativno brzom roku.\n„U tom kontekstu nema nikakvih indikacija da se bilo šta novo dešava i mislim da Tramp tu vidi prostor koji može da iskoristi, tim pre što on pokušava da iskoristi svaku priliku da pokaže razliku između sebe i Bajdena u smislu da je on sposobniji, aktivniji i da ima više energije i spremnosti da se bavi raznim pitanjima, ne samo unutrašnje već i spoljne politike“, objašnjava Kesić.\nTome u prilog, ističe Kesić, ide i činjenica da je Tramp poslednjih meseci imao razgovore sa predstavnicima srpske zajednice u SAD, kao i sa nekim svojim bliskim ljudima koji imaju kontakte unutar srpske zajednice.\n„Redovnu komunikaciju sa ljudima iz naše zajednice ima i ambasador Ričard Grenel, ali je on sada osetio potrebu da pokaže da je spreman da razgovara i sa predstavnicima albanskih zajednica. Naime, on pokušava da predstavi sebe kao nekoga ko je neutralan u ovom pitanju, jer je od strane Albanaca u SAD naišao na veliku osudu i kritiku da je pristrasan i da previše navija za Beograd“, zaključuje Obrad Kesić.\nPodsetimo, bivši predsednik SAD Donald Tramp je, kako je na Tviteru preneo šef njegove kancelarije za komunikacije Tejlor Badovič, naveo da su ljudi iz Srbije i Kosova prevazišli neverovatne prepreke na putu ka ekonomskoj normalizaciji. „Dogovori kojima je posredovala moja administracija su istorijski i ne smeju biti napušteni, životi su u pitanju“, rekao je 45. američki predsednik i ukazao da je ovaj region previše važan i da su ljudi predugo čekali bilo kakav napredak, da bi sada sve bilo odbačeno.\nSadrži duplo više vitamina C od limuna – Ovo povrće diže imunitet na maksimum


Međunarodna saradnja na slivu reke Tise - Republička direkcija za vode\nNaslovna » Poslovi » Međunarodna saradnja » Multilateralna saradnja » Međunarodna saradnja na slivu reke Tise\nIzmeđu zemalja na slivu reke Tise postoje bilateralni sporazumi koji su najčešće zasnovani na određenim aspektima koji su predstavljali problem duže vreme. Prava međunarodna saradnja počela je nakon velikih poplava 2000. godine i velikog zagađenja sliva kao posledica havarije u Baia Mare, Rumunija 30. januara 2000. godine. Zagađenje od odprilike 100,000 m³ otpadne vode se proširilo putem pritoke Somes do Tise i Dunava i Crnog Mora.\nKao odgovor na ovo veliko zagađenje na Ministarskoj konferenciji u Budimpešti 2001. godine osnovan je Forum za Tisu sa ciljem da se harmonizuje politika kontrole poplava na nivou sliva. Kao proizvod rada ove grupe 2002. godine završen je Koncept kontrole poplava u slivu reke Tise.\nKao nastavak akcija za unapređenje saradnje na slivu reke Tise, na prvom ministarskom sastanku Međunarodne komisije za zaštitu reke Dunav (ICPDR) održanom 13. i 14. decembra 2004. godine, predstavnici pet zemalja (Ukrajina, Slovačka, Rumunija, Mađarska i Srbija) potpisali su Memorandum o razumevanju (Memorandum of Understanding - Towards a River Basin Management Plan for the Tisza river supporting sustainable development of the region). Tom prilikom je osnovana Grupa za Tisu kao osnova za kooperaciju i razmenu podataka o međunarodnim, regionalnim i nacionalnim aktivnostima na slivu, kao i za obezbeđivanje harmonizacije i povećanja efikasnosti akcija.\nS obzirom na činjenicu da je sliv reke Tise deo sliva reke Dunav i kako su sve zemlje koje dele sliv reke Tise 1994. godine potpisale Konvenciju o zaštiti reke Dunav u Sofiji, međunarodne aktivnosti na zaštiti voda reke Tise odvijaju se u okviru aktivnosti na zaštiti reke Dunav u okviru ICPDR-a.\nTakođe, Memorandumom o razumevanju (2004) i njeogovom dopunom sa Ministarskog sastanka ICPDR-a (Ministarska izjava sa ciljem razvoja i implementacije Plana upravljanja za sliv reke Tise podržavajući održivi razvoj regiona usvojena u Beču 16. februara 2010. godine) stvoreni su uslovi za zajednički rad na zaštiti i održivom korišćenju voda reke Tise. Svih pet zemalja na slivu učestvuju u ovim aktivostima.\nAnaliza sliva reke Tise kojom je sagledano postojeće stanje voda na slivu reke Tise promovisana je na sastanku Ministara životne sredine u Beogradu 2007. godine.\nIntegralni Plan upravljanja za sliv reke Tise usvojen je na ministarskom sastanku u Užgorodu (Ukrajina) 11. aprila 2011. godine, kada je potpisan i unapređen Memorandum o razumevanju kojim je istaknuta želja da se nastavi uspostavljena dobra saradnja i da se implementacijom Plana i predviđenih mera vide prvi rezultati do 2015. godine.


Srpska lista: Vučić i Đurić dokazani borci za srpski narod i nacionalne interese, Trajković podredila život borbi za svoj džep\nSrpska lista ukazala je u saopštenju da je "rent-a-Rada Trajković čitav svoj život podredila borbi za svoj džep, pa makar to značilo da bude protiv naroda iz kog potiče ili protiv sopstvene države koja joj redovno isplaćuje penziju".\nPrebijanja srpskih mladića sraman, nedopustiv čin kojim se krše osnovna ljudska prava\nSrpska lista najoštrije osuđuje najnoviji brutalni napad na Srbe od strane kosovske policije na obeležavanju Vidovdana, na Gazimestanu, i zahteva najhitnije pronalaženje i kažnjavanje odgovornih za ovu institucionalnu represiju na veliki srpski praznik.\nSpirić: Radojičić prepoznaje važnost sportskog angažovanja mladih\nUpućujem neizmernu zahvalnost Srpskoj listi, pre svega potpredsedniku Milanu Radojičiću, koji je inicirao i bio uporan u ostvarenju da deca Kosovske Mitrovice dobiju stadion i sportski kompleks, saopštio je Aleksandar Spirić, predsednik Privremenog organa Opštine Kosovska Mitrovica.\nPredstavnici Srpske liste sa Lajčakom\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić u pratnji ministra Dalibora Jevtića, šefa poslaničke grupe Igora Simića i gradonačelnika opština Severna Mitrovica, Leposavić, Zvečan i Zubin Potok sastao se danas u Prištini sa specijalnim predstavnikom Evropske unije za pregovore Beograda i Prištine Miroslavom Lajčakom.\nSrpska lista razočarana prisustvom članova kosovske vlade na otvaranju puta u opštini Dečane\nSrpska lista je saopštila večeras da je razočarana današnjom ceremonijom otvaranja puta u opštini Dečane kojoj su prisustvovali članovi Vlade u Prištini, jer se put gradi u zoni manastira Visoki Dečani, koja je zakonom zaštićeno dobro u okviru koga je zabranjeno izvođenje ovakvih radova.\nSrpska lista: Nova vlada će implementirati postignute sporazume u pregovorima BG i PR\n“U cilju zaštite interesa srpskog naroda, Srpska lista danas je podržala formiranje vlade u Prištini, u kojoj će naši ministri nastojati da se što pre ukinu sve prepreke kako bi se nastavio dijalog radi normalizacije odnosa i unapređenja prava i položaja Srba u pokrajini”, stoji u saopštenju Srpske liste.\nĐurić: Srpska lista nije lista konflikta već lista saradnje (video)\nZa Srbiju je neprihvatljiv čin Prištine kojim se zabranjuje izlazak robe iz centralne Srbije bez dokumenata sa naznakom "Republika Kosovo". Da li to Aljbin Kurti radi zbog unutrašnjih razloga ili ne, ne znamo, ali će vreme pokazati", rekao je Televiziji Most direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić.\nPolitički analitičar Ljeon Duhanaj ocenio je danas da Aljbin Kurti neće otići s funkcije bez nametanja nasilnog scenarija koji će dodatno oštetiti imidž Prištine, ocenivši da lider Samoopredeljenja želi da baci "pepeo u oči" sopstvenim pristalicama i dovede ih u, kako kaže, položaj žrtve.\nSvečlja: Tači, Mustafa, Grenel i Srpska lista doprineli obaranju vlade\nVršilac dužnosti ministra unutrašnjih poslova Dželjalj Svečlja izjavio je da su predsednik privremenih institucija u Prištini Hašim Tači, lider DSK Isa Mustafa, specijalni američki izaslanik Ričard Grenel i predsetavnici Srpske liste doprineli obaranju Kurtijeve vlade, prenosi Kljan Kosova.\nMilić: Nada da će nova vlada ukinuti takse, odblokirati dijalog Beograda i Prištine\nDirektorka Centra za evroatlanske studije Jelena Milić izjavila je danas da se nada da će nova vlada privremenih institucija u Prištini ukinuti neutemeljene mere takozvanog reciprociteta i da će odblokirati preko potreban proces dijaloga.\nRakić: Srpska lista protiv novih izbora\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić rekao je na sastanku predstavnika parlamentarnih stranaka sa predsednikom privremenih prištinskih institucija Hašimom Tačijem da njegova stranka za sada ne podržava nove izbore.\nLajčak razgovarao sa Kurtijem i Rakićem o obnavljanju dijaloga i borbi protiv koronavirusa\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić i potpredsednik te stranke Igor Simić razgovarali su danas sa specijalnim izvestiocem EU za dijalog Beograda i Prištine i druga regionalna pitanja Zapadnog Balkana Miroslavom Lajčakom.\nDogovor između Beograda i Prištine, sve je izvesnije, neće biti postignut ni tokom ove godine, uprkos snažnim pritiscima Sjedinjenih Američkih Država da se što pre nađe rešenje, piše Blic.\nRakić oštro osudio uvrede na račun maloletne ćerke predsednika Vučića\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić večeras je oštro osudio uvrede koje je na račun maloletne ćerke predsednika Aleksandra Vučića izneo saradnik Boška Obradovića, Sibin Vukadinović, na svom tviter nalogu.\nRakić pozdravlja potpisivanje sporazuma o železničkom saobraćaju\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić pozdravio je današnje potpisivanje Pisma o namerama za ponovno uspostavljanje železničke linije i gradnju auto-puta između centralne Srbije i Кosova i Metohije.\nSrpska lista osudila hapšenje Zarića\nSrpska lista najoštrije je osudila neosnovano hapšenje povratnika Žarka Zarića iz Istoka, koga je kosovska policija uhapsila u porti crkve nakon služenja liturgije.\nVokri: Ministri Srpske liste biće uhapšeni ako budu vređali građane Kosova\nČlan pokreta Samoopredeljenje Arber Vokri izjavio je da će ministri Srpske liste biti uhapšeni ako, kako je naveo, budu "vređali građane Kosova".\nSrpska lista: Lažne patriote iz Dveri obmanjuju građane Srbije\nSrpska lista saopštila je večeras da "lažne patriote nepostojećeg pokrajinskog odbora Dveri lažu po običaju i svesno nastoje da obmanu građane Srbije" o borbi Srpske liste za srpski narod u prištinskim institucijama.\nOsmani: Konjufca ne treba da podnosi ostavku do imenovanja za ministra, o Srpskoj listi pitajte Kurtija\nNakon što je usledio jednočasovni odmor poslanica Demokratskog saveza Kosova Vjosa Osmani rekla je novinarima da su izlaganja opozicije njihova propaganda, rekavši da uz ovakav pristup neće uspeti.\nKabinet, koji je predstavio danas u parlamentu mandatar Aljbin Kurti, ima 15 ministarstava, od kojih su dva predviđena za Srpsku listu - za zajednice i povratak, na čijem čelu će biti Dalibor Jevtić i ministarstvo za razvoj, kojim će rukovoditi Ivan Milojević.\nRakić: Nećemo podržati vladu,interese branimo u skupštini\nStav Srpske liste je da ne podržimo konstituisanje buduće Vlade u Prištini, izjavio je predsednik Srpske liste Goran Rakić dodajući da oni boriti za interese srpskog naroda u Supštini.\nBrnabić: Srbi danas jači faktor na KiM, jer su jedinstveni\nĐurić: Srpska lista neće podržati formiranje Vlade na Kosovu i Metohiji\nSrpska lista neće glasati da pruži podršku formiranju vlade na Kosovu i Metohiji, izjavio je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić dodajući da to ne znači da neće razgovarati sa političkim predstavnicima Albanaca u južnoj pokrajini.\nRakić: Srpska lista neće biti kočničar u sastavljanju vlade u Prištini\nSrpska lista neće biti kočničar u sastavljanju buduće vlade u Prištini, poručio je danas predsednik Srpske liste Goran Rakić nakon sastanka sa mandatarkom i liderom Pokreta Samoopredeljenje Albinom Kurtijem.\nZahvaljujući akcionom planu mladi lakše do posla\nMladi će zahvaljujući Lokalnom akcionom planu zapošljavanja (LAPZ) dobiti šansu da po prvi put steknu neophodno radno iskustvo i budu osposobljeni za samostalan rad, saopšteno je danas nakon sastanka predstavnika Privremenog organa opštine Leposavić i predstavnika Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ).\nSrpska lista: Zahtevamo da se gospođa Pešić najhitnije uhapsi i kazni u skladu sa zakonom\nBesramni napadi Vesne Pešić i ostalih tzv. opozicionara, kojima se najdirektnije preti ubistvom predsedniku Aleksandru Vučiću, zahtevaju najhitniju reakciju nadležnih organa, ali i javnu osudu svih slobodnih građana pristojne Srbije koji žele da Srbija nastavi putem razvoja, saopštila je večeras Srpska lista.\nDelegacija Srpske liste sa ministrima u Vladi Republike Srpske\nDelegacija Srpske liste predvođena predsednikom Srpske liste Goranom Rakićem sastala se danas u Vladi Republike Srpske sa ministrom energetike i rudarstva Petrom Đokićem i ministrom rada, boračke i invalidske zaštite Duškom Milunovićem u Vladi Srpske.\nSrpska lista: Paljenje Simićevog automobila je napad na sve slobodne Srbe na KiM\nBrutalni i mučki napad na člana predsedništva Srpske liste Slavka Simića, paljenjem njegovog porodičnog automobila, je napad na sve slobodne Srbe na Kosovu i Metohiji koji se bore za opstanak srpskog naroda, navodi se u saopštenju Srpske liste.\nSastanak predstavnika SL sa francuskim parlamentarcima; Svedočićemo o realnim problemima Srba na KiM\nIgor Simić i Slavko Simić sa delegacijom francuskih parlamentaraca\nPotpredsednik Srpske liste Igor Simić i član predsedništva SL Slavko Simić sastaće se danas sa delegacijom francuskih parlamentaraca koje predvodi senator Sebastijan Meuran.\nRakić: Zahvalnost Vučiću za predviđena sredstva za KiM u investicionom planu "Srbija 2025"\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić uputio je u ime srpskog naroda i svih građana na Kosovu i Metohiji koji Srbiju smatraju svojom otadžbinom zahvalnost predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću što je u investicionom planu “Srbija 2025” predvideo i obezbedio više od 150 miliona evra za unapređenje životnih uslova za naše građane na Kosovu i Metohiji.\nSrpska lista: Usvajanje zakona o slobodi veroispovesti u Crnoj Gori imaće štetne posledice za ceo srpski narod\nSrpska lista upozorila je na dramatično štetne posledice po ceo srpski narod, a posebno po Srbe na Kosovu i Metohiji, usled usvajanja zakona kojim se Srpskoj pravoslavnoj crkvi otima vlasništvo nad najvećim srpskim svetinjama u Crnoj Gori.\nPredsednik Odbora Skupštine Srbije za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun istakao je da su nakon svakih izbora na Kosovu, ako se prisetimo, postojala “ta cenjkanja do poslednjeg trenutka” i uvek su pretili novim izborima koji se nisu dogodili.\nSrpska lista: Izjava Edite Tahiri unosi nemir i podstiče na mržnju među zajednicama na KiM\n"Izjava bivše šefice pregovaračkog tima Prištine Edite Tahiri, kojom se najavljuje rat između Srba i Albanaca je najopasnije zveckanje oružjem i prizivanje sukoba, na koje bi morali da reaguju svi politički predstavnici u Prištini ali i međunarodni predstavnici, posebno KFOR, Euleks, Evropska unija i UNMIK", ocenila je danas Srpska lista.\nSimić: Srpska lista će zahtevati da se poštuju prava srpskog naroda na KiM\nPotpredsednik Srpske liste Igor Simic rekao je, reagujući na izjavu lidera Pokreta Samoopredeljenje i kandidata za kosovskog premijera Aljbina Kurtija da će se sastati s predstavnicima Srpske liste kao najjače stranke kosovskih Srba i razgovarati s njima, da predstavnici Srba neće dozvoliti diskriminaciju srpskog naroda i njegovih legitimnih predstavnika.\nPovodom izjave lidera Samoopredeljenja Aljbina Kurtija da će poštovati ustav i da će se sastati s predstavnicima Srpske liste u vezi sa dogovorom o formiranju nove kosovske vlade, predsednik SL Goran Rakić izjavio je za Kosovo Onlajn da je ta stranka uvek za dijalog.\nSL: Izdaja nacionalnih interesa - karakteristika Jeremićeve politike\nSrpska lista je večeras saopštila da su karakteristike Jeremićeve spoljne politike izdaja nacionalnih interesa, diletantizam, defetizam, jeftin obraz i odsustvo časti, a kao rezultat takve politike je jednostrano proglašena nezavisnost Kosova.


SVM: Tadić i LDP nezainteresovani za Vojvodinu | Autonomija\nSVM: Tadić i LDP nezainteresovani za Vojvodinu\nRepublička vlast oštetila Vojvodinu za najmanje milijardu evra\nSavez vojvođanskih Mađara (SVM) saopštio je večeras da su republičke vlasti od 2008. godine do danas oštetile građane Vojvodine za najmanje milijardu evra i dodao da krivicu za to, između ostalih, snose i bivši predsednik Srbije Boris Tadić ali i Liberalno-demokratska partija (LDP).\nSVM je Borisa Tadića optužio da je svoj odnos prema Vojvodini najbolje pokazao kada je 2009. godinme odbio da prisustvuje sednici pokrajinskog parlamenta, na kojoj je proglašen Statut Vojvodine.\nSVM je optužio LDP da je ta stranka, iako opoziciona, krajem 2009. godine, svojim glasovima omogućila usvajanje „protivustavnog i antivojvođanskog“ budžeta Srbije.\n„Tada je opozicioni LDP, koristeći se arsenalom buvlje pijace, obezbedio kvorum u danu za glasanje i tako osujetio šansu za prekid prakse koja je od 2008. godine do danas iz džepova Vojvođana izvadila najmanje jednu milijardu evra“, navodi se u saopštenju za javnost.\nSVM je ocenio da stranke koje se sete Vojvodine samo u predizbornoj kampanji, nemaju moralnog osnova za kritiku bilo kog učesnika izbornog procesa i optužio LDP za „veštačku brigu“ o Vojvodini, a koaliciju okupljenu oko Borisa Tadića da će voditi politiku „ignorisanja Vojvodine“.


Antikrizne mere Vlade Srbije: Rešavanje ili odlaganje problema\nIz Vlade Srbije je saopšteno da su se predstavnici stranaka na vlasti dogovorili da plate i penzije ove godine ne budu ni zamrznute, ni smanjene, a da njihov dalji rast u 2014. godini bude u skladu sa rastom privrednih aktivnosti. Dogovoren je i akcioni plan za racionalizaciju javne uprave i javnih preduzeća, kao i načelni elementi sveobuhvatne strukturne reforme, koja će biti sprovedena do kraja godine, ali će detalji programa ekonomskih mera biti usaglašeni u nedelju.\nJavnost već danima očekuje da Vlada saopšti antikrizne mere kojima će se postići budžetska ušteda od 40 milijardi dinara. Iako svi detalji još nisu saopšteni ministar finansija i privrede Mladjan Dinkić tvrdi da je Vlada usaglasila sve elemente antikriznog programa i da je ostalo da se na sastanku u nedelju usaglase manji detalji. On kaže da ovaj program predstavlja balans izmedju štednje u javnom sektoru i podsticanja razvoje privrede i privatnog sektora.\n“To znači da ćemo smanjiti za 40 milijardi dinara ukupne rashode, da neće biti smanjivanja plata i penzija, ali da će njihov rast biti ograničen i usklađen sa mogućnosšću budžeta u narednih godinu i po dana. Dogovorili smo se da se napravi i akcioni plan kako bi se u jesen doneli zakoni koji će omogućiti racionalizaciju broja zaposlenih u javnom sektoru. Takođe je dogovoreno da se krene sa ozbiljnim strukturnim reformama, to znači da ćemo podstaći sve one koji mogu da obnove proizvodnju, koji mogu da investiraju i zaposle nove ljude, ali ne želimo više da trošimo pare na gubitašima”, kaže Dinkić.\nNa pitanje našeg izveštača da li je ovakav paket mera u ovom trenutku dovoljan za saniranje krize, ministar finansija odgovara da jeste.\n“U ovom trenutku ovo je dovoljno, ali Srbiji potreban brži privredni rast od ovih 2 do 3 odsto koliko ćemo imati ove godine da bi svi građani mogli da osete korist u svom novčaniku. Moramo da se usredsedimo na pokretanje proizvodnje, da investiramo i smanjimo birokratiju”, navodi Dinkić.\nIz opozicije su odmah stigle kritike, poput toga da se „nigde ne vidi kako će biti pronadjena sredstva da se zakrpi budžetski deficit”.\nI ekonomista Aleksandar Stevanović kaže da ovo što je za sada saopšteno još uvek ne znači ništa i da će tek kada Vlada saopšti detalje moći da se komentarišu njene antikrizne mere.\n“Ovo je pokušaj da se pomiri nepomirljivo, stavovi Krkobabića i Dačića, koje bi svako izrekao ko se ne razume u ekonomiju i hoće da bude simpatičan narodu, i stavova nekih koji misle da barem nešto treba da se promeni. Mislim da oni ne mogu postići zajednički imenitelj, niko od njih nije spreman da se uhvati u koštac sa pravim problemima. Tako da mislim da su oni odlučili da odlože problem”, ocenjuje Stevanović.\nMere štednje i posledice po građane\nNedavno je prvi potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić izjavio da ima noćne more zbog stanja srpske ekonomije podsećajući da im je iz MMF-a predočeno da moraju da zamrznu plate u javnom sektoru i smanje rashode, a da ne smeju da dižu poreze jer bi to dodatno umrtvilo privredne aktivnosti.\nGrađanima se mora poslati poruka da se može trošiti samo ono što se zaradi i da postoje stvari koje su veliki generatori potrošnje i koji su najveći problemi, ocenjuje ekonomista Aleksandar Stevanović.\n“Dok se ne pojavi neko ko ne bude rekao da bi mi bili normalno društvo moramo reformisati penzioni fond, zdravstvo, obrazovanje, javna preduzeća i državnu upravu, a to znači i otpuštanja, i promene plata, i reviziju penzija, i racionalizaciju školstva, mi ne možemo taj problem nikako da rešimo. Ne mogu u javnom sektoru plate da budu veće 30 odsto nego u privatnom, toga nigde u svetu nema. Neko mora da se pozabai time da nama strukturne javne finansije ne valjaju”, kaže Stevanović.\nIako svi članovi vlade nisu uvek bili saglasni u razmišljanjima kako izaći iz krize, naročito nakon pomenutog upozorenja MMF-a, ministar finansija Mlađan Dinkić sada tvrdi da u Vladi postoji apsolutni konsenzus oko predlozenih mera štednje.\n“Ostalo je još samo pojedine elemente oko strukture rashoda koje smanjujemo da usaglasimo, ali ne dovodi se u pitanje da ćemo budžetski deficit ograničiti na maksimalno 4,7 posto bruto domaćeg proizvoda na republičkom nivou”, kaže Dinkić.\nEkonomski novinar Ruža Ćirković primećuje da stranke vladajuće koalicije prilikom usvajanja antikriznih mera vode računa i o tome da bi izbori mogli biti održani na jesen.\n“Oni su sami stvorili pritisak spinujući javnost na bankrot tako da mislim da će morati u većoj meri da budu racionalni u odmeravanju mera nego što bi bili inače. S druge strane, kod nas je stvorena jedna protivatmosfera da sve mere moraju biti rigorozne i bolne. Vlada mora izvući neke pouke iz iskustava drugih zemalja koje su prošle kroz ovu krizu i sličnu ekonomsku situaciju u kakvoj se mi sada nalazimo i da se mora odmeriti ako se idu u štednju kakve ona posledice može izazvati na kupovnu moć i privredu”, navodi Ćirković.\nAntikriznim merama planirana je i izmena Zakona o planiranju i izgradnji na osnovu koga će se ukinuti birokratske prepreke za izdavanje građevinskih dozvola, kao i Zakona o radu, koji treba da službenike u državnoj administraciji ravnopravno tretira sa radnicima u privatnom sektoru.


Prvi korak u sprečavanju nasilja nad ženama - progovoriti i zatražiti pomoć - Izazov\nPrvi korak u sprečavanju nasilja nad ženama – progovoriti i zatražiti pomoć\nRadio-televizija Srbije\t 24. aprila 2021. 13:42\nU usvojenoj Strategiji se navodi da je cilj prevencija i zaštita od svih oblika nasilja nad ženama i devojčicama i sprečavanje porodičnog nasilja. Koordinatorka Sigurne kuće Vesna Stanojević je rekla za RTS da je veoma važno što će Srbija dobiti Zakon o rodnoj ravnopravnosti, a da je u Strategiji primenjivo sve ukoliko neko to hoće da primeni.\n"Uzmimo samo Zakon o sprečavanju nasilja u porodici. U početku je bilo samo, da li će moći da se primeni, neće moći, ako neko bude iseljen iz svog stana, koje su to posledice pravne. Pokazalo se da može. Prema tome, moći će i ovo ako mi svi budemo stali iza toga", navela je Vesna Stanojević tokom gostovanja u Jutarnjem dnevniku.\nDodala je da je važno za sve nas da kažemo da ćemo se truditi da to zaživi, da bude primenjivo i da sve žene koje trpe nasilje znaju kome mogu da se obrate i da će naići na podršku institucija.\n"U našem društvu nemaju svi jednaku šansu"\nStanojevićeva je kazala da, ako iskreno govorimo, u našem društvu nemaju svi jednaku šansu.\n"Mi pričamo o tome da plate u raznoraznim sektorima, kad su u pitanju žene koje se zapošljavaju i muškarci koji se zapošljavaju, nisu iste, da se mnogo lakše primaju na posao muškarci, nego mlade žene, upravo iz straha od porodiljskog bolovanja, odsustva", istakla je koordinatorka Sigurne kuće.\nDodala je da u mnogim institucijama postoje slučajevi u kojima su žene dokazano bile bolji studenti i da su više radile na ličnom usavršavanju, ali da je kada dođe do uspostavljanja nekakve hijerarhije uvek muškarac na vrhu.\n"To govori o nama ženama koje smo vaspitane da oni imaju prednost. Ko su to oni – to su oni muškarci koje mi tako gledamo i smatramo da njima pripadaju neka druga radna mesta, da oni imaju mogućnosti da se drugačije plasiraju", istakla je Vesna Stanojević.\nNaglasila je da je potrebno da žene shvate da ne postoji prednost samo po rodu i da nikada nije ni trebalo da postoji.\n"Muškarci su bolje tretirani"\nVesna Stanojević je ocenila da su muškarci bolje tretirani i da su u mnogim televizijskim emisijama uglavnom muškarci gosti i da žena ima na rukovodećim položajima, ali ne onoliko koliko bi trebalo da ih ima, kao i da se nada da će Zakon o rodnoj ravnopravnosti dati jednake šanse.\nGovoreći o porodičnom nasilju tokom pandemije, koordinatorka Sigurne kuće je rekla da tokom vanrednog stanja nisu beležili povećan broj poziva žena koje su trpele nasilje, ali da su žene tražile pomoć kada se situacija sa pandemijom malo smirila.\n"Ne mogu da kažem da su (nasilnici) bili gori. Verujem da je situacija slična ili ista, ali mi ne beležimo povećan broj poziva u prošloj godini. To je jako važno", istakla je Stanojevićeva.\n"Od početka godine ubijeno devet žena"\nDodala je da je od početka godine ubijeno devet žena, što je, kako je ocenila, veliki broj i da su primili gotovo 1.000 poziva za prva tri meseca ove godine.\n"Sigurna kuća radi najnormalnije. Sve što nam treba imamo. Sve što se tiče lične zaštite žena, kuće, svega ostalog imamo", navela je Vesna Stanojević i dodala da su telefoni Sigurne kuće dostupni 24 sata.\nPoručila je da žene prijave nasilje, kako ono koje one same trpe, tako i nasilje za koje znaju da ga trpe i druge žene, kao i da je važno govoriti o tome.\n"Prvi korak – progovoriti i tražiti pomoć, jer ako pomoć ne zatražite, nikad je nećete ni dobiti. Ne može niko da zna šta se dešava u vašoj kući, ako vi to ne kažete", naglasila je Vesna Stanojević.\nKako ubrzati legalizaciju objekata u Beogradu\nČekajući otvaranje klastera – usklađivanje zakona sa propisima EU…\nNajboljim srednjoškolcima u Vojvodini po 40.000 dinara


Uoči sastanka Saveta bezbednosti, premijer Kurti primio je specijalnog predstavnika generalnog sekretara OUN Zahira Tanina - Kancelarija Premijera\nUoči sastanka Saveta bezbednosti, premijer Kurti primio je specijalnog predstavnika generalnog sekretara OUN Zahira Tanina\nPriština, 11. oktobar 2021\nUoči sledećeg sastanka za Kosovo u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija, koji će se održati ovog petka, premijer Republike Kosovo, g. Albin Kurti primio je danas na sastanku specijalnog predstavnika generalnog sekretara Ujedinjenih Nacija, g. Zahira Tanina.\nG. Tanin je ukratko predstavio sadržaj izveštaja Misije Ujedinjenih nacija na Kosovu, koji će biti predstavljen Savetu bezbednosti. Izveštaj se fokusira na reformu vlade, vladavinu prava, bezbednosna pitanja i pandemijsku situaciju i upravljanje.\nPremijer Kurti zahvalio je gospodinu Taninu na obavešetenju u vezi sa izveštajem i izneo zabrinutost u pogledu pluralizma i demokratije u opštinama sa srpskim većinskim stanovništvom. Budući da su uoči lokalnih izbora, važno je da imamo slobodne i demokratske izbore na kojima svaki građanin Republike glasa na osnovu ličnih uverenja i nije podložan pritiscima i zastrašivanju, a kada su takvi slučajevi prisutni, treba ih pratiti i prijavio, rekao je.\nNaglašavajući institucionalnu stabilnost u zemlji i činjenicu da su građani svih zajednica na Kosovu zainteresovani za rad i pravdu, blagostanje i jednakost, premijer je naglasio potrebu da se osude napori kriminalnih struktura i napadi koji su se dogodili u registracionim centrima u Zubinom Potoku i Zvečanu.


Poklon paketići Архиве - Volim Srbiju\nОзнака: Poklon paketići\nPodela prazničnih paketića za najmlađe Zvezdarce\n12. јануара 2021. Leave a comment\nPodela prazničnih paketića za najmlađe Zvezdarce Gradska opština Zvezdara i ove godine želi da obraduje svoje najmlađe stanovnike paketićima za praznike, saopštavaju iz ove opštine. Paketiće će dobiti sva deca koja idu u državne i privatne vrtiće, deca koja ne idu u vrtiće, kao i mališani koji su u sistemu socijalne zaštite, a imaju prebivalište na Zvezdari. Podeli paketića za […]\nHumanitarne svrhe, Poklon paketići, zvezdara\nPaketići za decu iz srpskih sredina u južnoj pokrajini\n6. јануара 2021. Leave a comment\nPaketići za decu iz srpskih sredina u južnoj pokrajini Kancelarija za Kosovo i Metohiju Vlade Republike Srbije nastavila je sa tradicionalnom akcijom podele novogodišnjih i božićnih paketića deci iz srpskih sredina u južnoj pokrajini. Pomoćnici i saradnici direktora Kancelarije Petra Petkovića uručili su poklone najmlađima u Obiliću, Kosovu Polju, Lipljanu, Gračanici, Prizrenu, Velikoj Hoči, Orahovcu, Štrpcu. Sa decom su se […]\nJužna pokrajina, Poklon paketići\nPodela paketića korisnicima Prihvatilišta za decu\nPodela paketića korisnicima Prihvatilišta za decu Podeli paketića korisnicima Prihvatilišta za decu prisustvovali su zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić, gradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević, zamenik generalnog direktora NIS-a Vadim Smirnov i direktorka Prihvatilišta za decu Danijela Stajković. Zamenik gradonačelnika se ovom prilikom zahvalio kompaniji NIS i podsetio na zajedničke projekte Grada i ove društveno odgovorne kompanije. – Zahvalan […]\nNIS, Poklon paketići, Prihvatilište za decu\nAkcija „Novogodišnja kutija” – 1.000 paketića za mališane\nAkcija „Novogodišnja kutija” – 1.000 paketića za mališane Hiljadu mališana beogradskih vrtića iz porodica slabijeg materijalnog stanja dobilo je novogodišnje poklon-paketiće u okviru humanitarne akcije „Novogodišnja kutija”. Projekat su realizovali Grad Beograd i Sekretarijat za obrazovanje i dečju zaštitu u saradnji sa „Credit Agricole” bankom, „Dexy Co” i Bankom hrane Beograd. Sekretar Slavko Gak istakao je da je u ovoj […]\nHumanitarne svrhe, Poklon paketići


Kako će izgledati nastava u septembru ? • Poportal\n„Posmatramo mnoge zemlje, sa Slovencima održavano bliske kontake, sa određenim nemačkim pokrajinama i usaglasili smo se da ovaj model koji mi radimo rade i oni“, rekao je Šarčević.\n„Postali smo evropske zvezde pa i nas pitaju, kombinacija modela poštujući pandemiju.\nMoramo da budemo obazrivi, svi ćemo biti na ispitu i roditelji i škola“, kaže ministar prosvete.\n„Tri godine radimo na reformama školskog sistema. Prave rezultate vidimo 2022. godine“, kaže on.\n„Ko god bude ministar, moralo bi se u toku avgusta uraditi pravilnik za polaganje ispita onlajn, jer naš zakon to ne podržava“, kaže Šarčević.\n„Videćemo 17. šta će se pojaviti kao još želja studenata“, rekao je on i dodao da su dodatni rokovi u nadležnosti visokog obrazovanjaa.\n„Moramo da se prilagođavamo, biće dovoljno rokova“, kaže Šarčević.\n„U domovima žive najbolji studenti i koji su slabije situirani, vrlo se revnosni, brzo smo reagovali, primio sam ih, dogovorili smo benefitne uslove“, rekao je Šarčević.


Novinarska udruženja ne prihvataju novac ministarstva - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Novinarska udruženja ne prihvataju novac ministarstva\nNovinarska udruženja ne prihvataju novac ministarstva\nNovinarska i medijska udruženja (NUNS, NDNV, ANEM, Lokal pres i AOM) odlučila su da ne prihvate novac koji im je dodeljen na konkurisima Ministarstva kulture i informisanja, jer smatraju da je „konkurs bio u potpunosti nelegitiman i što su o dodeli sredstava odlučivali nestručni i nekredibilni ljudi sa jasnom političkom agendom“.\nNovinarska i medijska udruženja u zajedničkom saopštenju ukazuju da rade u veoma teškim uslovima i neprijateljskom okruženju, o čemu svedoče i brojni međunarodni izveštaji.\nUprkos tome, odluku da ne prihvate novac koji im je dodeljen na konkursima Ministrarstva donela su u znak „protesta zbog toga što se katastrofalna praksa konkursnog sufinansiranja sa lokalnog nivoa preselila na republički“.\nTaj potez tumače i „kao izraz solidarnosti sa svim onim kvalitetnim i profesionalnim medijima i medijskim projektima koji nisu, zbog političke nepodobnosti, dobili novac na konkursu“.\nPrema saopštenju, konkurs su obeležile brojne nepravilnosti i nezakonitosti, od postupka i procedure izbora i rada članova konkursnih komisija, do toga da je novac građana namenjen javnom interesu otišao u najvećoj meri u medije bliske vlasti koji rade potpuno suprotno javnom interesu.\nNovinarska i medijska udruženja smatraju da su o tome pretežno odlučivali „predstavnici fantomskih udruženja povezanih sa vlašću i anonimni ‘medijski stručnjaci'“.\nU saopštenju NUNS, NDNV, ANEM, Lokal pres i AOM podsećaju da su pre nekoliko dana zbog ovog, najnovijeg skandala u izvedbi Ministarstva kulture i informisanja zahtevali smene ministra Vladana Vukosavljevića i državnog sekretara Aleksandra Gajovića.\nTo je, kako napominju, jedini logičan potez Vlade Srbije, ukoliko zaista iskreno želi da uđe u dijalog sa novinarskim i medijskim udruženjima o izradi nove medijske strategije, ali i rešavanju brojnih drugih medijskih gorućih problema, a upravo je zloupotreba konkursnog sufinansiranja jedan od njih.\nmedijski konkursMinistarstvo kulture i informisanjanovinarska udruzenjaBeograd\n4 reagovanja na “Novinarska udruženja ne prihvataju novac ministarstva”\n13. juna 2018. u 15.45\nSuprotno javnom interesu,ko odlucuje i prosudjuje sta je javni interes?\nSasa Cokorilo kaže:\n13. juna 2018. u 19.07\nOvi i kad ih drzava finansira ne prihvataju, e onda posle kukaju kako nemaju za plate aa svi im novinari korumpirani i za 100 evra pisu sta god pozelis.\nPesmo moja kaže:\n13. juna 2018. u 19.34\nPa i ne morate…sta ce vam..imate reklame pa se izdrzavajte.


SAD: Osvojen džekpot na lutriji, dobitak 429,6 miliona dolara\nDžekpot američke lutrije Powerball u iznosu od preko 400 miliona dolara izvučen je u Nju Džerziju, saopštili su zvaničnici lutrije. Karta sa pobedničkom kombinacijom, vredna 429,6 miliona dolara, kupljena je u okrugu Merker u Nju Džerziju… »\nRadio 021: Osvojio 429,6 miliona dolara na lutrijiB92: Dobitnik džekpota od skoro 430 mil. $ još nije došao po nagradujoš 1 povezana\nU beogradskim vrtićima 1.000 mesta manje\nBeograd -- Ukoliko upisujete dete u vrtić u Beogradu, imate vremena do 20. maja. U ponudi je 6.950 mesta što je za oko 1.000 manje nego prošle godine. Liste sa spiskovima dece upisane u vrtić izaći će 1.jula, a novina je da od ove godine postoji… »\nVečernje novosti: Počeo upis mališana u vrtićeNova ekonomija: Danas počinje upis dece u vrtiće preko internetajoš 3 povezane\nAtina -- Grčki parlament usvojio je u nedelju uveče kontroverzne vladine reforme penzionog i poreskog sistema, koje će pogoditi većinu građana. Većina poreskih obveznika pretrpeće retroaktivno povećanje poreza i to od januara ove godine. Po… »\nBlic: Grcima novi namet, porez zavisi od broja deceKamatica: Grcima novi namet, porez zavisi od broja decejoš 2 povezane


Među 1.000 najboljih univerziteta na svijetu nema nijedan iz BiH – Fokus.ba\nMeđu 1.000 najboljih univerziteta na svijetu nema nijedan iz BiH\nRezultati najnovijeg istraživanja o kvaliteti i uslovima obrazovanja na univerzitetima u svijetu pokazali su da je samo nekoliko univerziteta iz zemalja regiona Balkana uspjelo da se svrsta na listu 1.000 najboljih, javlja Anadolu Agency (AA).\nPrema rezultatima najnovijeg istraživanja Centra za rangiranje univerziteta u svijetu (CWUR) za 2015. godinu, najbolji univerzitet je američki Harvard, a slijede Stanford, Massachusetts Institute of Technology, Cambridge, Oxford, Univerzitet Columbia, Univerzitet u Californiji, Univerzitet u Chicagu, Princeton i Univerzitet Cornell.\nNa prestižnoj listi najboljih 10 univerziteta u svijetu, osam su američki, dok su preostala dva britanska univerziteta.\nMeđu 1.000 najboljih četiri balkanska univerziteta\nOd zemalja regiona Zapadnog Balkana, na listi 1.000 najboljih našli su se univerziteti iz Hrvatske, Srbije i Slovenije, dok iz BiH, Albanije, Makedonije, Kosova i Crne Gore na ovoj listi nema nijednog univerziteta.\nPrema istraživanju CWUR-a, Univerzitet u Ljubljani je pozicioniran na 504. mjestu, a još jedan slovenski univerzitet, Univerzitet u Mariboru se nalazi na 820. mjestu liste, Univerzitet u Zagrebu zauzima 551. mjesto i Univerzitet u Beogradu se nalazi na 726. mjestu.\nOd ostalih zemalja iz šireg regiona, na listi se nalazi 12 univerziteta iz Austrije, jedan iz Bugarske, sedam iz Grčke, šest mađarskih, dva iz Rumunije, jedan slovački i deset turskih univerziteta. Najbolji među njima su Univerzitet u Beču koji se nalazi na 223. mjestu liste, Medicinski univerzitet u Beču na 265. i Nacionalni univerzitet u Atini koji se nalazi na 301. mjestu.\nNa listi čak 229 američkih univerziteta\nNa osnovu liste CWUR-a da se zaključiti da su Sjedinjene Američke Države (SAD) lider u oblasti visokoškolskog obrazovanja, odnosno daleko ispred Kine, Njemačke, Indije i Rusije po broju najboljih univerziteta u svijetu.\nNaime, na ovoj prestižnoj listi se nalazi 229 američkih univerziteta, a slijedi Kina sa 83, Japan 74, Velika Britanija 65, Njemačka 55, Francuska 49, Italija 47, Španija 40, Južna Koreja 36, Kanada 33, Australija 27, Tajvan 21, Brazil 18, Indija 16, a zanimljivo je da se na listi najboljih nalazi samo pet ruskih univerziteta.\nOd evropskih zemalja, na listi se još nalaze i univerziteti iz Belgije, Kipra, Češke, Danske, Estonije, Finske, Islanda, Irske, Litvanije, Holandije, Norveške, Poljske, Portugala, Švedske i Švicarske.\nCentar za rangiranje univerziteta u svijetu (CWUR) listu najboljih univerziteta u svijetu je sastavio na osnovu kriterija kao što su kvalitet obrazovanja i obuke studenata, prestiž i ugled osoblja i kvalitet naučnih istraživanja.\nCWUR koristi osam objektivnih indikatora prilikom ocjenjivanja kvaliteta visokoškolskih ustanova u svijetu, a to su kvalitet obrazovanja, nivo zaposlenosti diplomanata, kvalitet nastavnog osoblja, objavljeni naučni radovi, utjecaj, citati, ugled u svijetu i broj patenata.


Aušvic: Fotografije potomaka preživelih | CityMagazine\nDrugi svetski rat je u istoriji čovečanstva zabeležen kao najveći oružani sukob koji se ikada dogodio. Rat su obeležili masovno stradanje civila, uključujući i holokaust, kao i jedini primer upotrebe nuklearnog oružja.\nU vidu totalnog rata, sve zemlje učesnice su stavile sve svoje ekonomske, industrijske i naučne potencijale u službu ratnih napora, brišući razlike između vojnih i civilnih ciljeva. Nacistička Nemačka je izazvala rat u želji da se revanšira za poraz u Prvom svetskom ratu. Pored toga što je za cilj imala da pokori Evropu, takođe je želela sistematski da istrebi jedan narod, Jevreje. Politiku je zasnivala na mržnji prema Jevrejima, smatrajući ih nižom rasom koja ne zaslužuje da živi i glavnim krivcima za poraz Nemačke u Prvom svetskom ratu. Sa takvim stavom kreirala je plan Konačno rešenje koji je podrazumevao skupljanje, odvođenje u koncentracione logore i ubijanje svih Jevreja u Evropi. Ovim planom Nacistička Nemačka je želela kroz genocid nad jednom grupom naroda da zauvek reši jevrejsko pitanje.\nSimbol ove zastrašujuće politike i genocida nad Jevrejima postao je logor smrti Aušvic. U njemu su na najsvirepiji način ubijani i mučeni milioni Jevreja, a čitave porodice su nestajale za nekoliko minuta u gasnim komorama. Prilikom oslobađanja logora, Sovjeti su u njemu zatekli samo 7500 preživelih, među kojima je bila baka Noama Čena. On je skoro posetio Aušvic i poneo je slike svoje porodice, na kojima je nekoliko generacija uslikanih u različitim srećnim i važnim trenutcima u njihovom životu. Fotografije je stavio u ram i slikao ih na ovom ozloglašenom mestu, pokušavajući da prikaže kako niko od članove njegove porodice ne bi postojao da je njegova baka nastradala u Aušvicu. Sa druge strane, želeo je da skrene pažnju na porodice koje nisu imale sreću da prežive i budu srećne kao njegova.\nU našoj galeriji pogledajte fotografije iz najpoznatijeg logora smrti za vreme Drugog svetskog rata jedne hrabre bake koja je preživela i uspela da ima srećan život i mnogobrojne potomke. Ova serija fotografija je posvećena članovima Noamove porodice koji su stradali u logorima, baki, ali i svim Jevrejima koji su ubijeni tokom Holokausta i koji nisu uspeli da imaju potomke.\nNoamova porodicaOtvori galeriju\nOdmor za oči: Kada se sve savršeno uklopi aušvic · drugi svetski rat · holokaust · jevreji · logor


Popis 2011: Na teritoriji opštine Sremska Mitrovica nestala su 4 sela velicine današnjeg Divoša - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Za poslednjih devet godina na teritoriji sremskomitrovacke opštine nestala su 4 sela velicine današnjeg Divoša.\nOvo su preliminarni rezultati nedavno sprovedenog popisa stanovništva za grad Sremska Mitrovica.\nZvanicni rezultati bice poznati 15. novembra, mada se i na osnovu ovih preliminarnih može zakljuciti da u odnosu na poslednji popis na teritoriji Sremske Mitrovice živi više od 5 hiljada stanovnika manje.\nIako još uvek nisu zvanicno objavljeni prvi rezultati popisa, prema preliminarnim rezultatima može se zakljuciti da u Mitrovici u odnosu na popis od pre 9 godina živi 5.557 stanovnika manje. Podaci popisne komisije kažu da je: U Sremskoj Mitrovici 2002. godine živelo 85.902 stanovnika dok preliminarni podaci govore da danas u tom Gradu 80.325 stanovnika.\nU Sremskoj Mitrovici se u poslednjih devet godina broj stanovnika znacajno smanjio, kažu u gradskoj popisnoj komisiji. Primera radi, to znaci da je od 2002. godine nestalo 4 sela velicine današnjeg Divoša.\n„Kada uporedimo ove rezultate sa rezultatima iz 2002. godine, kada je Sremska Mitrovica imala 85.902 stanovnika, rezultati su skoro poražavajuci, da nas toliko manje ima u poslednjih 9 godina“, istakla je Vasilija Brocic, predsednik popisne komisije u Sremskoj Mitrovici.\nZvanicni rezultati popisa bice objavljeni 15. novembra, ali i na osnovu ovih preliminarnih može se zkljuciti da je Mitrovcana iz godine u godinu sve manje. Razlog tome su, kažu u Zavodu za statistiku, migracije stanovništva u velike centre i negativna stopa prirodnog priraštaja.\n„U prilog tome dovori i prirodno kretanje stanovništva, odnosno na našem podrucju stopa mortaliteta je veca od stope nataliteta, što je svakako uticalo na smanjenje broja stanovnika“, rekao je Branko Dragišic, nacelnik Odeljenja statistike u Sremskoj Mitrovici. Procenjuje se da je od predhodnog popisa 2002.godine broj stanovnika Srbije opao za 200.000 do 300.000 ljudi. Ukoliko se taj trend nastavi, procenjuje se da ce 20 godina u Srbiji živeti million stanovnika manje. Da bi jedan narod opstao, potrebno je da iza jednog para ostane dvoje dece. Porodica u Srbiji, medutim, statisticki, jedva da je troclana.


Ivanić: BiH ne može podići tužbu protiv Srbije\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić izrazio je uvjerenje da Bosna i Hercegovina ne može podići tužbu protiv Srbije pred Međunarodnim sudom pravde jer to nije tužba u ime BiH.\n"Uvjeren sam da BiH ne može podići tužbu protiv Srbije jer BiH predstavljamo (članovi Predsjedništva BiH Bakir) Izetbegović, (Dragan) Čović i ja. Evidentno je da imamo različite poglede o toj temi i da to nije tužba u ime BiH", rekao je Ivanić danas u Sarajevu, gdje učestvuje na "Ekonomskom forumu BiH 2017".\nSvaka revizija je, kaže on, kao novi slučaj i za nju je potrebno donijeti nove odluke nadležnih organa.\nIvanić je istakao da uopšte ne vidi pravnu mogućnost da dođe do tužbe protiv Srbije, posebno ističući problematiku potencijalnih negativnih političkih aspekata.\n"Prisvajanje imena BiH, govorenje u ime BiH od samo jedne strukture, zaoštravanje tenzija, ne vidim nijedan mogući pozitivni efekt koji bi neko mogao da izvuče", dodao je Ivanić.\nOdgovarajući na pitanje da li očekuje pojačavanje tenzija ukoliko dođe do revizije tužbe, Ivanić je rekao da će posljedica i te kako biti i da će to biti ozbiljna kriza.\n"Mi smo robovi stanja gdje se zacrtaju pozicije i gdje se ne razmišlja o posljedicama. Ne vidim niti jedan pozitivan efekat svega ovoga", rekao je Ivanić.


Ruska vakcina protiv korone testirana na životinjama, spremna na jesen - Sputnjik Srbija\n15:34 23 April 2021\n14:01 30.05.2020 Preuzmite kraći link\n„Prilikom primene vakcine, nije primećen porast temperature kod životinja i nije bilo neželjenih reakcija. Sve životinje na kojima je vakcina testirana dobro su to podnele”, istakao je Maksjutov.\nOn je dodao da centar planira da otpočne klinička ispitivanja krajem juna — početkom jula, a završetak se očekuje sredinom septembra. Prema njegovim rečima, nije potrebno dodatno ubrzavanje rada na vakcini, jer ne treba zaboraviti glavne principe vakcinacije — ne naštetiti ili ubrizgati beskorisni lek.\nLaborant priprema preparat na Univerzitetu u Kazanju\nDirektor Vektora je takođe naglasio da se vakcine koje je taj centar napravio razlikuju po načinu i šemi imunizacije, a jedna od njih se može ukapati u nos.\n„Vakcine se ne razlikuju samo po svom funkcionalnom načelu, već i po načinu i šemi imunizacije, tako da jedan od naših preparata ne sledi klasičnu metodu intramuskularne primene, već intranazalnu, odnosno, jednostavno se ukapava u nos”, objasnio je on.\nMaksjutov je još dodao da bi testiranje vakcine protiv virusa korona na deci, ako sve bude išlo po planu, moglo da počne 2021. godine.\nO planiranoj vakcini protiv virusa korona izjasnila se i direktorka „Rospotrebnadzora” Ana Popova.\nOna je istakla da naučnici kažu da virus nema mnogo mutacija, zahvaljujući čemu se može pretpostaviti da će vakcina biti napravljena i prilično efikasna protiv kovida 19.\nPopova je još upozorila da bi se drugi talas infekcije mogao očekivati na jesen, kada je prisutniji i porast akutnih respiratornih virusnih infekcija.\nPodsetimo, virus korona prvi put je otkriven krajem decembra u gradu Vuhan u Kini. Početkom marta Svetska zdravstvena organizacija epidemiju virusa korona proglasila je za pandemiju.\nPrema poslednjim podacima, u svetu je registrovano 6.048.870 slučajeva zaraze, 2.672.855 osoba je izlečeno, a umrlo je 367.229.\nU Rusiji je do sada zabeleženo 396.575 slučajeva zaraze kovidom 19, ukupno je ozdravilo 167.469 osoba, a umrlo 4.555.\nživotinje, testiranje, vakcina, virus korona


Zbog velikog zaduživanja država svjetski dug na historijskom maksimumu – Biznis.ba\nNaslovnaSvijetZbog velikog zaduživanja država svjetski dug na historijskom maksimumu\nobjavljeno 14. jan 2020. u 17:42\nKako piše CNBC, ukupan globalni dug popeo se na blizu rekordnih 253 hiljade milijardi dolara (biliona) na kraju septembra, poguran uglavnom većim zaduživanjem država i nefinansijskih kompanija.\nNa kraju drugog kvartala prošle godine, ukupan svjetski dug je iznosio 250,9 biliona dolara.\n“Mislimo da će ukupan globalni dug, pojačan niskim kamatnim stopama i blažim finansijskim uslovima kreditiranja, u prvom kvartalu 2020. godine premašiti 257 biliona dolara, predvođen uglavnom zaduživanjem nefinansijskog sektora”, navodi se u izveštaju IIF-a.\nRekordno niske kamatne stope u zemljama širom svijeta privukle su i učinile lakšim zaduživanje kompanija, pojedinaca i vlada, što je za posljedicu imalo rast duga.\nŠto se tiče dugova pojedinačnih država, SAD i Australija su zabilježile u trećem kvartalu historijski najviše nivoe, navodi se u dokumentu, ali CNBC ne prenosi o kolikim iznosima ili nivoima je riječ.\nS druge strane navodi se da je rast duga u Kini ponovo krenuo uzlaznom putanjom, preokrenuvši potpuno trend iz prethodnih perioda.\n“Nakon značajnog usporavanja prije dvije godine godine, tokom velikog pritiska Pekinga za razduživanje, akumulacija duga u Kini ponovo se povećala 2019. godine, naročito u nefinansijskom korporativnom sektoru”, stoji u istraživanju.\nKineski dug građanstva i države, kako se navodi, sada iznosi rekordnih 55 posto BDP-a, dok ukupan kineski dug dostiže blizu 310 posto BDP-a, i jedan je od najvećih među tržištima u usponu, navodi se u izvještaju, prenosi Klix.


U Ministarstvu nauke 16 miliona eura za projekte\nDatum objave: 04.06.2019 14:53 | Autor: Ministarstvo nauke\nMinistarstvo nauke objavilo je publikaciju o projektima koje je finansiralo u periodu od 2017. do maja 2019. godine. Pomenuti period obilježio je značajan broj projekata koji su od velike važnosti za napredak našeg društva. Ukupna suma finansiranih projekata iznosi oko 16 miliona eura od čega je Ministarstvo nauke finansiralo preko 11 miliona.\nPosebno smo ponosni na stipendije za doktorska istraživanja koja omogućavaju mladim ljudima da svoju karijeru usmjere ka istraživačkom radu. Povećanjem broja mladih naučnika na teritoriji Crne Gore radimo na jačanju ljudskih kapaciteta, koji su nam neophodni u namjeri kreiranja društva baziranog na znanju.\nMinistarstvo nauke ostaje posvećeno podsticanju naučnoistraživačke djelatnosti, pružanju podrške dobrim i kvalitetnim idejama, kao i finansiraju onih projekata čija realizacija ima praktičnu primjenu u društvu.


Inflacija u julu je iznosila 2,4 odsto, a nova projekcija NBS predviđa privredni rast od četiri odsto u 2018. godini, izjavila je guvernerka Jorgovanka Tabaković.\n"Niska inflacija je postala normalnost u Srbiji, što znači da smo bili uspešni u našem osnovnom cilju", rekla je Tabakovićeva na prezentaciji "Izveštaja o inflaciji - avgust 2018" koji je Izvršni odbor NBS usvojio na sednici održanoj 9. avgusta.\nIstakla je da se taj izveštaj, koji je bolji nego prethodni, poklapa sa šestogodišnjicom njenog mandata na mestu guvernera, kao i da je inflacija 2012. godine iznosila 12,9 odsto.\n"Takođe, učešće investicija u BDP-u će preći 22 odsto, što je bio jedan od naših ciljeva i dokaza dugoročnosti politike koju vodimo. Neto priliv direktnih stranih investicija će ove godine preći 2,6 mlijardi evra", naglasila je Tabakovićeva.\nNavela je i da su neto devizne rezerve na kraju jula iznosile 9,5 milijardi evra.\nMeđugodišnja inflacija se nakon minimuma u aprilu, u maju očekivano vratila u granice cilja od 3 plus-minus 1,5 odsto i u junu je iznosila 2,3 odsto.\nInflatorni pritisci po osnovu većine faktora i dalje su niski, što potvrđuje bazna inflacija na minimumu od 0,8 odsto, kao i inflaciona očekivanja usidrena oko centralne vrednosti cilja od tri odsto.\nNakon smanjenja referentne kamatne stope za ukupno 50 baznih poena u martu i aprilu na tri odsto, Izvršni odbor NBS nije menjao visinu referentne kamatne stope.\n"Rastu kreditne aktivnosti"\nKretanja u međunarodnom okruženju od prethodnog izveštaja obeležili su povoljni izgledi za globalni privrededni rast, umerena globalna inflacija, kao i povećana divergentnost monetarnih politika vodećih centralnih banaka.\nRastu kreditne aktivnosti (7,6 odsto međugodišnje u junu) doprinose faktori i na strani ponude i na strani tražnje.\nTo se uz aktivnosti na rešavanju pitanja problematičniih kredita odražava na dalji pad učešća tih kredita u ukupnim kreditima, na 7,8 odsto u junu, što je najniži nivo od 2008, kada je taj pokazatelj kvaliteta portfolija uveden.\n"Bruto domaći proizvod Srbije raste 11 uzastopnih tromesečja i ove godine će, prema našim novim projekcijama, zabeležiti stopu rasta od četiri odsto. To je za 0,5 odsto više u odnosu na našu projekciju iz maja zbog rasta građevinarstva i poljoprivde bržeg od projektovanog, posmatrano s proizvodne strane odnosno zbog bržeg rasta investicija, posmatrano s rashodne strane", navodi guvernerka.\n"Postignuti su dugoročno održivi rezultati"\nDodala je da NBS očekuje da takva kretanja budu nastavljena i u narednom periodu, s obzirom na to da povoljni domaći uslovi podržavaju rast invesiticija i izvoza, a time i rast zaposlenosti i životnog standarda građana.\n"Ono što je najvažnije - postignuti su dugoročno održivi rezultati", naglasila je Tabaković.\nGovoreći o inflaciji, ona je rekla da je inflacija u Srbiji u proseku od dva odsto, to jest, na nivou inflacije u evropskim zemljama.\n"Pet godina zaredom, inflacija je niska, stabilna, predvidiva i uporediva sa evropskim zemljama, a u NBS se veruje da će inflacija biti niska i u budućnosti", naglasila je guvernerka.\nRZS: Rast BDP 4,4 odsto


Održana promocija kompanije Discovery Networks – Personal magazin\nKompanija Discovery Networks CEEMEA okupila je u Beogradu domaće partnere iz sveta advertajzinga i distribucije, kao i medije, kako bi predstavili svoje nove programe i planove za budući period. Događaj…\n„U seriji Smrtonosna ostrva, imamo jedinstvenu priliku da publiku povedemo sa Dejvom Salmonijem da iskusi i istraži izvanredne i nepoznate delove naše planete,” rekla je Aleksandra Tiganas, direktor kanala za jugoistočnu Evropu u kompaniji Discovery Networks CEEMEA. „Sa programom Everest Jump Live idemo korak dalje u ostvarenju svojih ciljeva, a to je stvaranje jedinstvenih programa koji naše gledaoce dovode do vrhunca. Posle Nika Valende, nastavljamo sa Džobijem Ogvinom i njegovim pokušajem da učini nešto neverovatno što niko nije prikazao na televiziji. Ovo je Discovery u svom najboljem izdanju – istraživanje nepoznatih teritorija i prikazivanje neverovatnih situacija,“ dodala je Aleksandra Tiganas.\nOdržana promocija kompanije Discovery Networks was last modified: April 16th, 2014 by Redakcija\nDiscovery ChannelDiscovery NetworksTV


Vulin: Vojska Srbije će nastaviti da ulaže u obuku - Studio B\nVulin: Vojska Srbije će nastaviti da ulaže u obuku Tanjug\nObjavljeno: 12.08.2019. 19:32 Izmenjeno: 12.08.2019. 19:32\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin obišao je Centar za obuku Ratnog vazduhoplovstva i protivvazduhoplovne odbrane na vojnom aerodromu „Pukovnik-pilot Milenko Pavlović“ u Batajnici, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nAleksandar Vulin je, nakon obilaska istakao da vojnici na dobrovoljnom služenju vojnog roka, kao i kandidati za buduće podoficire Vojske Srbije pokazuju da su motivisani, da žele da uče, da imaju spremnost i sposobnost da ovladaju svim veštinama koje će im biti potrebne.\n„Vojska Srbije svake godine će sve više ulagati u obuku, u veštine i znanja koje su nam potrebne i zahvaljujući tome, možemo da kažemo da smo u stanju da ne samo da garantujemo bezbednost na čitavoj teritoriji naše zemlje, već da budemo čuvari mira na čitavom Balkanu“, naglasio je Vulin, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nPrema njegovim rečima, Vojska Srbije se intenzivno oprema, naoružava i jača i u nju se ulaže posle čitavih decenija namernog i planskog zapostavljanja i zanemarivanja.\nPrema njegovim rečima, Vojska Srbije ulaže u svoje pripadnike, ulaže u svoju obuku. Kako ističe, Vojska Srbije je institucija kojoj u Srbiji najviše veruju, i svakako, ne bez razloga.\nVulin kaže da se Vojsci Srbije veruje zbog njenih ljudi, zbog njihovog znanja, zbog njihove vrline i vrednosti.\n„Vojska Srbije će nastaviti da ulaže u obuku i svake godine ćemo imati zahtevniji i ambiciozniji plan, i više ljudi koje ćemo obučavati, bilo da je u pitanju rezervni sastav ili vojnici na služenju vojnog roka, ali isto tako, naše starešine koje svakodnevno usvajaju nova znanja“, zaključio je Vulin.\nKomandant Centra za obuku RV i PVO potpukovnik Saša Antanasijević istakao je da su danas prikazani segmenati obuke vojnika na služenju vojnog roka i profesionalnih vojnika koji se obučavaju za dužnosti na Osnovnom kursu za podoficire koji će u naredih mesec dana postati podoficiri.\n„Prikazali smo i jedan od kabineta za obuku „V-54 lasta“, novouvedenom vazduhoplovu, kao i radio-vođenu letelicu RVML-2, a trenutno se na obuci nalaze vojnici na dobrovoljnom služenju vojnog roka generacije „Jun 2019“, naglasio je potpukovnik Antanasijević.\nSvakodnevna obuka kroz osam nastavnih časova\nPrema rečima potporučnika Hristine Filipović komandira raketnog voda u artiljerijsko raketnoj bateriji za PVD Centra za obuku RV i PVO, obuka se u centru izvodi svakodnevno kroz osam nastavnih časova.\n„Trenutno su ovde vojnici na dobrovoljnom služenju vojnog roka junske klase i mogu reći da je obuka na jako visokom nivou i da su vojnici obučeni i spremni“, naglašava potporučnik Filipović dodajući da je reč o specijalističkoj obuci koja traje oko mesec i po dana.\nMeđu vojnicima u Centru za obuku RV i PVO je i Andrej Ilić koji je na dobrovoljnom služenju vojnog roka i koji ističe da je zadovoljan boravkom u Centru i da je obuka veoma kvalitetna.\nMisija Centra za obuku RV i PVO je unapređenje sposobnosti za izvođenje individualne specijalističke obuke vojnika na dobrovoljnom služenju vojnog roka, kandidata za profesionalne vojnike i podoficire roda artiljerijsko-raketnih jedinica za protivvazduhoplovna dejstva (ARJ za PVD), službe vazdušnog osmatranja i javljanja (VOJ) i tehničke službe vazduhoplovnotehničke specijalnosti, radi dostizanja standarda individualne specijalističke obučenosti.\nDanašnjem obilasku su prisustvovali komandant RV i PVO general-major Duško Žarković, komandant 204. vazduhoplovne brigade brigadni general Željko Bilić, načelnik Uprave za obuku i doktrinu Generalštaba brigadni general Željko Petrović, šef Kabineta ministra odbrane brigadni general Siniša Kresović, načelnik štaba Komande za obuku pukovnik Nikola Dejanović i glavni podoficir Vojske Srbije zastavnik prve klase Zoran Kocić.


10 najboljih hotela u blizini: Ricardo de Albuquerque - TripAdvisor\nJardim Guanabara – hoteli u blizini\nPiedade – hoteli u blizini\nNajbolji hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque, Rio de Žaneiro\nHoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\nDoručak je uključen253\nNoćenja s doručkom i pansioni150\nPrikladni za porodicu160\n1.754 od 1.757 objekata odgovaraju vašim filterima. Obriši sve filtere\nUdaljenost od: Ricardo de AlbuquerquePrvo pogledajte objekte najbliže centru koji imaju potvrđene raspoložive kapacitete za izabrane datume kod naših partnera\nFiltrirajRicardo de Albuquerque: bilo koja razdaljina\nUdaljenost od: Ricardo de Albuquerque\n24,5 km od: Ricardo de Albuquerque\nBr. 1 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\n20,7 km od: Ricardo de Albuquerque\nBr. 2 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\n25,9 km od: Ricardo de Albuquerque\nBr. 3 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\n16,2 km od: Ricardo de Albuquerque\nBr. 4 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\n26,0 km od: Ricardo de Albuquerque\nBr. 5 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\n26,1 km od: Ricardo de Albuquerque\nBr. 6 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\n15,2 km od: Ricardo de Albuquerque\nBr. 7 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\n26,4 km od: Ricardo de Albuquerque\nBr. 8 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\n25,1 km od: Ricardo de Albuquerque\nBr. 9 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\nAvenida Lucio Costa 5400, Rio de Žaneiro, Država Rio de Žaneiro 22630-012, Brazil\n19,7 km od: Ricardo de Albuquerque\nBr. 10 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\nRua Marcelo Roberto 65, Rio de Žaneiro, Država Rio de Žaneiro 22630-190, Brazil\nBr. 11 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\nAvenida Lucio Costa 5210, Rio de Žaneiro, Država Rio de Žaneiro 22630-012, Brazil\n19,8 km od: Ricardo de Albuquerque\nBr. 12 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\nBr. 13 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque\n18,4 km od: Ricardo de Albuquerque\nBr. 14 od 1.754 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli u blizini: Ricardo de Albuquerque


Niška televizija » Počeo sastanak Vučić – Pastor o formiranju vlade\nPočeo sastanak Vučić – Pastor o formiranju vlade\nObjavljeno 07.04.2014. 11:06\nLider Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić danas bi trebalo da otpočne konsultacije o formiranju nove vlade razgovorom sa predsednikom Saveza vojvođanskih Mađara Ištvanom Pastorom.\nVučić je u subotu, posle sednice Predsedništva SNS, izjavio da će nova vlada biti formirana do 25. aprila, da će imati maksimalno 19 članova, i da će politika vlade biti politika agresivnog zapošljavnja i jačanja privatnog sektora.\nPredsednik Socijaldemokratske partije Srbije Rasim Ljajić izjavio je da razgovori koji danas počinju između Srpske napredne stranke (SNS) i Saveza vojvođanskih Mađara nisu klasični pregovori, jer „jedna strana ima većinu i vodi celu priču“.\n„Ovo je želja i SNS i naše koalicije da se pokuša postizanje što šireg dogovora, jer je i za reforme i probleme koji nas očekuju potrebna što veća podrška i u parlamentu i u javnosti“, rekao je Ljajić.\nPotpredsednica SNS Zorana Mihajlović izjavila je da buduća Vlada Srbije neće imati 100 dana da se uigrava, a da će u toku leta imati prve rezultate.\n„Mi smo rekli da ćemo do 30. juna doneti mnoge reformske zakone. Manja vlada mora da bude efikasnija, a rekli smo i da će se izvršiti i reforma državne uprave“, rekla je Mihajlović za Radio-televiziju Srbije.\nPosle danasnjih razgovora sa Ištvanom Pastorom, Vučić će kako je najavio, se u utorak sastati sa predsednikom SPS Ivicom Dačićem i da će na razgovor pozvati i NDS, ali da to ne znači da će biti koalicije.\nNestašica petovalentnih vakcina veštački izazvana\nDogovor SNS i SVM – korak bliže vladi


Kategorija: Saopštenja • Page 9 of 28 • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\n22. Aug 2018. → Saopštenja\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković uputila je Ministarstvu za rad, zapošlјavanje, boračka i socijalna pitanja Inicijativu za izmenu Zakona o socijalnoj zaštiti u delu koji se odnosi na propisanu površinu zemlјišta kao opšti uslov za ostvarivanje prava na novčanu socijalnu pomoć pojedincima, odnosno porodicama. Cilј ove inicijative je da se zaštiti socijalno ugroženo seosko…\nMinistarstvo zdravlјa postupilo po preporuci poverenice Brankice Janković u slučaju Specijalne bolnice za interne bolesti u Vrnjačkoj Banji\n20. Jul 2018. → Saopštenja\nPovernica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković pozdravlјa odluku ministara zdravlјa da smeni rukovodsvo i reši problem u Specijalnoj bolnici za interne bolesti u Vrnjačkoj Banji, u kojoj već deset godina ne funkcionišu aparati za dijalizu. Odluka je usledila posle preporuka mera za ostvarivanje ravnopravnosti koje je poverenica krajem prošle godine dala Ministarstvu zdravlјa, Republičkom fondu…\n28. Jun 2018. → Saopštenja\nEvropska komisija usvojila je Preporuke o standardima za tela za ravnopravnost kako bi osigurala nezavisnost i unapredila efikasnost nacionalnih tela za ravnopravnost. Ovom Preporukom određuju se standardi koji se odnose na mandat institucija za ravnopravnost, uključujući resurse i odgovarajuća ovlašćenja. Nacionalna tela za ravnopravnost centralni su element institucionalnog sistema za zaštitu ravnopravnosti. To su javne…\n15. Jun 2018. → Saopštenja\nPovodom 15. juna, Međunarodnog dana borbe protiv nasilјa nad starijima, poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković istakla je da usamlјenost, zdravstveno stanje ili zavisnost od tuđe pomoći čine starije osobe podložnijim riziku od zlostavlјanja, pogotovo kada imamo u vidu da nasilјe nad starijima često ostaje neprimećeno, zbog toga što ih je sramota da ga prijave….\n13. Jun 2018. → Saopštenja\nPovodom najavlјenih izmena Zakona o upisu u matične knjige rođenih, poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković pozdravlјa predlog Vlade Republike Srbije i resornog Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, jer će time biti olakšana pravna procedura za upis promene pola. Janković naglašava da je u svojim redovnim Godišnjim izveštajima, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti davao preporuku…\nSastanak poverenice Janković i ambasadora Francuske Mondolonija\n11. Jun 2018. → Saopštenja\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković sastala se sa ambasadorom Francuske Frederikom Mondolonijem. Poverenica je upoznala ambasadora sa najvažnijim aktivnostima institucije Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, a u razgovoru je bilo reči o mogućnostima za saradnju Srbije i Francuske u oblasti poštovanja ljudskih prava i zaštiti od diskriminacije osetljivih društvenih grupa. Ambasador Mondoloni je naglasio podršku…\n17. May 2018. → Saopštenja\nPovodom 17. maja, Međunarodnog dana borbe protiv homofobije i transfobije, poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković podseća da je svaka diskriminacija, pa i na osnovu seksualne orijentacije i rodnog identiteta, zabranjena zakonom i da ne sme biti tolerisana. Poverenica ističe da da su homofobija i transfobija i dalјe prisutne u našem društvu, što značajno utiče…\n15. May 2018. → Saopštenja\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković čestita Međunarodni dan porodice svim građanima i građankama Srbije, napominjući da se porodica u današnje vreme suočava sa brojnim izazovima i nerazumevanjima, što pokazuje i broj pritužbi Povereniku po osnovu bračnog i porodičnog statusa. Porodice u kojima žive osobe sa zdravstvenim problemima ili invaliditetom su višestruko ugrožene i neretko…


Digitalne vještine krče put do zaposlenja - Glas Srpske\nJana Kezić 20.05.2022 06:21\nBANjALUKA - Nezaposlene osobe starije od 50 godina u Srpskoj dobile su priliku da unaprijede svoja digitalna znanja i vještine, a sve to sa ciljem kako bi lakše pronašli posao ili pokrenuli vlastiti biznis.\nNaime, u toku je intenzivna obuka koju organizuje Razvojna agencija Republike Srpske u okviru projekta “Izgradnja digitalnih preduzetničkih kapaciteta kod starijih osoba, kroz inovativne trening sisteme” - eDigiStars.\nDirektor Razvojne agencije RS Marinko Đukić rekao je za “Glas Srpske” da će tokom obuke 26 odabranih polaznika ovladati naprednim znanjima iz Majkrosoft ofis paketa, te digitalnog marketinga, socijalnih mreža, IT sigurnosti, komunikacionih alata, ali i preduzetništva za one koji žele pokrenuti vlastiti posao.\n- Obuka se realizuje u saradnji sa Zavodom za zapošljavanje RS i agencijom “Spektar”. Kandidati koji uspješno završe obuku dobiće validan sertifikat, kao i mogućnost direktnog kontakata sa potencijalnim poslodavcima na sajmu zapošljavanja koji će u tu svrhu biti organizovan - rekao je Đukić.\nNaveo je da je ovaj projekat značajan zbog toga što je usmjeren na osobe starije od 50 godina koje imaju najviše poteškoća da pronađu zaposlenje.\n- Promjene koje je donijela digitalizacija dogodile su se toliko brzo da čitave generacije radno sposobnih nisu mogle usvojiti vještine koje su sada potrebne za većinu poslova - rekao je Đukić, dodajući da to nije problem samo kod nas, nego i u svijetu.\nEdukaciju kao partner realizuje Digivox agencija, a koordinator na projektu iz ove agencije i predavač Maja Predragović kaže da je sve veoma dobro osmišljeno.\n- Projekat daje polaznicima mogućnost da kroz 40 sati rada usavrše znanja i steknu vještine koje su danas potrebne svakoj firmi. Posebno nam je drago što su polaznici veoma motivisani da se usavršavaju i svi vjerujemo da će im ova obuka olakšati put do zaposlenja - kazala je Predragovićeva.\nUčesnik Vojin Vučenović kaže da se ideja za prijavu na radionicu rodila iz želje da nadogradi znanje na računaru i da dalje istražuje.\n- Često svi misle da znaju sve na računaru, a u suštini nije tako jer se i najnaprednijim poznavaocima potkradu neke stvari. Mislim da je veoma bitno da se ovake radionice održavaju, jer zaista mogu pomoći - rekao je Vučenović. Predavači su, kako kaže dobri, jer nastoje da mnogo toga praktično pokažu svima koji nisu imali doticaja u radu sa računara i koji ga se generalno plaše.\nSa njim se slaže i Milena Bojić, koja ističe da će joj ono što nauči tokom obuke olakšati rad na nekom narednom poslu.\n- Iskustva sa časova su odlična i druge bih posavjetovala da se prijave na ovakve radionice - rekla je Bojićeva.\nProjekat je sufinansiran iz sredstava ERDF, IPA i ENI fondova u okviru Interreg Dunavskog transnacionalnog programa. Marinko Đukić kaže da je Razvojna agencija prepoznala značaj ovog projekta i da zato planira da ga uvrsti u svoje redovne aktivnosti i kada on zvanično bude završen.