Urbanistički plan - Blic Online\nStručnjaci i građani Banjaluke velike nade polažu u novi urbanistički plan: Javni interesi moraju biti jači od privatnih\nLoše građevinske odluke u razvoju Banjaluke prethodnih dvadeset godina nemoguće je ispraviti, ali zato se od tvoraca novog urbanističkog plana očekuju da te propuste dobro analiziraju, kako se ne bi ponovili.\nIvan Rašković, novi banjalučki arhitekta, za „EuroBlic“: Prioritet izrada novog urbanističkog plana\nIvan Rašković, vanredni profesor Univerziteta u Beogradu, imenovan je juče za gradskog arhitektu, čime je Banjaluka, prvi put nakon 80 godina, dobila gradskog arhitektu.\n"BEOGRAD NA VODI" Pogledajte projekat tržnog centra i tri kule\nUrbanistički projekat za tržni centar sa kulama namenjenim hotelu, poslovnim apartmanima i stanovanju, u okviru "Beograda na vodi", izložen je u prostorijama Gradske uprave Grada Beograda, gde zainteresovani građani mogu da ga vide i dostave svoje primedbe i sugestije na planirana rešenja u pisanoj formi do 28. aprila 2016. godine.\nOdbornici sutra o predlogu urbanističkog plana, učeničkim i studentskim stipendijama\nOdbornici Skupštine Beograda raspravljaće u ponedeljak o Predlogu generalnog urbanističkog plana Beograda kao i predlogu plana generalne regulacije građevinskog područja sedišta jedinice lokalne samouprave - Grad Beograd (celine I - XIX), kao i nekoliko planova detaljne regulacije od značaja za grad.\nNikodijević: Grad usvaja novi Generalni urbanistički plan\nBeograd čini sve što može da animira investitore da ulože u naš grad, naš posao je da stvorimo sve potrebne preduslove i u tome smo uspešni, rekao je predsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević.\nStari savski most biće proširen za četiri saobraćajne trake\nPo dve saobraćajne trake u oba smera biće izgrađene na Starom savskom mostu nakon njegove rekonstrukcije, najavljuje graski arhitekta Milutin Folić.\nSubotica: Neslaganje koalicionih partnera pred vanrednu sednicu\nSkupština grada Subotice sutra će raspravljati o urbanističkim planovima centra grada, a uoči sednice stranke, koalicioni partneri i danas su saopštenjima izrazile neslaganja oko te teme, pominjujući čak i mogući raspad vladajuće koalicije u ovom gradu.\nNiš šire na još 100 hektara\nNiš -- Zona gradskog građevinskog zemljišta veća za 100 kvadratnih kilometara, nove industrijske zone i ispravljanje višedecenijskih nepravdi kojima je građanima na brojnim lokacijama bespotrebno zabranjivana gradnja, samo su deo novina koje donosi generalni urbanistički plan grada Niša za period do 2025. godine čiji je predlog usvojilo Gradsko veće.\nGradnja drugog mosta tek posle 2015. godine?\nGradnja novog prelaza Dunava na stubovima nekadašnjeg „Franca Jozefa“ biće započeta tek po završetku Žeželjevog mosta ako se gradski čelnici budu držali plana razvoja saobraćajne mreže u Novom Sadu, završenog nedavno u „Urbanizmu“. Tim aktom se gradnja mostova, bulevara i saobraćajnog prstena oko grada deli na petogodišnje faze do 2030. godine.\nPodneli 11.000 zahteva za legalizaciju objekata\nNovi Sad - Zahteve za legalizaciju objekata po novom zakonu do juče predalo je nešto više od 11.000 Novosađana, što je manji deo od više desetina hiljada građevina podignutih bez dozvole na području grada.\nPoslanik tražio pozajmicu od investitora\nOpština Brus pogazila je obećanje i planove o gradnji sportskih terena i crkve i tako izigrala beogradsku firmu WEG koja je finansirala Plan detaljne regulacije. Izmenu tog plana Ministarstvo prostornog planiranja ocenilo je kao nezakonitu, ali čelnicima opštine to nije smetalo da izdaju građevinsku dozvolu za apartmane umesto sportskih terena.


Vesti online / Sport / Fudbal / Legenda koja traje: Zaneti produžio ugovor sa Interom!\nU avgustu slavi 40. rođendan: Havijer Zaneti\nZaneti će u avgustu napuniti 40 godina, a posle potpisivanja novog ugovora na Đuzepe Meaci ostaće do 2014. godine.\nOn će se na teren vratiti tek u oktobru ili novembru, pošto se oporavlja od povrede Ahilove tetive, koju je pokidao u aprilu.\n"Želim da zahvalim klubu što je pokazao da veruje u mene. Razgovarali smo o dužini mog oporavka i odlučili da produžimo ugovor na još godinu dana. Pokazali su da veruju u mene i moju strast prema Interu", rekao je Zaneti za klupski sajt.\n"Činim sve što mogu da se oporavim, vratim u formu i budem spreman za treninge", dodao je on.\nZaneti je 1995. godine iz argentinskog Banfilda prešao u Inter, za koji je odigrao 845 utakmica i postigao 21 gol.\nFUDBAL Kraj velike karijere: Stankovićeve suze na rastanku!\nFUDBAL Stanković: Zaneti je beskrajna ljubav prema Interu, nesebičnost i skromnost


Srbiju volimo - Srpski festival vina i rakije\nDrugi srpski festival vina i rakije biće održan u petak i subotu, 18. i 19. oktobra u Beogradu, a na otvaranju festivala biće proglašeni pobednici Nacionalnog takmičenja za najbolja vina i rakije Srbije, najavili su organizatori festivala.\nNa takmičenje su prispela 73 uzorka vina i 45 uzoraka rakije, rekao je predsednik asocijacije "Srpsko vino", Velibor Pešić, istakavši da su za regularnost takmičenja zaduženi predstavnici Međunarodne organizacije za lozu i vino (OIV), čije je sedište u Parizu.\nOvogodišnji ocenjivači na Nacionalnom takmičenju za najbolja vina i rakije Srbije dolaze iz Italije, Mađarske, Slovačke, Rusije, Hrvatske i Slovenije, naglasio je on.\nPredsednik Turističke organizacije Beograda, Dejan Veselinov, podsetio je da Beograd beleži sve veću posetu turista iz inostranstva, koji su zainteresovani da probaju naša domaća pića.\nPredsednik Udruženja vinara i vinogradara Srbije (VIVIS), Gvozden Radenković, ukazao je da u Srbiji raste nivo vinarske kulture, a poslednjih godina na domaćem tržištu se u sve većem broju pojavljuju male vinarije koje potrošače osvajaju kvalitetom.\nNacionalno takmičenje je prilika da domaći vinari dobiju međunarodnu potvrdu vina koje proizvode, rekao je Radenković, dodajući da od 66 vinarija, članica udruženja VIVIS, njih 15 je već osvojilo međunarodne nagrade na svetskim takmičenjima.\nRukovodilac grupe za vinogradarstvo i vinarstvo Srbije u Ministarstvu poljoprivrede, Darko Jakšić, ukazao je na značaj Nacionalnog takmičenja i izbor najboljih domaćih vina i rakija, jer će ocenjivači biti iz organizacije OIV, što znači da će nagrađeni domaći proizvođači imati validnu potvrdu kvaliteta pića koje proizvode.\nPredsednik Privredne komore Beograda, Milan Janković, rekao je da je Beograd, između ostalog, centar vinarstva, ugostiteljstva i zabave i da bi kao i u drugim oblastima, i u ovoj trebalo da uspostavi mehanizme koje će garantovati kvalitet iznad svega.\nPrema njegovom mišljenju značaj festivala ogleda se i u tome što su vinari pristali da naprave zajedničku manifestaciju sa proizvođačima rakije, a poznato je da ova dva pića nikako ne idu zajedno.\nJanković je izrazio uverenje da će se ova manifestacija naći na turističkoj mapi Evrope.\nSrpski festival vina i rakije biće otvoren u petak 18. oktobra u 15 sati, kada će biti dodeljene i nagrade, a za posetioce će biti otvoren u periodu od 15 do 22 sata u beogradskom hotelu Falkeštajner. Ulaz je slobodan.


Skupština Srbije: Počele konsultacije sa Majom Gojković, SzS nije na sastanku, a evo ko je DOŠAO - Srbija Vesti - Aktuelno|net\nSkupština Srbije: Počele konsultacije sa Majom Gojković, SzS nije na sastanku, a evo ko je DOŠAO\nNa poziv predsednice Skupštine Srbije Maje Gojković u Narodnoj skupštini danas su počele konsultacije sa predstavnicima poslaničkih grupa o daljem radu parlamenta. Njima, međutim, ne prisustvuju poslanici stranaka koje su deo opozicionog Saveza za Srbiju (SzS), kao ni poslanici Stranke moderne Srbije (SMS).\nTRAŽILI KONSULTACIJE PA NISU DOŠLI – U Parlamentu počele konsultacije, ali bez predstavnika SzS\nPočele konsultacije u parlamentu, SzS ne prisustvuje kolegijumu\nNešto posle deset časova počeo je sastanak predsednice Skupštine Maje Gojković sa predstavnicima poslaničkih grupa o daljem radu parlamenta.\nPočele konsultacije poslaničkih grupa o daljem radu parlamenta\nNa poziv predsednice Skupštine Srbije Maje Gojković u Narodnoj skupštini danas su počele konsultacije sa predstavnicima poslaničkih grupa o daljem radu parlamenta.\nSavez za Srbiju(SzS) neće učestvovati na kolegijumu Narodne skupštine, saopšteno je danas iz saveza, povodom poziva predsednice Skupštine Srbije Maje Gojković svim poslaničkim grupama da dođu na konsultacije o daljem radu Skupštine, sutra u 10 sati.\nKonsultacije u Narodnoj skupštini bez predstavnika SzS\nNa poziv predsednice Skupštine Srbije Maje Gojković u Narodnoj skupštini počele su konsultacije sa predstavnicima poslaničkih grupa o daljem radu parlamenta, u odsustvu predstavnika stranaka iz Saveza za Srbiju, kao i poslanika Moderne Srbije.\nU toku konsultacije u parlamentu, bez SzS\nU Narodnoj skupštini počele su konsultacije sa predstavnicima poslaničkih grupa o daljem radu parlamenta, u odsustvu predstavnika stranaka iz Saveza za Srbiju, kao i poslanika Moderne Srbije.\nU parlamentu počele konsultacije, bez predstavnika SzS\nBEOGRAD: Na poziv predsednice Skupštine Srbije Maje Gojković u Narodnoj skupštini danas su počele konsultacije sa predstavnicima poslaničkih grupa o daljem radu parlamenta, u odsustvu predstavnika stranaka iz Saveza za Srbiju, kao i poslanika Moderne Srbije.\nPočele konsultacije u skupštini, od opozicije se odazvali samo radikali\nU Skupštini Srbije počele su konsultacije koje je Maja Gojković zakazala sa šefovima svih poslaničkih grupa o daljem funkcionisanju parlamenta.\nSavez za Srbiju (SzS) neće učestvovati na kolegijumu Narodne skupštine, saopšteno je danas iz saveza, povodom poziva predsednice Skupštine Srbije, Maje Gojković, svim poslaničkim grupama da dođu na konsultacije o daljem radu Skupštine,\nSavez za Srbiju (SzS) neće učestvovati na kolegijumu Narodne skupštine, saopšteno je danas iz saveza, povodom poziva predsednice Skupštine Srbije Maje Gojković svim poslaničkim grupama da dodju na konsultacije o daljem radu Skupštine, sutra u 10 sati.\nSkupština Srbije: Počele konsultacije sa Majom Gojković, SzS nije na sastanku, ...


Veče Betovena sa Danijelom Rajskinom | Beogradska filharmonija\nCela simfonija na samo 11 instrumenata u Beogradskoj filharmoniji\nVeče Betovena u Sali Beogradske filharmonije predvodi dirigent Danijel Rajskin, u dva termina – četvrtak i petak (29. i 30. oktobar), od 20 časova. Kao solista nastupa Miroslav Pavlović, koncertmajstor Filharmonije, a nakon ovih koncerata, snimci izvođenja će se slušati u poštama, bankama, prodavnicama, vozilima, i na još mnogim mestima gde su prijatelji filharmonijske akcije „Muzika svuda“.\n„To je odlična inicijativa u kojoj Beogradska filharmonija sledi poznatu misao da se ’nikad ne propušta dobra kriza’, jer može postati prilika. Ali je takođe jako važno što Filharmonija održava muziku živom, jer za tango je potrebno dvoje, u našem slučaju to su publika i izvođači. Razmena emocija koja se dešava na koncertima ostaje zabeležena i na snimcima, a siguran sam da se ta energije može osetiti i ako našeg Betovena slušate u bankama, kancelarijama, prodavnicama, gde god da se publika nalazi“, kaže stalni gostujući dirigent Danijel Rajskin.\nBetovenova dela, kao i na svim koncertima u ovoj sezoni, izvodi smanjeni orkestarski sastav, što će biti posebno uzbudljivo na primeru čuvene Sedme simfonije. Jedno od najbolјih Betovenovih ostvarenja, koje je i sam autor smatrao svojom najizvrsnijom simfonijom, publika će čuti u zanimljivom aranžmanu i to za samo jedanaest instrumenata! Posebno je interesantno da je sam Betoven učestvovao u izradi ovog aranžmana za dve oboe, dva klarineta, dva fagota, jednu trubu, dve horne, kontrabas i timpan. Ovoj kompoziciji prethode dve Romanse koje će izvesti Miroslav Pavlović kao solista zajedno sa svojim kolegama iz orkestra.


Kako da odaberete produženi boravak za svoje dete? |\nPre nekoliko decenija produženi boravak je u Srbiji bio sastavni deo školskog obrazovnog sistema.\nProduženi boravak je podrazumevao da dete provode ceo dan u školi i da tu pohađa aktivnosti poput nastave, sportskih i slobodnih aktivnosti, zatim deca su tu radila domaće zadatke i pohađala različite sekcije.\nTakođe doručak ili/i ručak je bio obezbeđen u okviru škole. Roditelji kada završe sa poslom dolazili bi po decu koju bi vodili kući gde bi imali zajedničke aktivnosti.\nPotrebe roditelja su ostale iste kao i pre više decenija, a ono što se promenilo je to da sada samo neke škole imaju opciju produženog boravka i da se sve više registruje privatnih produženih boravaka u Srbiji.\nŠkole koje ispunjavaju sve zahteve Ministarstva prosvete i u kojima je nastava raznovrsna i kvalitetno organizovana imaju produžene boravke za svoje đake, dok se roditelji iz ostalih škola moraju okrenuti privatnim ustanovama koje nude ove usluge.\nProduženi boravak je odlična stvar za dečiju socijalizaciju, pogotovo za stidljiviju decu koja na redovnoj nastavi ne mogu da dođu do izražaja, a za roditelje je to spas pogotovo, ako kod kuće nemaju babe i dede koji bi mogli da čuvaju decu posle škole.\nKada deca ručaju i završe domaće zadatke prelaze na sportske i kreativne aktivnosti.\nOno što je obaveza roditelja u nekim ustanovama ovog tipa je da obezbede obrok za svoje dete.\nDa li je produženi boravak neophodan ili je to samo hir novog doba?\nPošto živimo u vremenu gde roditelji često rade više poslova ili moraju da ostaju duže na poslu svakog dana deci je potrebna određena briga i nakon škole jer roditelji nisu u mogućnosti da budu tu za svoju decu.\nDa bi roditelj bio produktivan na svom poslu on mora da zna da je njegovo dete na bezbednom gde će mu se pružiti sva potrebna edukativna pomoć i gde će steći dobre radne navike.\nSa drugom decom u produženom boravku dete će se socijalizovati pod nadzorom stručne osobe koja će im omogućiti i kreativni program nakon pisanja domaćih zadataka.\nProduženi boravak pri državnim školama i produženi boravak u privatnoj ustanovi trebao bi da ima isti sistem vrednosti, da je nastava i aktivnosti organizovane po istom principu, i pristup deci bi trebao biti sličan jer se podrazumeva da u obe ustanove rade kvalifikovani radnici.\nAko ste kao roditelj primorani da odaberete privatni produženi boravak prvi faktor koji treba da uzmete u obzir je udaljenost od škole u koju dete ide, jer na taj način nećete kao roditelj previše misliti o bezbednosti svog deteta i ono će brzo u pratnji dežurnog nastavnika otići nakon škole u boravak.\nOno što je još jedan bitan faktor prilikom odabira produženog boravka je radno vreme. Naime obrazovna ustanova ovog tipa mora da ima duže radno vreme od radnog vremena zaposlenog roditelja da bi roditelj stizao na vreme po dete svakog dana.\nTakođe treba proveriti da li produženi boravak radi vikendom jer često je praksa da roditelji rade svih sedam dana u nedelji, ili samo subotom.


Pojačane kontrole brzine i vožnje pod uticajem alkohola - Televizija K3\nPojačane kontrole brzine i vožnje pod uticajem alkohola\nZa devet mjeseci ove godine evidentirano je 7.445 saobraćajnih nezgoda, od kojih su 82 sa poginulim licima, saopšteno je iz Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske i najavljeno da će od danas do nedjelje, 10. novembra, pojačano kontrolisati učesnike u saobraćaju.\nAkcenat kontrola biće na prekoračenju propisane brzine kretanja motornih vozila i kontroli učešća u saobraćaju pod dejstvom alkohola, opojnih droga ili psihoaktivnih lijekova, saopšteno je iz MUP-a Srpske.\nZa devet mjeseci ove godine evidentirano je i 336 saobraćajnih nezgoda sa teško povrijeđenim licima, te 1.228 saobraćajnih nezgoda sa lakše povrijeđenim licima.\nAnalizirajući uzroke saobraćajnih nezgoda, evidentno je da je najčešći uzrok saobraćajnih nezgoda bila nepropisna i neprilagođena brzina i to u 19 odsto ili 1.414 saobraćajnih nezgoda, dok su u 3,5 odsto slučajeva ili 263 saobraćajne nezgode učestvovali vozači koji su imali preko 1,5 grama po kilogramu alkohola u organizmu.\nPolicijski službenici MUP-a Republike Srpske su u ovoj godini zbog prekoračenja propisane brzine kretanja motornog vozila sankcionisali 68.917 vozača, dok je zbog upravljanja pod dejstvom alkohola iz saobraćaja isključeno 14.612 vozača.\nMUP Srpske apeluje da se svi učesnici u saobraćaju, a posebno vozači, pridržavaju zakonskih propisa, da brzinu kretanja prilagode uslovima i stanju na putevima, te da ne upravljaju vozilom pod dejstvom alkohola.


GS1 Srbija - GS1 broj za promenljivu težinu\nBar kod za artikle sa promenljivom težinom\nBAR-KODIRANjE TRGOVINSKIH JEDINICA PROMENLjIVE MERE\nProizvodi čija cena zavisi od mere koja je stalno promenljiva, mogu da se identifikuju sa GTIN-ovima kodiranim nosiocima podataka kao što je DataBar, ili u skladu sa nacionalnim uputstvima. Izraz “trgovinske jedinice promenljive mere” se koristi da opiše proizvode koji se prodaju, naručuju ili proizvode u količinama koje kontinualno variraju, kao što su voće i povrće, meso, piletina, sir, konopac, lanac, tkanina, tepih u rolni, itd.\nZa razliku od trgovinske jedinice fiksne mere, trgovinska jedinica promenljive mere ima jednu meru koja stalno varira dok druge karakteristike ostaju iste. Promenljiva mera može da bude težina, dužina, broj sadržanih jedinica ili zapremina.\nAko se jedinica identifikuje GTIN-om, nosilac podataka za svežu hranu kao trgovinsku jedinicu promenljive mere je samo GS1 Databar prošireni i GS1 DataBar prošireni naslagani. Ako se koriste RCN (brojevi za ograničenu cirkulaciju), nosilac se bira iz familije EAN/UPC simbologije.\nU ovom scenariju, težina, količina ili cena moraju biti uključeni u bar kod pri čitanju na naplatnom mestu. U EAN/ UPC simbolima ostavljen je prostor samo za GTIN, tako da se moraju definisati kraći brojevi za identifikaciju proizvoda.\nMera ili cena mogu imati 4 do 5 cifara, zavisno od valute, sa specijalnom kontrolnom cifrom za cenu ili bez nje. Tačnu strukturu utvrđuje nacionalna GS1 organizacija za svoju teritoriju.\nKratak broj može dodeliti:\nProdavac na malo (iz kapaciteta brojeva koji obezbeđuje GS1 Srbija)\nDobavljač iz opsega brojeva koji mu je dodelila GS1 Srbija.\nNacionalna GS1 organizacija u slučaju da je nacionalni generički broj definisan za ovu vrstu jedinice.\nGS1 prefiks bira nacionalna GS1 organizacija iz opsega: 02 i 20 do 29.\nRešenja za barkodiranje proizvoda promenljivih mera su nacionalna rešenja. Ona nisu namenjena korišćenju izvan zemlje. Kompanije koje izvoze mora da usvoje rešenja u skladu sa pravilima koja važe u zemlji uvoza (detalji su dostupni kod nadležne nacionalne GS1 organizacije).\nTRGOVINSKE JEDINICE PROMENLjIVE MERE VAN MALOPRODAJE\nOvde se radi o jedinicama koje se prodaju i distribuiraju između trgovinskih partnera.\n• Jedinice koje se naručuju u rinfuzi (proizvodi koji se prodaju na kilo, kao što je voće i povrće, ili po dužini kao što su tepisi ili kablovi),\n• Jedinice koje se prodaju po komadu, kao što je kolut sira ili čerek mesa, Unapred definisana grupisanja opštih maloprodajnih potrošačkih trgovinskih jedinica promenljive mere (npr. zbirno pakovanje koje sadrži deset pilića ili zbirno pakovanje sa šest sireva).\nZa identifikaciju trgovinske jedinice promenljivih mera van maloprodaje koristi se GTIN-14 identifikacioni broj sa indikatorom “9”. Za kompletnu identifikaciju trgovinske jedinice promenljive mere obavezno je korišćenje specifične mere jedinice.\nKada postoji nekoliko trgovinskih jedinica promenljive mere van maloprodaje, svakoj specifičnoj maloprodajnoj trgovinskoj jedinici promenljive mere mora se dodeliti vlastiti GTIN koji počinje cifrom 9.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=45008\nTag: muzej, Pogodaka: 41\nPošta Srbije i PTT muzej u Beogradu, učestvovaće u najvećoj nacionalnoj muzejskoj manifestaciji „Muzeji za 10”, koja se u čast Međunarodnog dana muzeja, Evropske noći muzeja i Nacionalne nedelje muzeja, održava pod sloganom „Moć muzeja” u periodu od 14. do 20. maja, i na kojoj će posetiocima predstaviti bogat i raznovrstan sedmodnevni besplatan program.\nVođena tura posetilaca kroz Muzej 25. maj planirana je za 9. april u 13 časova okupljanjem na platou ispred zgrade Muzeja, a nastavlja se na soliteru preko puta Muzeja i završava u zgradi Muzeja..\nDa ne zaboravimo ko smo\nMuzej žrtava genocida ima nemerljiv značaj za Srbiju i sve Srbe, poručio je danas ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin tokom posete ovoj instituciji i naglasio da je srpski narod kroz svoju istoriju pretrpeo strašne gubitke i strahote.\nObnovljen muzej naive\nMinistarka kulture i informisanja Maja Gojković otvorila je danas Muzej naivne i marginalne umetnosti u Jagodini i poručila da je Ministarstvo za njegovu potpunu rekonstrukciju i dogradnju aneksa opredelilo 340 miliona dinara i da su konačno stvoreni adekvatni uslovi za čuvanje i izlaganje vredne zbirke od oko 3000 dela.\nJubilej Muzeja kinoteke\nMuzej Jugoslovenske kinoteke danas obeležava 70. godina od osnivanja i tim povodom večeras će u sali u Kosovskoj 11 biti prikazan digitalno restauriran film "Kum" Frensisa Forda Kopole, pošto se navršilo 50 godina od njegove premijere.\nStaro sajmište postaje muzej\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić primio je danas u Starom dvoru zamenika direktora za međunarodne poslove Američkog memorijalnog muzeja Holokausta u Vašingtonu Roberta Vilijamsa.\n"Kum" za jubilej\nPovodom obeležavanja 70. godišnjice rada Muzeja Jugoslovenske kinoteke u Kosovskoj 11, kao i 50. godišnjice prikazivanja prvog dela filmskog remek-dela"Kum" reditelja Fransisa Forda Kopole, u Muzeju Jugoslovenske kinoteke 2. marta biće održana svečana projekcija remasterizovane verzije ovog filma.


Čas historije u šumi Galaja\n4 Juna, 2012 12:00\nCentralnom manifestacijom koja je protekle subote održana u šumi Galaja, nadomak Vrhpolja, obilježeni su dani otpora koji je pružen agresoru na području općine Sanski Most 1992. Manifestacija je započela obilaskom mjesta pogibije Saida Keranovića, jednog od organizatora otpora na ovim prostorima, koji je mučki ubijen u neprijateljskoj zasjedi. Cvijeće na spomen obilježje položili su članovi porodice Keranović, te brojne delegacije i predstavnici društveno političkog života općine i kantona.\nŠuma Galaja je mjesto gdje je oko dvije stotine pripadnika patriotske lige s područja općina Sanski Most i Ključ pružilo otpor višestruko nadmoćnijem agresoru u danima maja i juna 1992. godine. Pripadnici ključko sanske jedinice dugo su odolijevali napadima daleko nadmoćnijeg i tehnički opremljenijeg agresora, da bi se naposlijetku, nakon spektakularne vojne akcije i zarobljavanja četrdeset neprijateljskih vojnika i oficira, uspjeli dokopati slobodne bihaćke teritorije. U sastavu Petog korpusa, nekoliko godina kasnije, dali su veliki doprinos u oslobađanju okupiranih dijelova općine Sanski Most. U znak sjećanja na njihovo herojstvo i hrabrost, i ove godine je održana tradicionalna manifestacija „Dani Galaje“.\nNa ovaj način se se u poslijeratnom periodu tradicionalno obilježavaju dani stradanja i otpora i centralnoj manifestaciji prisustvuje veliki broj visokih zvanica, gostiju, te građana općine Sanski Most. Tako je bilo i ovaj put kada je održan svojevrsni čas istorije na kojem su evocirane uspomene na događaje od prije osamnaest godina. Tom prilikom priređen je i bogat kulturno zabavni program, a prisutnima su se obratili neposredni sudionici herojskih dana Galaje, predstavnici općinske i kantonalne vlasti, zvanice i gosti. Jedan od neposrednih učesnika Galaje bio je i kantonalni ministar za pitanja boraca, Ahmet Egrlić, koji je evocirao uspomene na period od prije dvije decenije, ali se i dotakao statusa porodica poginulih boraca koje su bile ugrožene revizijom boračkih prava. „Nikome nećemo dozvoliti da ugrozi porodice šehida, da ukine vjeronauku ili da devalvira sve ono za što smo se borili. Zato nam je važnija država od ministarskih pozicija i ne možemo dozvoliti da se desi ništa što je upereno protiv interesa države. Zbog toga ne možemo biti s onima koji rade protiv interesa države.“, rekao je Egrlić. Prisutnima se obratio predsjedavajući Skupštine USK, Husein Rošić, istakavši kako je žalosno što porodice šehida i poginulih boraca iz doline rijeke Sane ponovo nekima moraju dokazivati da su njihovi sinovi poginuli za Bosnu i Hercegovinu.\nNosilac najvišeg ratnog priznanja „Zlatni ljiljan“, Ifet Hukanović, podsjetio je na period organizacije otpora neprijatelju u ovom dijelu općine Sanski Most.Komandant ključko sanske čete i federalni poslanik, Amir Avdić, također se osvrnuo na proces revizije boračkih prava. „Nema niko pravo da ovim našim majkama ili ratnim vojnim invalidima oduzima prava i da ih pati nekakvim revizijima. Sram ih bilo na tome! Ali našom borbom i borbom ovih političara iz sanske doline mi smo napravili toliki pritisak da su oni morali vratiti oduzeta prava našim porodicama.“, rekao je Avdić.\nNačelnik općine Sanski Most, dr. Mustafa Avdagić, rekao je da će kao općinski načelnik neprestano raditi na promociji istine o dešavanjima od prije dvadeset godina. „Istina je da su se tada na ovim prostorima desili zločini za koje neko mora odgovarati. Istina je i to da je Sanski Most 1995. godine oslobođen ne od strane nekih „otpisanih“ ili međunarodne zajednice, nego su to učinili naši borci predvođeni generalima Mehmedom Alagićam i Atifom Dudakovićem.“, rekao je načelnik Avdagić. Bitka na Galaji bila je značajna i zbog toga što je borcima i organizatorima otpora u drugim dijelovima Bosne i Hercegovine ulila snagu i vjeru da je moguće pobjediti višestruko nadmoćnijeg agresora. Zastava Galaje svečano je uručena komandantu sansko ključke čete, Amiru Avdiću.\nManifestacija je uveličana kulturno zabavnim programom kojeg su priredili učenici osnovne škole Vrhpolje, a na istorijskom času pročitani su i najuspješniji literarni radovi učenika na temu „Sjećanje na maj 1992. godine“. Nakon oficijelnog dijela programa uslijedilo je druženje brojnih posjetilaca ovogodišnje centralne manifestacije koja je održana na lokalitetu šume Galaja.\nJovanović se dogovorio sa Dačićem: Neću se pomiriti sa idejom da Srbija postane prokleta avlija\nAnaliza portala Vijesti.ba: Zašto je Zlatko Lagumdžija – najveća štetočina u Bosni i Hercegovini?!


Premijer Aleksandar Vučić najavio je na sednici vlade smenu pojedinih direktora javnih preduzeća, koji nisu opravdali očekivanja i kritikovao isplatu bonusa.\nOstalima, koji su poslovali s dobiti, zahvalio se na doprinosu budžetu i dodatno "podigao lestvicu" za sledeću godinu.\n"To što ćemo smeniti pojedine ljude biće znak naše odlučnosti da sprovedemo reforme", rekao je premijer na sednici vlade, saznaje Tanjug.\nOn je, na sednici kojoj su prisustvovali direktori svih javnih preduzeća, rekao da je cilj vlade da vidi kako iduće godine neka preduzeća "manje da gube, a druga više da zarade", zavisno od nivoa na kojem sada posluju, a prva mera biće smena nekih direktora, koji nisu pokazali nikakav rezultat.\nOn je primetio da su železnice, na primer, u ogromnom dugu, a da RTB Bor ima ogromne plate i ogromne troškove, i zapitao sve one koji nisu učinili nikakav napor da smanje gubitke:\n"Šta vi radite, šta će mi takvi direktori, kad nisu u stanju ništa da urade?".\n"Ubiše nas", rekao je, “pojedina javna preduzeća”, među kojima pre svega ta dva, uz javne servise i Resavicu, za koje država izdvaja oko 300 miliona evra.


PROLETER I CRVENA ZVEZDA IGRAJU U SUBOTU\nZRENJANIN – U subotu, 12. novembra, na Gradskom bazenu, sa početkom u 19 časova, igra se utakmica I kola prvenstva Srbije 1b lige. U prvom kolu sastaju se vaterpolo klubovi „Proleter“ iz Zrenjanina i „Spartak Prozivka“ iz Subotice.\nOd 20.40 časova na programu je utakmica regionalne Jadranske A2 lige između VK „Crvena zvezda“ iz Beograda i VK „Solaris“ iz Šibenika.\nU subotu počinje regionalna liga Mađarske, Rumunije, Ukrajine i Srbije za 2002. godište i mlađe, utakmicama u Segedinu. Prema rasporedu, sastaju se VK „Proleter“ iz Zrenjanina i CS Crisul iz Oreade (Rumunija), a u drugom meču – Segedin VPS i VK „Proleter“.\nPrva dva kola vaterpolisti „Proletera“ nastupiće oslabljeni, jer su dvojica mladih igrača, Matija Bosić i Nikola Krstonošić, pozvani na kamp reprezentacije Srbije koji se održava u Beogradu do nedelje. To je ujedno još jedno priznanje za klub koje govori da se dobro radi sa mlađim kategorijama.\nTagovisport utakmica vaterpolo Vaterpolo klub "Crvena zvezda" Vaterpolo klub "Proleter"\nZAPAŽEN REZULTAT KARATISTA „BANATSKOG CVETA“\nORGANIZOVAN PRIJEM ZA OSVAJAČE MEDALJA


Šta treba da znate o bezglutenskoj ishrani - Bebac.com\n07.02.2014. / Izvor: B92\nZbog čega sve više ljudi kupuje hranu bez glutena iako za to nisu dobili preporuku lekara...\nMože vam se desiti da greškom pojedete nešto sa glutenom, poput preliva za salatu ili gotove hrane\nGluten se nalazi i tamo gde ga ne očekujete\n- Većina ljudi ne mora da izbacuje gluten iz ishrane\n- Kod jedne od 133 osobe javlja se celijakija, nasledna autoimuna bolest koja dovodi do oštećenja tankog creva prilikom unišenja glutena.\n- Oko 0,4 odsto ljudi ima dijagnostikovanu alergiju na ovaj protein, a kod njih unos hrane sa glutenom izaziva simptome na koži, respiratornim organima i organima za varenje.\n- Veća grupa ljudi ima takozvanu osetljivost na gluten i slične simptome, ali oni nisu u potpunosti objašnjeni naukom.\nNe morate da izbegavate žitarice\nMeđutim, sveže namirnice i povećan unos povrća mogu dovesti do mršavljenja.\nNeki bliski ljudi vas neće razumeti zašto se odričete glutena


Hrvatska: Eksperimentalni poslovni prijem i svadba bez mera\nSvet Autor:Beta13. maj. 202116:53\nU Zagrebu će danas biti održan simulirani poslovni prijem vakcinisanih kojim se istražuje širenje koronavirusa na okupljanjima, a za vikend svadbena svečanost, najavio je danas potpredsednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova Davor Božinović.\nMladoženja u Indoneziji omašio svadbu zbog navigacije VIDEO\n(VIDEO) Najluđa svadba u BiH: Ispao im barjaktar\nSvadba u Zadru novo žarište, desetine zaraženih od korone\n„S obzirom na to da poslednjih dana broj novozaraženih pada, Nacionalni štab civilne zaštite sprovodi pripreme za moguće popuštanje epidemioloških mera od 1. juna nakon određenih testova koje planiramo da sprovedemo“, rekao je Božinović na sednici vlade.\nOn je najavio da je prvi pilot projekat poslovni prijem na kojem će večeras od 18 do 20 časova učestvovati osobe vakcinisane s obe doze vakcine, a drugi je svadbena svečanost 15. maja sa 120 učesnika.\nNa njoj će, kako je rekao, učestvovati osobe koje su primile dve doze vakcine ili su prebolele bolest u poslednjih 180 dana, kao i osobe s negativnim PCR ili brzim testom ne starijim od 48 časova.\n„Sedam dana posle događaja učesnici će se testirati PCR testovima, a pokaže li se da nije bilo prenosa zaraze, razmotrće se načini popuštanja mera za takve dogadjaje“, rekao je Božinović.\nPrema najavama, na poslovnom prijemu bez epidemioloških mera učestvovaće između 70 i 90 osoba.\nPotpredsednik Vlade je rekao i da je Hrvatska prva članica Evropske unije koja je uspešno obavila pilot-testiranje sistema digitalnih zelenih potvrda, takozvanih kovid pasoša.\nMinistar zdravstva Vili Beroš izjavio na sednici Vlade da je dosad jednom dozom vakcinisano 29 odsto punoletnih građana, kojih je u Hrvatskoj oko 3, 2 miliona, a njih osam odsto s obe doze vakcine.\nU protekla 24 časa registrovana su 1.064 nova slučaja zaraze, a umrle su 34 osobe. Aktivnih slučajeva ukupno je 7.866, medju njima 1.837 pacijenata na bolničkom lečenju, od toga na respiratoru 202.\nU protekla 24 sata oporavila se 1.281 osoba, a testirano je njih 7.501.


Internet pismeno 50 odsto građana Srbije | Kamatica\nPočetna > vest > Internet pismeno 50 odsto građana Srbije\nTekst objavljen: 29.07.2017 14:28\nSlika je, ipak, potpuno drugačija ako pogledamo podatke o broju mobilnih telefona u odnosu na ukupnu populaciju – Srbija izbija na visoko drugo mesto, odmah iza Crne Gore, kaže se u izveštaju McKinsey Svetskog instituta Digitalna globalizacija: Nova era svetskih tokova.\nGrađani Srbije internet koriste uglavnom putem mobilnih telefona – po čemu je Srbija takođe na drugom mestu, dok je, ako uporedimo broj domaćinstava sa pristupom širokopojasnom internetu, naša zemlja na petom mestu. U korišćenju društvenih mreža, u regionu prednjače Makedonija, Crna Gora, Slovenija i Albanija, dok Srbija zauzima peto mesto.\nProgresivno, digitalno doba\nAnalizom McKinsey Svetskog instituta utvrđeno je da su, tokom samo jedne decenije, različite vrste protoka i razmene podataka zajedno uvećale svetski BDP za 10 odsto. Ipak, ne koriste sve zemlje ovaj potencijal. U McKinsey istraživanju, koje rangira čak 139 zemalja po prilivu i odlivu robe, usluga, finansija, ljudi i podataka, uočene su velike razlike između nekolicine vodećih zemalja i ostatka sveta. Singapur se nalazi na vrhu najnovije rang liste, nakon čega slede Holandija, Sjedinjene Američke Države i Nemačka. Kina je zabeležila rast u povezivanju i dospela na sedmo mesto, ali razvijene ekonomije generalno se više povezuju od zemalja u razvoju.\n- Ukoliko analiziramo podatke o korišćenju i promovisanju informaciono komunikacionih tehnologija (IKT), primetno je da su razlike između regiona Zapadnog Balkana u odnosu na Zapadnu Evropu i dalje velike, pogotovo kada je reč o inovacijama u IKT sferi. Preduzeća u Srbiji su se rangirala na peto mesto u regionu prema stepenu usvajanja novih tehnologija a tek na sedmo, poslednje, mesto prema stepenu korišćenja IKT tehnologija u B2B („business to business“) transakcijama. Prema stepenu korišćenja IKT-a u državnom sektoru Srbija se nalazi na šestom mestu u regionu Zapadnog Balkana, iza Makedonije, Crne Gore, Slovenije, Albanije i Hrvatske, a isti je slučaj i u merenju uspešnosti vlada u promovisanju IKT u državi - kaže se u izveštaju McKinsey Svetskog instituta Digitalna globalizacija: Nova era svetskih tokova.\nRazmena informacija imaju veći uticaj na rast BDPnego vekovna trgovina robom\nNerazvijene zemlje nadoknađuju svoj zaostatak veoma sporo, a njihovo ograničeno učešće skupo je koštalo svetsku ekonomiju. Da je ostatak sveta povećao svoje učešće u globalnim tokovima u istoj vrednosti kao i u najprofitabilnijem kvartalu u protekloj deceniji, svetski BDP bi danas bio veći za 10 triliona dolara, odnosno za 13 odsto. Za zemlje koje su još u razvoju, mogućnosti za rast su i suviše značajne da bi bile ignorisane.\n- Iznos prekograničnog protoka podataka danas je 45 puta veći u odnosu na isti period 2005. godine, a predviđa se dalji rast, i to za čak devet puta u narednih pet godina, kako tokovi informacija, pretraživanja, komunikacija, video-zapisa i transakcija nastavljaju da rastu - stoji u izveštaju.\nRazmena informacija, koji praktično nisu ni postojali pre 15 godina, sada imaju veći uticaj na rast BDP-a nego vekovna trgovina robom. Takva promena, iako je omogućila kompanijama da dosegnu međunarodno tržište sa manjim intenzitetom kapitala, ipak sa sobom nonosi i nove rizike i izazove.\nPredviđeno je da će se rast nastaviti, i to za čak devet puta u narednih pet godina, kako tokovi informacija, pretraživanja, komunikacija, video-zapisa i transakcija nastavljaju da rastu. Osim toga što prenose vredne informacije i ideje, tokovi podataka danas omogućavaju i kretanje roba, usluga, finansija i ljudi. Praktično gledano, gotovo svaka vrsta prekogranične transakcije i povezivanja, sada ima i digitalnu komponentu.\n- Digitalni oblik globalizacije otvorio je vrata zemljama u razvoju, malim kompanijama, novim preduzećima, kao i milijardama pojedinaca. Desetine miliona malih i srednjih preduzeća širom sveta uspela su da se pozicioniraju kao izvoznici, ulaskom na tržište elektronske trgovine i platformi poput Alibabe, Amazona i eBay-a. Znate li da se oko 12 odsto ukupne svetske trgovine vrši putem međunarodne elektronske trgovine? Danas i najmanje firme mogu brzo postati globalne - prema izveštaju McKinsey instituta, čak 86 odsto start-ap kompanija koje se bave tehnologijama, prijavljuju neku vrstu prekogranične aktivnosti, što stvara uslove da se čak i najmanja preduzeća mogu takmičiti sa najvećim multinacionalnim kompanijama.\nGlobalne digitalne platforme pojedinci koriste za učenje, traženje posla, predstavljanje svojih talenata i izgradnju sopstvenih mreža kontakata i poznanstava.\nPodaci pokazuju i da oko 900 miliona ljudi na društvenim mrežama ima kontakte sa inostranstvom, a 360 miliona učestvuje u prekograničnoj elektronskoj trgovini. Digitalne platforme za tradicionalno zapošljavanje, ali i predstavljanje "freelance" projekata, počinju da stvaraju globalno tržište rada.\nDigitalizacija Srbije mobilni telefoni korišćenje interneta internet


Za pet meseci dijaspora poslala 1,1 mlrd € › Made-in-Germany.rs\nU prvih pet meseci ove godine u Srbiju je od dijaspore stigla 1,1 milijarda eura, što je za 100 miliona eura manje u odnosu na isti period prošle godine.\nU ovom periodu, najviše novca u Srbiju je pristiglo iz Nemačke, Švajcarske, Austrije i Francuske, odnosno iz zemalja u kojima živi veliki broj ljudi iz Srbije, pišu „Večernje novosti“.\nPrema podacima Narodne banke Srbije (NBS), tokom prošle godine Srbi iz inostranstva su poslali svojim rođacima u Srbiji ukupno 2,86 milijardi eura, što je za 9,7 procenata više nego u 2014. Prosečan godišnji priliv novca iz dijaspore u Srbiju u poslednjih pet godina je bio na nivou od oko 2,7 milijardi eura, što je oko 8,2 posto bruto domaćeg proizvoda (BDP).\nU poslednje dve godine gastajbajteri iz Turske prosečno su u Srbiju slali oko 300 miliona dolara, po čemu su pretekli svoje sunarodnike na privremenom radu u Francuskoj i Italiji.\nPo podacima Svetske banke, u prvoj deceniji 21. veka u Srbiju je iz dijaspore stiglo čak 43 milijarde dolara, a doznake su u proseku iznosile 13,7 posto BDP-a. Po toj računici od 2000. do 2010. godine u Srbiju je ušlo 2,5 puta više novca iz inostranstva nego što je ušlo direktnih stranih investicija.\nU Srbiji 23 posto građana ima bar jednog člana porodice u inostranstvu, dok 11 posto Srba računa na povremene ili redovne prihode od rodjaka iz inostranstva.\nOd MiG na 18/08/2016 / Finansije, Investicije / Ostavite komentar


BiH /Vjerski lideri uputili snažnu poruku svim građanima / Radio Sarajevo\nFoto: Dž. Kriještorac/Radiosarajevo.ba/Zajednička molitva\nBiH / Vjerski lideri uputili snažnu poruku svim građanima\n24. 03. 2020. u 11:40:00 Radiosarajevo.ba\nVjerski lideri u Bosni i Hercegovini uputili su poruku solidarnosti članovima svojih vjerskih zajednica.\n“Dok proživljavamo ovo teško vrijeme iskušenja uzrokovano širenjem koronavirusa, osjećamo dužnost uputiti članovima naših crkava i vjerskih zajednica poruku solidarnosti.\nNeka nas sve prati Božija milost”, navodi se u saopćenju koje potpisuju Husein Kavazović, reisul-ulema Islamske zajednice u BiH, Hrizostom, mitropolit dabrobosanski, Vinko kardinal Puljić, nadbiskup metropolit vrhbosanski i Jakob Finci, predsjednik Jevrejske zajednice BiH.\nTagovi: Bosna i Hercegovina Međureligijsko vijeće u BiH Husein ef. Kavazović Vinko Puljić Mitropolit Hrizostom Jakob Finci koronavirus\nBiH / Reis, kardinal, jerej i hazan pomolili se zajedno u Sarajevu: Neka bude mir\nSuživot / Sjećanje na sve žrtve: Sutra u Sarajevu zajednička molitva četiri religije\nMRV u BiH / Vladika Grigorije potpisao Platformu za mir: Istinski mir je jedina opcija


Press Online :: Biznis :: Đogić: Rusi najveći kupci jabuka iz Delta Agrara / print=true\nĐogić: Rusi najveći kupci jabuka iz Delta Agrara\nDelta Agrar planira da trguje sa ukupno 20.000 tona jabuka roda 2012, od čega će 70 do 80 odsto biti plasirano na strana tržita, izjavio je rukovodilac voćarske i vinogradarske proizvodnje u toj kompaniji Zoran Đogić\nU voćnjaku Delta Agrara u Čelarevu u toku je berba jabuka i očekuje se da će ove godine ukupan rod tog voća iznositi od 8.000 do 9.000 tona, a 80 odsto proizvodnje iz ovog voćnjaka namenjeno je za rusko i evropsko trzište, kazao je Đogih za Tanjug. Delta Agrar je vodeća kompanija u Srbiji kada je u pitanju otkup jabuke, a lane je u Rusku Federaciju izvezla oko 8.000 tona jabuka, dok je plan za narednu godinu 12.000 tona.\nPovećavamo izvoz kvalitetne i dobre jabuke iz Srbije i na tome radimo, naglasio je Đogić, dodajući da će Delta Agrar prvi put ove godine na tržište Srbije, Bosne i Hercegovine (BiH), Crne Gore, Makedonije i Hrvatske plasirati klupsku jabuku "modi". "Imamo ekskluzivno pravo da 'modi' jabuku iz našeg voćnjaka možemo da plasiramo i na rusko tržište, tako da očekujem da će ona tamo i završiti zbog svoje specifičnosti, boje i kvaliteta", rekao je on.\nOsim komercijalnih sorti "gala", "breburn", crveni i zlatni "delišes" i "greni smit", u Delta Agraru su 2011. zasadili i klupsku jabuku "modi" - specifičnu sortu nastalu prirodnim ukrštanjem komercijalnih sorti "gala" i "liberti". U svetu ima samo pet licenciranih proizvođača te klupske jabuke, a Delta Agrar je prva kompanija u Srbiji koja je potpisala ugovor o ekskluzivnoj proizvodnji i distribuciji. "Modi" je zasađen na 40 hektara, a kako je naveo Đogić, sigurno će 50 odsto ovogodišnje proizvodnje te sorte završiti na ruskom tržištu.\nGovoreći generalno o ruskom tržištu, Đogić je kazao da ono postaje sve zahtevnije, ne samo kada je reč o sertifikatima i kvalitetu, već i zbog cena. "Ulaskom Ruske federacije u Svetsku trgovinsku organizaciju, padaju carine, Rusija se otvara prema svim partnerima... tako da ovaj sporazum koji smo mi imali sa Ruskom federacijom neće biti više olakšavajuća okolnost", objasnio je on.\nĐogić je podvukao da se Delta Agrar pripremio da sa svojim kvalitetom i dobrom cenom koštanja, bude konkurentan i na ruskom tržištu sa jabukama iz Italije, Austrije, Holandije i Belgije. Osim ugovora o pravu na proizvodnju i distribuciju jabuke "modi" koju je Delta Agrar potpisao 2011, ta kompanija je ove godine potpisala i ugovor o ekskluzivnoj prodaji još jedne klupske jabuke - "fudži kiku" za tržište Srbije, Makedonije, Crne Gore i BiH.


Milorad Dodik uručuje orden Aleksandru Vučiću\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik uručio je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću Orden Republike Srpske na ogrlici – najviši državni orden RS, prenosi Radio televizija Srbije.\nDodik je čestitao je Vučiću Dan državnosti Srbije i poručio da je odlikovanje, orden Republike Srpske na ogrlici, koje mu je dodelio, izraz poštovanja za sve što je učinio za RS.\n"Odlikovanje je izraz poštovanja za ono što ste učinili za RS, za saradnju koju imamo na institucionalnom nivou, za razumevanje uslova u kojima RS radi i funkcioniše i za pomoć u mnogo pojedinačnih projekata koje ste podržali u RS", rekao je Dodik.\nIstakao je da Srpska ceni Vučićev doprinos tome da je saradnja Srbije i RS danas najbolja, najvidljivija na projektima koje su zajednički realizovani.\n"Ali nam uvek i više od tih projekata znači dobrodošlica koju osećamo kada dolazimo i podrška Dejtonskom mirovnom sporazumu i politici Srbije prema BiH", podvukao je Dodik.\n"Naravno, mi to čitamo na najbolji način i to je deo naše emocije koju imamo prema Srbiji i vama lično", rekao je Dodik.\nNaznačio je da je Vučiću odlikovanje dodeljeno jer je vršeći funkciju premijera i sada predsednika Srbije, činio sve da se odnosi poboljšaju, da se reše mnoga pojedinačna pitanja, te da su zajedničke odluke dale rezultate i pomake da se reše pitanja za obične ljude.\n"Vaš doprinos tome je nesumnjiv i želim da vam se zahvalim u ime RS i čestitam vam Dan države Srbije", rekao je Dodik i napomenuo da taj datum i u RS doživljavaju kao svoj dan.


Pukla cev centralnog gasovoda na Salašu 84 - Bizlife.rs\nPukla cev centralnog gasovoda na Salašu 84\n12:51 Novi Sad, 04/11/2011\nNa Salašu 84 nadomak Novog Sada oštećena je cev centralnog gasovoda i vatrogasne ekipe nastoje da zaustave curenje plina i spreče eventualnu eksploziju, izjavio je vlasnik tog atraktivnog turističkog objekta Dimče Gulevski.\n“Cev je oštećena prilikom kopanja rupe za otpadne vode i odmah smo o incidentu obavestili nadležne organe. Ovde su vatrogasci, policija, predstavnici NIS-a i ”Srbijagasa” kako bi se što pre otklonio kvar i sprečila veća šteta”, dodao je on.\nČuveni Salaš 84, koji je Svetska turistička organizacija označila kao jedno od najatrktivnijih mesta na delu Koridora 10 kroz Srbiju, leži na tri naftovoda i jednom gasovodu, a vlasnici to nisu znali sve dok nisu zatražili dozvolu za dogradnju novih sadržaja.\n” U januaru 2007. godine smo od Gradske uprave za urbanizam i stambene poslove dobili rešenje da na tek kupljenoj parceli broj 3.603 možemo da gradimo šta god hoćemo. Isto telo je, međutim, samo godinu i po dana kasnije donelo sasvim suprotno rešenje, zabranivši bilo kakve investicije zbog toga što se pomenute cevi nalaze ukupane samo tri metra od ulazne kapije”, rekao je svojevremeno Tanjugu vlasnik tog porodičnog imanja.


Radivojević: Banjaluka može da se pohvali pozorišnom scenom\nFoto: N.N. | Radivojević: Banjaluka može da se pohvali pozorišnom scenom\nMilan Rakulj 02.03.2018 19:00\nBANJALUKA - Povodom praizvedbe predstave "Naši dani" rađene po tekstu Željka Stjepanovića i u režiji Juga Radivojevića, koja je najavljena za ovu subotu u 20 časova na Velikoj sceni Narodnog pozorišta Republike Srpske (NP RS), Zoran Talić, predsjednik Skupštine grada Banjaluka u svom kabinetu u petak ujutru primio je goste iz NP RS.\nNaime, Talić je održao sastanak sa Jugom Radivojevićem, rediteljem iz Beograda, te Nenadom Novakovićem, direktorom NP RS, i Aleksandrom Stojkovićem Piksijem, glumcem i umjetničkim direktorom ove kuće. Pored same predstave, na sastanku je bilo riječi o značaju boravka Radivojevića u Banjaluci, ali su izneseni i neki od problema sa kojima se pozorišna scena u posljednje vrijeme suočava.\n"Ono što je meni lično privuklo pažnju jeste postavljanje predstave koja će da oslika stanje u našem društvu, da prikaže čovjeka koji se dokazuje i u pozitivnom i u negativnom smislu. Mislim da je to svojevrsna pozivnica svima koji su zainteresovani da pogledaju predstavu 'Naši dani'", kazao je Talić nakon sastanka, podsjetivši da je reditelj predstave višestruko zadužio kulturni život u gradu Banjaluka.\nKako podsjeća Talić, Radivojević je u NP RS pored "Naših dana" postavio i Gogoljevog "Revizora" u sezoni 2010/2011, te potpisao režiju u čak tri predstave u Dječijem pozorištu RS. Pored ovoga, Radivojević je bio i jedan od članova žirija posljednjeg "Kestenburga", festivala u organizaciji Banjalučkog studentskog pozorišta, te na ovaj festival doveo neke od najznačajnijih glumaca regiona. Sve ovo, zaključuje Talić, korisno je za Banjaluku koja je u fazi kandidature za evropsku prijestonicu kulture 2024. godine.\nJug Radivojević zahvalio je predsjedniku Skupštine grada Banjaluka na riječima podrške, te je rekao da grad na Vrbasu može da se pohvali veoma razvijenom pozorišnom scenom. Izrazio je i nadu da će ta ista scena biti ojačana predstavom "Naši dani", koju je napisao glumački prvak Željko Stjepanović, a od koje se očekuje da festivalski bude interesantna, a za domaću publiku omiljena.\n"Radi se o predstavi koja se obračunava sa našom stvarnošću, gdje se glumački kolektiv direktno obraća društvu kao kolektivu. Iza nas je naporan rad i danas sa sigurnošću mogu da kažem da NP RS ima jedan od najboljih ansambala u onom što danas zovemo region", kaže Jug Radivojević, koji sastanak sa predstavnicima vlasti smatra važnim, jer se uvijek mora podsjećati na značaj kulture.\nKultura je jedna od najznačajnijih grana društva, nadovezao se na ovu priču Aleksandar Stojković Piksi, dodajući da ljudi koji idu u pozorišta, biblioteke, galerije jesu najbolji članovi jednog društva.\n"Značajno je da ljudi iz organa vlasti bilo kojeg nivoa podržavaju kulturu i iskazuju interesovanje za istu, jer kultura je veoma važna za jedan narod, za njegov opstanak i duhovni oporavak", tvrdi Stojković. Što se tiče same predstave, istakao je da je za NP RS posebna draž jer se radi o praizvedbi, kao i to da se Stjepanovićev tekst svidio reditelju, da je to ovaj dobro pročitao i imao jasnu koncepciju.\n"Sada sa nestrpljenjem očekujemo prvi susret sa publikom", poručio je Stojković.\nJug Radivojević Banjaluka Pozorište


LLT Super liga 23. kolo – FK TSC\nLLT Super liga 23. kolo\nFK Mačva (Šabac) – FK TSC (Bačka Topola) 0:1\nTSC: Filipović (K), Varga, Antonić, Babić, Ponjević, Zec (62′ Tomanović), Tumbasević, Milićević, Arsenijević (90′ Grabež), Lukić, Silađi (76′ Đurić)\nTrenutno poslednje plasirana ekipa ugostila je ekipu TSC na svom stadionu. Gosti su od samog starta oštro krenuli i puka sreća je već u 5. minutu pogledala ekipu Mačve, kada je Zec zahvaljujući busenu pucao iznad prečke iz izgledne šanse. Da se na pauzu ode sa prednosti pobrinuo se Tumbasević u 27′.\nDrugo poluvreme nastavilo se u istom ritmu,gosti su napadali isa par izglednih šansi nisu uspeli da uvećaju prednost. Rezultat je ostao onaj sa poluvremena 0:1 za TSC.\nŽute kartone u ekipi TSC dobili su Ponjević 25′, Tumbasević 45′ i Tomanović 69′.


Šabački volonteri organizuju manifestacije i brinu o starima - RTS\nArhiva » Vesti » RTS 05.12.2017\nDanas se obeležava međunarodni dan volontera, kao podsećanje na dan kada je 1970. godine stvoren Program Ujedinjenih nacija za volontere. Da u Srbiji ima onih koji su voljni da pomažu drugima, najbolje se video u poplavama 2014. godine kada su Šabac branili volonteri iz cele Srbije.\nRTS utorak, 5. decembar 2017.\nU danima kada je reka najviše pretila, na nasipu od Šapca do Drenovca, bilo je oko 10.000 volontera iz cele Srbije. Džakovi sa peskom punili su se bez prestanka, a bedem je tih dana mnogima bio druga kuća.\n"Ja sam bio sigurno nedelju dana van kuće. Bio sam non stop ovde, u Drenovcu, spavali smo u vatrogasnoj stanici, vatrogasnoj stanici ovde u Šapcu. Pa bilo je dosta voleontera, šta znam, napravio se nasip brzo", kaže Ognjen Stepanović iz Šapca.\nZnačaj volontera velik je u vanrednim situacijama, ali i svakodnevnom radu brojnih ustanova i organizacija. Dragana Prodanić svakog dana po osam sati provede u Karitasu.\n"U dnevnom boravku sam sa korisnicima, imamo različite radionice, prosto, sa njima sam najviše. U okviru službe pomoć u kući, radim prosto dokumentaciju korisnika, idemo u kućne posete", kaže Dragana Prodanić iz Šapca.\n"Imamo ukupno desetak do pentaest volontera, a kada su neke drugačije aktivnosti, imali smo primer majskih poplava iz 2014. godine kada smo bukvalno sto volontera angažovali, tako da je njihov doprinos jako velik u različitim situacijama", kaže Miroljub Nikolić, direktor "Karitas" Šabac.\nU slobodno vreme, nova prijateljstva, znanja i veštine, najmlađi šabački volonteri stiču u Kancelariji za mlade, gde ih je više od stotinu.\n"Meni je veoma zanimljivo biti volonter, zato što sam kroz te volonterske aktivnosti upoznao dosta drugara, iskreno mi nije teško da učestvujem ni najednoj akciji, uvek izdvojim vreme za volonterizam", kaže Mića Mišljenović iz Šapca.\n"Volonter sam već četiri godine, i uopšte mi nije teško da volontiram zato što to volim, a i došla sam da volontiram da bih upoznala nove drugare i da bih videla nešto novo", kaže Katarina Simić iz Šapca.\n"Njihova uloga je veoma značajna u radu same kancelarije, i mogu reći da bez njih kancelarija ne bi mogla da funkcioniše u pravom smislu", kaže Nataša Lazović, Kancelarija za mlade.\nOrganizacija većine manifestacija, nezamisliva je bez volontera. U Šapcu nemaju svoje udruženje, ali zato imaju veliku volju da rade i pomažu.\nVladan Vasić: Investicije na Regionalnoj deponiji su od značaja za ceo Pirotski okrug. Regionalna deponija je još jedno uspešno pirotsko Preduzeće\nIst media pre 40 minuta\nBlic: Lekari odbili da pregledaju dete (VIDEO)


naslovna > aktivnosti > konferencije > Reforma penzijskog sistema\nKonferencija Reforma penzijskog sistema\nBeograd, 2. novembra 2002. godine\nU beogradskom Sava Centru je 2. novembra 2002. godine održana konferencija Reforma penzijskog sistema u sklopu javne rasprave o pravcima reformi, u okviru projekta Centra za liberalno demokratske studije "Stvaranje konsenzusa za reforme". To je deveta u nizu od dvanaest planiranih konferencija posvećenih posebnim segmentima tranzicionih reformi u Srbiji i Jugoslaviji, a koje treba da obezbede javnu raspravu u neposrednom dijalogu predstavnika vlasti i nezavisnih eksperata, interesnih grupa i nevladinih organizacija. Cilj projekta je da ubrza i unapredi rad na reformama i da podstakne podršku reformama u društvu.\nUvodničari konferencije bili su Gordana Matković, ministar za socijalna pitanja u vladi Srbije, Aleksandra Pošarac iz Svetske banke i Boško Mijatović iz Centra za liberalno-demokratske studije.\nGordana Matković je prezentirala stanje penzijskog sistema u Srbiji i podsetila na reformske promene koje su izvršene prošle godine (podizanje starosne granice, novi tip indeksacije penzija i ustanovljavanje jedne minimalne penzije). Potom je govorila o predstojećoj penzijskoj reformi. Iznela je opredeljenje za zadržavanje prvog penzijskog stuba (javnog osiguranja sa tekućim finansiranjem), a zbog sigurnosti za penzionere; najavila je uvođenje trećeg stuba (dobrovoljnog privatnog osiguranja zasnovanog na štednji/kapitalu), kojim će biti moguće dopuniti 'državnu' penziju; njeno je mišljenje da još nije došlo vreme da se priđe operacionalizaciji drugog stuba (obaveznog privatnog osiguranja zasnovanog na štednji/kapitalu), a zbog visokih tranzicionih troškova i ograničenih regulatornih i administrativnih kapaciteta. Navela je osnovne elemente predstojeće reforme prvog stuba penzijskog osiguranja. Prvo, da penzije u daleko većoj meri odgovaraju uplaćenim doprinosima. Drugo, da se smanji prevelika redistribucija unutar penzijskog sistema, ali uz zadržavanje potrebnog nivoa solidarnosti. Treće, stvaranje fiskalno održivog penzijskog sistema. Četvrto, da opterećenje penzijskih osiguranika bude razvomernije, tj. da se opterete i oni dohoci na koje se sada ne plaća doprinos.\nMinistarka Matković govorila je detaljnije o budućem načinu obračuna penzija, tj. o bodovanju, vrednosti boda i produženju perioda sa najboljih deset godina na ceo radni vek. Po njenoj oceni, budući sistem je pravedniji i podsticajniji nego postojeći. Iznela je i ocene efekata novog sistema: većina bi prošla bolje, i to su uglavnom oni sa nižim zaradama, dok bi manjina prošla nešto lošije, a to su oni sa višim zaradama. Očigledno je da je efekat karijere favorizovao osiguranike sa većom zaradom, a pri obračunu penzija na osnovu najboljih deset godina. Potpunije zahvatanje dohotka osiguranika izvelo bi se uvođenjem obaveze plaćanja doprinosa na ugovore o delu, autorske honorare, druge zarade zaposlenih (na primer, u preduzeću i privatnoj firmi) i slično. Predviđeno je i uvođenje dobrovoljnog penzijskog osiguranja u postojećem fondu zaposlenih.\nGordana Matković je predstavila i brojne promene invalidskog osiguranja.\nAleksandra Pošarac je iznela razloge u korist penzijske reforme. Prvi je činjenica da penzijski sistem ne ostvaruje svoju osnovnu funkciju, tj. ne obezbeđuje dovoljan dohodak starijim ljudima. I drugo, on je previše skup i fiskalno neodrživ, jer više od deset godina penzijski sistem pati od deficita koji se pokrivaju ili iz budžeta ili kroz inflaciono finansiranje. Neposredni uzroci krize su, sa jedne strane, prepolovljavanje društvenog proizvoda i, sa druge, penzijska politika i parametri penzijskog sistema. Naime, pretodnih decenija vođena je pogrešna politika ranog penzionisanja, visokog odnosa plate i penzije (visoka stopa zamene), preterano invalidsko penzionisanje i slično. Svoj doprinos dali su i demografski razlozi (starenje stanovništva) i neplaćanje doprinosa (siva ekonomija) Založila se za reformu koja će omogućiti pristojne penzije, uklanjanje deficita iz penzijskog osiguranja i podsticaje za ekonomski napredak.\nBoško Mijatović je sugerisao potrebu da i penzijski sistem bude zasnovan na modernim načelima socijalne politike, kao što su proširenje suverenosti pojedinaca, suženje solidarnosti, nova uloga države, oslonac na konkurenciju i zdravo finansiranje. Podvukao je preširoku postojeću solidarnost u penzijskom sistemu, naveo negativne posledice (od težnje ranijem penzionisanju do prelaska u sivu ekonomiju) i založio se za manju, ali bolju solidarnost u korist najsiromašnijih penzijskih osiguranika i penzionera. Zatim je razmatrao pojedine tipove rizika (makroekonomski, investicioni, demografski, politički) koje snose i aktivni osiguranici i penzioneri i založio se za njihovu minimizaciju i ravnomerni raspored. Govorio je i o tri moguća načina smanjenja opterećenja društvenog proizvoda penzijama: o rastu društvenog proizvoda, usporavanju rasta broja penzionera i usporavanju rasta realnih penzija. Rangirao ih je tim redom.\nZoran Anušić, Svetska banka, prezentirao je komparativnu analizu penzijskih iskustava i reformi u zemljama u tranziciji. Anušić je podvukao sličnost izmeću inicijalnih teškoća sa penzijskim sistemom u Srbiji i drugim zemljama u tranziciji, posebno sa istočnoevropskim: starenje stanovništva, opadanje zaposlenosti, deficit penzijskog sistema, visoki penzijski doprinosi itd. Ukazao je na potrebu suštinske reforme sistema tekućeg finansiranja i podvukao činioce od kojih ona zavisi: visina implicitnog penzijskog duga, fiskalni uslovi, razvoj tržišta kapitala, političke preferencije itd. Naveo je reforme koje se vrše u zemljama u tranziciji. Kod obaveznog javnog osuguranja: podizanje starosne granice, postepeno izjednačavanje položaja žena i muškaraca, preispitivanje načina indeksacije penzija itd. U gotovo svim zemljama uvedeno je dobrovoljno privatno osiguranje, zasnovano na akumulaciji kapitala. Obavezno kapitalsko privatno osiguranje na početku je uvođenja, jer zahteva više iskustva i regulacije. Naglasio je da je svaka zemlja specifična i da konkretan oblik penzijske reforme mora tome biti prilagođen.\nMilan Đurić, predsednik sindikata penzionera Nezavisnost, ukazao je na težak položaj penzionera i založio se za ustanovljavanje posebnog penzionerskog socijalnog minimuma od šest hiljada dinara, koji bi im omogućio pristojan život. Predstavnik Saveza penzionera Srbije g. Savić podržao je predlog reformi penzijskog sistema.\nMirosinka Dinkić je, polazeći od visokog opterećenja društvenog proizvoda zemlje penzijskim doprinosima i potrebe za stvaranjem pravednijeg sistema, podržala koncept penzijskih reformi.\nPredsednici unija poslodavaca Srbije i Jugoslavije Nebojša Atanacković i Dragutin Zagorac izneli su uverenje da je radikalna penzijska reforma nužna, kako bi se produžio radni vek zaposlenih i smanjilo opterećenje penzijskim doprinosima.\nVojko Saksida, direktor osiguravajućeg društva Polis, izneo je potrebu osiguravajućih društava za diverzifikacijom rizika i želju Polisa da se uključi u poslove penzijskog osiguranja. Založio se za donošenje zakona o privatnom, dobrovoljnom penzijskom osiguranju. Mirjana Grbović, iz Dunava TBH, govorila je o nužnim makroekonomskim pretpostavkama punog razvoja privatnog penzijskog osiguranja u Srbiji.\nZanimljiva rasprava o penzijskim pravima žena vođena je između Boška Mijatovića i Marije Todorović, bivšeg ministra za socijalna pitanja. Mijatović je predložio da se ukine postojeća povlastica koju uživaju žene, pozivajući se na načelo ravnopravnosti polova i zastarelost ideje da se različiti društveni problemi rešavaju kroz penzijsko osiguranje, ali se založio za novu beneficiju za žene u zavisnosti od broja rođene dece, a radi populacionih ciljeva. Todorovićeva je mišljenja da bi trebalo zadržati sadašnju penzijsku beneficiju za žene, uz tvrdnju da se žene tokom života nalaze u nepovoljnijem položaju od muškaraca i da se to mora respektovati.\nU diskusiji su sudelovali i drugi učesnici konferencije iz penzijskih fondova, privrede, Ministarstva za socijalna pitanja i nezavisni eksperti.


Dveri: ZSO ne rešava nijedan problem Srba na Kosovu i Metohiji :: Vesti\nVesti / Dveri: ZSO ne rešava nijedan problem Srba na Kosovu i Metohiji\nOn je u pisanoj izjavi naveo da je ZSO "još jedna prevara aktuelne vlasti koja treba da prikaže u javnosti Aleksandra Vučića kao spasitelja Srba na Kosovu i Metohiji i da mu se da poverenje za dalje samostalne aktivnosti do konačnog potpisivanja sveobuhvatnog sporazuma sa lažnim institucijama u Prištini".\n"Nikakve tu izvršne nadležnosti Srbije nema, niti samostalne organizovanosti srpskih institucija na Kosovu i Metohiji, niti teritorijalne autonomije za Srbe, već je to samo još jedan korak u nizu antidržavnih poteza nakon potpisivanja antiustavnog Briselskog sporazuma", naveo je Kostić a prenele Dveri.\n"Vlada je tada imenovala nove i lojalne predsednike i članove privremenih organa u tim opštinama i taj pravni prostor svesno prepustila lažnim institucijama u Prištini", ocenio je potpredsednik Dveri.\nDodao je da je jedino rešenje koje Srbima na Kosovu i Metohiji može garantovati bezbednost i normalan život "povratak pripadnika srpskih snaga bezbednosti u skladu sa Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN".\n"Neophodno je da se nastavak pregovora vrati u Ujedinjenje nacije koje su i dalje nadležne za očuvanje mira i bezbednosti na Kosovu i Metohiji uz obavezno uključivanje ruskih predstavnika, a ne da se dogovori sklapaju tajno u Vašingtonu i Briselu daleko od očiju javnosti i zvaničnih odluka Skupštine Srbije", naveo je Kostić.\nKosovo obradović zso Ivan Kostić


3 U A G MYQ\nQO4 MPN XXP\nH T U H 5DU\nNajveći svetski sajam u oblasti drvne industrije bio je još jedna potvrda uspeha za Weinig. Kompanija je zabeležila veliko interesovanje tokom cele manifestacije, i veliki broj narudžbina, kao jedan od lidera u inovacijama i novim tehnologijama u oblasti obrade masivnog drveta.\nProdato je 190 mašina i sistema, što pokazuje povećanje od 21 posto u poređenju sa prethodnim LIGNA sajmom. Holz-Her, kompanija koja posluje u sastavu Weinig-a, takođe je zabeležila uspeh. Specijalista za panele je zabeležio povećanje od 5 posto u broju porudžbina. Više od 75 mašina kompanije Holz-Her dobilo je nove vlasnike u Hanoveru.\nWeinig i Holz-Her bili su među najvećim izlagačima na sajmu LIGNA, štand je imao površinu od gotovo 4500 kvadratnih metara. Za pet dana, koliko je trajao sajam, poslovni ljudi u oblasti prerade drveta iz 91 zemlje su posetili štand Weinig Group. “U relativno dobroj investicionoj klimi mi možemo da impresioniramo sa našim inovacijama”, izjavio je Wolfgang Pöschl, direktor kompanije. Pod sloganom “Tehnološka inicijativa 2015”, Weinig je prezentovao inovacije u svim oblastima svog poslovanja. Nova faza u evoluciji planiranja i profilisanja mašina je bila u posebnom fokusu. CNC centar za proizvodnju prozora i tehnologije kopiranja sa integrisanim skenerima bile su takođe među posebno izdvojenim novinama. Druga ključna tačka je umrežena proizvodnja, koja predstavlja važnu temu za budućnost. Weinig Concept predstavlja kompleksna rešenja za drvnu industriju. Poslovna jedinica koja se bavi obradom panela predstavila je novu generaciju mašina za obradu ivica, zbog čega laserska obrada postaje atraktivna i za zanatlije. Na konferenciji su predstavljene i neke pozitivne brojke. Promet kompanije je porastao za 6,3 posto prošle godine. Direktor Wolfgang Pöschl je dodao i da kompanija u 2015. godini posluje po planovima.\nSajam LIGNA je i sam oborio neke rekorde. Broj posetilaca je porastao za 5 procenata, a od ukupnog broja posetilaca, njih 40 posto je došlo iz inostranstva. Još jedna upečatljiva statistika je i dalje povećanje broja čelnih ljudi, što je jedna od odlika velikih svetskih sajmova. Novi direktor prodaje i marketinga, u kompaniji Weinig, Gregor Baumbusch sumira činjenice: “Moj prvi LIGNA sajam je premašio sva moja očekivanja, impresioniran sam dinamičnošću u ovom sektoru.” Iz kompanije Weinig su uvereni u snažan nastavak poslovanja u oblastima prerade punog drveta i obrade panela.


Gojkovićeva sa predsednikom parlamenta Kipra\nKipar poštuje teritorijalni integritet i suverenitet Srbije i daje podršku evropskim integracijama, izjavio je predsednik parlamenta Kipra Demetris Siluris posle sastanka sa predsednicom Skupštine Majom Gojković.\nMaja Gojković i Demetris Siluris potpisali su Memorandum o saradnji koji će, prema oceni predsednika parlamenta Kipra, omogućiti bolju saradnju dve skupštine.\nZahvalio je na mogućnosti da se na Posebnoj sednici Skupštine Srbije obrati narodnim poslanicima i građanima naše zemlje.\nGojkovićeva je na zajedničkoj konferenciji za novinare zahvalila Silurisu što je prihvatio poziv, navodeći da je između Srbije i Kipra otvoreno novo poglavlje bilateralnih odnosa, te da je potpisivanjem Memoranduma o saradnji unapređena saradnja dve države, parlamenata i odbora, posebno za spoljne poslove i evropske integracije.\nNavodeći da su prošle 24 godine od poslednje posete predsednika parlamenta Kipra, Gojkovićeva je primetila da je današnja poseta istorijska.\nPozvala je Silurisa da u februaru 2019. godine prisustvuje parlamentarnoj skupštini Mediterana u Beogradu i dodala da je sa kolegom sa Kipra razgovarala o različitim pitanjima kao što je ekonomska saradnja, te zahvalila na podršci koju daje Srbiji na putu ka Evropskoj uniji i njihovoj vladi koja je iznela stav da je Srbija sledeća zemlja koja će postati članica EU.\nZahvalila je Kipru i na stavu u vezi sa KiM, kao i što ne glasa protiv interesa Srbije u međunarodnim organizacijama.\nKako je rekla, Srbija podržava teritorijalni integritet Kipra koji može da računa na podršku Srbije po važnim pitanjima.


Vesti online / Slobodno Vreme / Zdravlje / Alkohol (ni)je štetan za zdravlje, ali...\nLjudi koji umereno piju alkohol, na primer oko pola litra piva dnevno, imaju manje šanse da obole od teških srčanih oboljenja nego osobe koje uopšte ne konzumiraju alkohol, pokazali su rezultati obimnog istraživanja.\nKo bi rekao da alkohol može i da leči\nUmereno konzumiranje alkohola, kojim se obično smatra do 14 alkoholnih jedinica nedeljno, odnosno flaša i po vina ili četiri litre piva, dovodi se u vezu sa smanjenim rizikom od nekih, ali ne svih kardiovaskularnih oboljenja.\nNaučnici su otkrili da osobe koje umereno konzumiraju alkohol imaju manje izglede i od onih koji ne piju uopšte i od onih koji piju prekomerno da obole od sedam srčanih oboljenja, među kojima su angina pektoris i srčani udar uzrokovan trombom.\n* Evo zašto je u kesi čipsa uvek 1 zeleni čips - i šta će biti ako ga pojedete\n* Vesnik ovog proleća je... na vašem stolu!\nIstraživači sa Univerziteta Kembridž i Univerzitetskog koledža iz Londona analizirali su elektronske zdravstvene kartone gotovo dva miliona zdravih odraslih Britanaca, a rezultati objavljeni u britanskom medicinskom časopisu oslanjaju se na prethodne nalaze da konzumiranje alkohola u dozvoljenim granicama može da smanji rizik od srčanih oboljenja.\nŠef istraživačkog tima Stiven Bel rekao je da je istraživanje obuhvatilo 1,93 miliona odraslih i da je to veći broj nego kada se saberu učesnici svih prethodnih istraživanja, kao i da rezultati predstavljaju celu populaciju.\nBel je rekao da postoje brojna objašnjenja za nova otkrića.\n- U sferi biologije, ljudi koji umereno piju skloni su nižim nivoima upalnih procesa ili višim nivoima dobrog holesterola. Ali, neko će reći da su ti ljudi zdraviji i društveno aktivniji i da je to pre razlog što ređe obolevaju od srčanih bolesti nego ispijanje samo po sebi - rekao je Bel.\nU poređenju sa umerenim konzumiranjem, potpuno izbegavanje alkohola povezuje se sa povećanim rizikom od nestabilne angine pektoris, srčanog udara, iznenadne smrti, srčane insuficijencije, abdominalne aneurizme, periferne vaskularne bolesti i srčanog udara uzrokovanog lošom cirkulacijom.\nS druge strane, izgleda da potpuno izbegavanje alkohola nema uticaj na hroničnu stabilnu anginu pektoris, srčani zastoj, moždani udar izazvan trombom, kao i na krvarenje u mozgu.\nPrekomerno konzumiranje alkohola povezuje se sa povećanim rizikom od većine bolesti, ali i smanjenim rizikom od srčanog udara i angine pektoris, pokazalo je pomenuto istraživanje.\nBel je rekao da osobe koje uopšte ne piju ne treba da počnu da konzumiraju alkohol zbog tih rezultata i da postoje efikasniji i bezbedniji načini za smanjivanje rizika od srčanih bolesti, poput zdrave ishrane.\nDa bi otklonili potencijalne greške iz ranijih istraživanja, naučnici su ovaj put razdvojili ljude koji uopšte ne piju od onih koji su prestali da piju ili piju povremeno.\nDirektor organizacije za istraživanje alkohola u Velikoj Britaniji Džejms Nikols rekao je da rezultate "treba ozbiljno shvatiti" i da je studija "važan doprinos dokazima o kontroverznoj temi".\n- Ovo istraživanje potvrđuje da alkohol ne proizvodi uvek isti nivo rizika, već zavisi da li je reč o, recimo, infarktu miokarda ili angini pektoris - rekao je Nikols.\nZDRAVLJE Naučnici otkrili zašto alkohol izaziva agresivnost


Žena sa bradom, špric bez krvi... Šta mislite o novim emotikonima? - BIGportal.ba\nŽena sa bradom, špric bez krvi… Šta mislite o novim emotikonima?\nKompanija Apple najavila je nove emotikone koji će da se pojave u iOS 14.5 verziji, a reakcije su pomešane.\nNaime, iz “jabučice” su se potrudili da ovoga puta akcenat bude na inkluzivnosti, pa su je tako najveći fokus u novoj turi emotikona bio na boji kože i prezentaciji različitih rodova.\nTako, na primer “smajliji koji se ljube” imaju mnogo više tonova kože, a emodžiji sa bradom su sada “unapređeni” pa tako postoje sličice koje prikazuju i žene i muškarce sa bradom.\nSvi emotikoni su, naravno, odobreni od strane Unicode Consortium-a, a na kompanijama da je osmisle kako će izgledati na njihovim platformama (na primer, WhastApp i Viber imaju emotikone koji manje-više isto znače, ali različito izgledaju).\nOsim ovih promena, Apple će da prilagodi još neke emotikone. Tako će, na primer, emotikon koji se penje na stenu dobiti kacigu, a špric više neće biti pun krvi, kako bi mogao da se koristi i kao emotikon za vakcinu.\nNikola Jokić ponovo sjajan u još jednom porazu Denvera


Verdasco ljut nakon poraza od Novaka na organizatore turnira - TopTenis\nHome > atp > australian open > novak đoković > Verdasco ljut nakon poraza od Novaka na organizatore turnira\nVerdasco ljut nakon poraza od Novaka na organizatore turnira\nsiječnja 18, 2017 atp, australian open, novak đoković\nFernardo Verdasco izgubio je u prvom kolu Australina Opena od drugog tenisera svijeta Novaka Đokovića sa 3:0 u setovima. Nakon meča Verdasco je je bio veoma ljut na organizatore, da li s pravom ili ne vidječemo u nastavku turnira.\n"Nevjerovatno, ovo je bilo kao kada se osamdesetih igralo u dvorani na tepihu – prebrzo je i lopta ne odskače ravnomjerno na svim dijelovima terena. Nikada u životu nisam toliko puta udario lopticu ramom iz forhenda", rekao je ljutito Fernando Verdasco poslije poraza od Novaka Đokovića u prvom kolu Australian opena.\n"Jednostavno nisam mogao da se naviknem, a sve je postajalo još teže kada je Novak počeo ravno da udara lopticu, pogotovo bekhendom. Kada je tako, na ovakvom terenu nisam u stanju ništa da uradim", dodao je Verdasco.\nKada je došao njegov red na konferenciju za medije, branilac titule, Novak Đoković, rekao je da nije primijetio probleme sa podlogom. "Nisam baš upućen u terene iz 80-ih godina, na tepihu u dvorani. Poštujem svačije mišljenje, ali mislim da podloga nije bila toliko loša. Što se neravnomjernih odskoka tiče, nisam primijetio nijedan", prokomentarisao je Đoković.


03/09/2019 NAJNOVIJE VESTI Zanimljivosti\nOtkriven je veći broj Android aplikacija u kojima se nalazi opasni virus koji hakerima omogućava pljačku bankovnih podataka korisnika. Radi se o 29 aplikacija koje su naizgled bezazlene i nude upravljanje baterijom ili horoskop ili pak optimizaciju i čišćenje mobilnih telefona, ali su one zapravo zaražene trojancem koji je daljinski omogućio hakerima da šalju i primaju poruke na zaraženi uređaj.\nNa taj način su hakeri mogli doći i do bezbednosnih protokola koji su čuvali bankovne podatke, prenosi „Dejli mejl“. Nakon što je bezbednosna firma ESET otkrila opasne aplikacije, obavestili su „Google“ koji ih je uklonio iz svoje prodavnice „Google Play“ na kojoj su se mogle preuzeti. Međutim, otprilike 30.000 ljudi je instaliralo te aplikacije, navode iz ESET-a na svom zvaničnom blogu.\nIza aplikacija stoji jedan napadač ili grupa\n– Za razliku od sve češćih aplikacija koje su dizajnirane kako bi oponašale finansijske institucije i prikazivale lažne ekrane za prijavu, ove spadaju u kategoriju sofisticiranog bankarskog malvera s kompleksnim funkcionalnostima i fokusom na skrivenost – naveli su iz ESET-a.\nDodaju kako veruju da iza ovih aplikacija stoji jedan napadač ili jedna grupa hakera. One mogu presresti pozive ili poruke koje se koriste za autorizaciju u dva nivoa, mogu skinuti i instalirati druge aplikacije.\nŠta se desi kad ih pokrenete?\nJednom kad se pokrenu, ove aplikacije mogu prikazati grešku navodeći da su uklonjene zbog nekompatibilnosti s vašim uređajem i potom se sakriju od vašeg pogleda. Moguće je da se i dalje ponašaju kao aplikacija kakvom se predstavljaju, poput horoskopa. Ali glavna funkcionalnost je paket podataka koji koristi da bi oponašala bankovnu aplikaciju i došla do korisničkih podataka, a onda i do vašeg novca, upozoravaju stručnjaci.\nIz ESET-a navode kako je najjednostavnija zaštita deinstalacija zaraženih aplikacije. Kako biste se zaštitili, na „Google Play“ prodavnici aplikacija pratite broj skidanja aplikacije, njihove ocene i sadržaj recenzija. Pazite na dozvole koje traži aplikacija i koristite najnoviji softver te antivirusnu zaštitu. Na Androidu svakako izbegavajte preuzimanje aplikacija iz drugih izvora osim „Google Play-a“, osim ako ste potpuno sigurni u aplikaciju koju skidate.\nOvo su zaražene aplikacije koje je otkrio ESET:\nPrevious Post:Da li se zbog ovog snimka PLAŠITE BUDUĆNOSTI koja je ovde već stigla\nNext Post:Sve više ljudi se odlučuje da upozna partnere preko DRUŠTVENIH MREŽA I APLIKACIJA, a evo zašto to može biti OPASNO\nDORUČAK ZA MRŠAVLJENJE: Uz OVAJ obrok ćete izgubiti PET KILOGRAMA ZA MESEC DANA, a evo i KAKO


Evropski drumski prevoznici na novom Putu svile | EurActiv Serbia\nEvropski drumski prevoznici na novom Putu svile\nPrva drumska isporuka evropske robe namenjene Kini uspešno je obavljena i predstavlja odličan signal da bi ambiciozni kineski projekat Pojas i put mogao da funkcioniše dvosmerno. Holandskom kamionu sa tovarom automobilskih maziva iz EU namenjenih kineskom tržištu bilo je potrebno svega 12 dana da prevali udaljenost od 7.400 kilometara od Nemačke do zapada Kine, preko Poljske, Belorusije, Rusije i Kazahstana.\nAzijska supersila Kina uz pomoć inicijative Pojas i put želi da se uključi u evropsko tržište, ali i Evropa želi da obezbedi da novi Put svile fukcioniše u oba smera, posebno nakon što je Kina ratifikovala konvenciju UN o Međunarodnom drumskom saobraćaju (TIR).\nKina je prvi međunarodni drumski transport robe ka Evropi prema pravilma TIR obavila 2018. godine za Poljsku, za svega 13 dana, i to nakon što su Kina i Kazahstan u septembru otvorile granični prelaz kod grada Korgasa.\nOperater oba kamionska transporta bila je holandska kompanija Alblas, čiji diretor Sibe Alblas kaže da predviđa "sjajnu budućnost za drumski transport između Kine i Evrope" i da ova dva probna putovanja pokazuju da je ruta "spremna da postane potpuno operativna" u oba smera.\nAlblas je ocenio da su troškovi isporuke "od vrata do vrata" i vreme koje iziskuje drumski transport "krajnje konkurentni u odnosu na druge vrste transporta".\nMeđunarodna organizacija drumskih transportera IRU saopštila je da bi drumski transport mogao da bude i 50% niži od avionskog, a da roba bude dopremljena deset dana ranije nego železnicom.\nOd Nemačke do Kine kamion je vozio samo jedan vozač, a predstavnici IRU su rekli za EURACTIV da bi trajanje puta od 12 dana sa dvojicom vozača koji bi se menjali moglo da bude skraćeno i na osam dana.\nKonvencija TIR postoji još od kraja 1970-ih godina, a sada kada između Evrope i Kine postoji drumski koridor na kojem se ona primenjuje, špedoteri se nadaju da će imati sve više koristi od međunarodnih pravila.\nKamion koji je u Kinu dopremio automobilska maziva na odredište je, upravo zahvaljujući tim pravilima, stigao sa zapečaćenim tovarnim prostorom. Dugo čekanje na carini je jedan od faktora koji najviše utiču na porast troškova drumskog saobraćaja, između ostalog i zbog nadnica vozača.\nKina je konvenciju TIR ratifikovala 2016. godine i od tada je primenjuje, ali je to zahtevalo obimne pripreme kao što su adaptiranje graničnih prelaza i obuka carinskih službenika za nove procedure.\nMeđutim, drumske prevoznike očekuje i ozbiljna borba sa drugim vidovima transporta. Predstavnici evropskih železnica prošle sedmice su izrazili uverenje da će do 2030. godine udvostručiti količinu prevezenog tereta.\nŽeleznički operateri su 20. februara u Briselu upozorili i da je transport robe izvor oko 10% ukupne emisije CO2 u svetu, a da je glavni razlog to što se 75% tereta transportuje drumskim prevozom.\nRukovodilac belgijske kompanije za logistiku Lineas Gert Pauels ocenio je da će "bez drastičnih mera, emisija CO2 porasti za jednu četvrtinu, što će ućiniti nemogućim da se postigne ciljano smanjenje emisije od 49%". "Srazmerno će porasti i zagađenje vazduha, a uskoro ćemo biti zavek zaglavljeni u saobraćajnim gužvama", rekao je Pauels.\nUdružene u koaliciju za unapređenje železničkog transporta robe, kompanije žele da podignu učešće evropskih železnica u prevozu robe sa 18% na 30%. "To će na sprečiti da na puteve do 2030. godine izbacimo još milion novih kamiona, od kojih bi 90.000 bilo u Belgiji", rekao je Pauels.\nKoalicija je u akcionom planu pozvala kompanije za železničku logistiku da ojačaju svoju konkurentnost u odnosu na drumske prevoznike tako što će poraditi na frekvenciji prevoza, pouzdanosti, fleksibilnosti, cenama i uslugama.\nKoalicija je, kada je reč o vladinim merama, istakla vlade Austrije, Nemačke, Holandije i Švajcarske, koje su "radikalno snizile cenu korišćenja železničke infrastrukture, odnosno naknada koje operater plaća za korišćenje pruge".


POVERENIK: GOOGLE STREET VIEW USKORO U SRBIJI POD USLOVOM DA POŠTUJE STANDARDE ZAŠTITE PRIVATNOSTI, ODNOSNO OBRADE PODATAKA O LIČNOSTI\nKompanija "Gugl" (Google INC.) najverovatnije će sledeće sedmice započeti sa snimanjem ulica i objekata Beograda i drugih mesta u Srbiji, u cilju realizacije programa "Gugl strit vju" (Google Street View), potvrdio je danas Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić.\nKako se precizira u saopštenju poverenika "Google INC." će u vrlo dogledno vreme, odnosno najverovatnije sledeće sedmice započeti sa snimanjem ulica.\nŠabić je naveo i da je konkretno vreme početka snimanja stvar poslovne politike Gugla, koji će o tome sam obavestiti javnost, kao i da su za Poverenika interesantni aspekti koji se tiču zaštite privatnosti odnosno obrade podataka o ličnosti, u vezi sa kojima je Gugl postavio konkretne uslove.\n"U komunikaciji za koju se može reći da je za ovakve prilike trajala kratko, ali koja je ipak morala potrajati nekoliko meseci, Guglu je skrenuta pažnja na neophodnost poštovanja standarda zaštite privatnosti, odnosno obrade podataka o ličnosti", rekao je Šabić.\nOn je dodao da je s tim u vezi, Guglu postavio sasvim konkretne uslove koji se pre svega odnose na obavezu prethodnog obaveštavanja o snimanju na određenom području, na isključenje mogućnosti obrade podataka sa bežičnih internet konekcija i na anonimizaciju podataka o ličnosti na snimcima koji će biti dostupni javnosti.\nGugl je, rekao je Šabić, i formalno potvrdio da prihvata te uslove i da će ih poštovati.\n"Shodno tome očekujem da će Gugl program Street View realizovati na dobar način i na zadovoljstvo građana Srbije, ne dovodeći u pitanje njihovo zakonom zajamčeno pravo na zaštitu podataka o ličnosti", poručio je Šabić.\nŠabić je naveo i da nezavisno od takvih dobrih očekivanja, Poverenik zadržava pravo da, ako za to bude potrebe, interveniše i sprovede nadzor, odnosno preduzme druge mere predviđene propisima Republike Srbije.


Zakon o važenju odredaba koje je vlada usvojila za vreme vanrednog stanja\n("Sl. glasnik RS", br. 65/2020)\n1) Uredba o merama za vreme vanrednog stanja ("Službeni glasnik RS", br. 31/20, 36/20, 38/20, 39/20, 43/20, 47/20, 49/20, 53/20, 56/20, 57/20, 58/20 i 60/20);\n2) Uredba o organizovanju rada poslodavaca za vreme vanrednog stanja ("Službeni glasnik RS", broj 31/20);\n3) Uredba o poreskim merama za vreme vanrednog stanja radi ublažavanja ekonomskih posledica nastalih usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", broj 38/20);\n4) Uredba o korišćenju finansijskih sredstava budžeta Republike Srbije za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", broj 38/20);\n5) Uredba o rokovima u sudskim postupcima za vreme vanrednog stanja proglašenog 15. marta 2020. godine ("Službeni glasnik RS", broj 38/20);\n6) Uredba o ograničavanju maloprodajne cene zaštitnih sredstava za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", br. 40/20, 43/20, 48/20 i 59/20);\n7) Uredba o posebnim tehničkim zahtevima, standardima i primeni medicinskih sredstava za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", broj 41/20);\n8) Uredba o načinu učešća optuženog na glavnom pretresu u krivičnom postupku koji se održava za vreme vanrednog stanja proglašenog 15. marta 2020. godine ("Službeni glasnik RS", broj 49/20);\n9) Uredba o dodatnom zaduživanju za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 uzimanjem kredita, emitovanjem državnih hartija od vrednosti na domaćem i međunarodnom finansijskom tržištu i davanjem garancija Republike Srbije ("Službeni glasnik RS", broj 52/20);\n10) Uredba o organizovanju rada ustanova socijalne zaštite za smeštaj korisnika i organizacija socijalne zaštite za pružanje usluge domskog smeštaja za vreme vanrednog stanja ("Službeni glasnik RS", broj 54/20);\n11) Uredba o ispravama koje moraju da prate robu u prevozu za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", broj 55/20).\n1) Uredba o primeni rokova u upravnim postupcima za vreme vanrednog stanja ("Službeni glasnik RS", br. 41/20 i 43/20);\n2) Uredba o ulaganju za vreme vanrednog stanja deviznih sredstava kojima upravlja Agencija za osiguranje depozita ("Službeni glasnik RS", broj 42/20);\n3) Uredba o pomeranju rokova za podnošenje godišnjih finansijskih izveštaja korisnika budžetskih sredstava i korisnika sredstava organizacija za obavezno socijalno osiguranje za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", broj 47/20);\n4) Uredba o postupku za izdavanje dužničkih hartija od vrednosti ("Službeni glasnik RS", broj 54/20);\n5) Uredba o pomeranju roka za podnošenje tromesečnih izveštaja o realizaciji godišnjeg, odnosno trogodišnjeg programa poslovanja za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", broj 54/20);\n6) Uredba o fiskalnim pogodnostima i direktnim davanjima privrednim subjektima u privatnom sektoru i novčanoj pomoći građanima u cilju ublažavanja ekonomskih posledica nastalih usled bolesti COVID-19 ("Službeni glasnik RS", br. 54/20 i 60/20);\n7) Uredba o utvrđivanju Programa finansijske podrške privrednim subjektima za održavanje likvidnosti i obrtna sredstva u otežanim ekonomskim uslovima usled pandemije COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", br. 54/20 i 57/20);\n8) Uredba o merama u drumskom saobraćaju za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", broj 55/20);\n9) Uredba o pomeranju rokova za održavanje redovne sednice skupštine privrednog društva i dostavljanje godišnjih i konsolidovanih finansijskih izveštaja privrednih društava, zadruga, drugih pravnih lica i preduzetnika, kao i rokova za podnošenje prijava za porez na dobit i poreza na prihod od samostalne delatnosti, važenja licenci ovlašćenih revizora i licenci za vršenje procene vrednosti nepokretnosti koje ističu za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", broj 57/20);\n10) Uredba o finansijskoj podršci poljoprivrednim gazdinstvima kroz olakšan pristup korišćenju kredita u otežanim ekonomskim uslovima usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", broj 57/20);\n11) Uredba o novčanoj pomoći poljoprivrednim gazdinstvima u cilju ublažavanja posledica nastalih usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", broj 57/20);\n12) Uredba o utvrđivanju garantne šeme kao mera podrške privredi za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", broj 57/20);\n13) Uredba o izmeni opštih prihoda i primanja, rashoda i izdataka budžeta Republike Srbije za 2020. godinu radi otklanjanja štetnih posledica usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", broj 60/20);\n14) Uredba o pomeranju roka za sticanje statusa kvalifikovanog novozaposlenog lica ("Službeni glasnik RS", broj 60/20);\n15) Uredba o formiranju privremenog registra i načinu uplate jednokratne novčane pomoći svim punoletnim državljanima Republike Srbije u cilju smanjivanja negativnih efekata prouzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Službeni glasnik RS", broj 60/20).


Ministarski sastanak zemalja Zapadnog Balkana o integraciji Roma\nMinistarstvo za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine sa Savjetom za regionalnu saradnju organizovalo je drugi po redu ministarski sastanak zemalja Zapadnog Balkana o integraciji Roma u skladu sa ciljevima i preporukama Deklaracije iz Poznana (Poljska) koja je usvojena 2019.g. Ministri iz regiona i predstavnici međunarodne zajednice iznijeli su svoja mišljenja, iskustva i preporuke o ovoj važnoj temi. Učesnici sastanka su saglasni da moramo zajedno raditi na ispunjavanju svih preuzetih obaveza, a to između ostalog podrazumijeva poboljšanje položaja romske populacije u svim društvenim sferama, dakle, stambeno zbrinjavanje, obrazovanje, zapošljavanje kao i zdrvstvenu i socijalnu zaštitu. Romi moraju biti uključni u kreiranje i donošenje svih relevantnih društveno ekonomskih odluka i njihova integracija ne smije biti limitirana niti osporena. Posebno smo se osvrnuli na krizu koju je uzrokovala pandemija KOVID-19, a koja je posebno pogodila pripadnike romske populacije i dogovorili smo da je neophodno preduzeti niz mjera kako bi se ublažile posledice ove krize.\nKada je u pitanju rješavanje problema Roma u BiH u oblasti stambenog zbrinjavanja, ostvareni su najveći rezultati. Do sada je za ovu oblast iz budžeta Ministarstva, lokalnih zajednica i donatora ulozeno 41.386.493,59 KM, od čega je izgrađeno i sanirano 1.037 stambenih objekata, a 1.937 porodica su korisnici infrastrukturnih projekata.\nProces rješavanja problema Roma po pitanju legalizacije nelegalnih stambenih objekata biće povezan sa Mapiranjem i evaluacijom potreba Roma i mapiranjem potreba osoba sa invaliditetom u Bosni i Hercegovini koje finansira i provodi Evropska komisija, kako bi se koristili predpristupni (IPA) fondovi.\nPrema pokazateljima kojima raspolazemo, u 24 lokalne zajednice 1.539 romskih porodica nalazi se u potrebi za legalizacijom nelegalnih stambenih objekata, tako da je u narednom periodu potrebno smanjiti njihov broj i to je jedna od ključnih aktivnosti koju će Bosna i Hercegovina realizovati u narednom periodu.\nCilj je da na narednom ministarskom sastanku sledeće godine koji će se održati u Crnoj Gori prezentujemo i ostvarimo još bolje rezultate i dostignuća kada je u pitanju poboljšanje položaja romske populacije i zato ćemo nastaviti sa našim partnerima, prije svega sa Savjetom za regionalnu saradnju da angažovano i predano radimo na rješavanju romskog pitanja.


Muzej XIV zimskih olimpijskih igara Sarajevo 1984. u Zetri\nOlimpijsko Sarajevo › Muzej XIV zimskih olimpijskih igara Sarajevo 1984. u Zetri\nNa dan otvaranja XIV zimskih olimpijskih igara u Sarajevu, u predivnom ambijentu Mandića vile otvoren je i Olimpijski muzej. Zgrada je teško devastirana tokom opsade i granatiranja Sarajeva 1992-1995. godine...\n...pri čemu je u najvećoj mjeri stradala i postavka muzeja, da bi ova institucija bila ponovo otvorena na 20. godišnjicu održavanja Igara, ovoga puta u prostorijama Olimpijskog komiteta Bosne i Hercegovine u Zetri.\nMuzej posjeduje dokumentarnu postavku o organizaciji, pripremi i realizaciji ZOI '84 i umjetničku kolekciju doniranih djela umjetnika s područja bivše Jugoslavije, slikara, grafičara i kipara.\nSportski centar Zetra Za potrebe Zimskih olimpijskih igara 1984. namjenski je izgrađena ledena dvorana Zetra, s dvoranskom stazom za umjetničko klizanje i hokej, te otvorenom stazom za brzo klizanje.\nKulturno-sportski centar Skenderija Kulturno-sportski centar Skenderija jedno je od najpoznatijih obilježja savremenog Sarajeva. Izgrađen je 1969. godine.\nStadion Koševo Lokalno poznat kao stadion Nogometnog kluba „Sarajevo“, međunarodnu slavu je doživio 8. februara 1984. godine otvaranjem XIV zimskih olimpijskih igara, kada je olimpijska baklja upaljena upravo na ovom stadionu.


Centar Orahovca (Foto Novosti)\nOd verbalnih napada kroz psovke i različite uvrede, od pre dva dana napadi su se pretvorili u pretnje ,,metalnim bokserom“, navode roditelji u pismu predstavnicima Policije i Privremenom oraganu Opštine Orahovac.\nKako dalje navode, u odbrani svoga brata i ostale dece, uskočio je srpski mladić Nikola Matić koji je potom priveden pa pušten iz pritvora.\n„U trenutku kada se dečak sa bokserom ustremio ka njemu, ovaj ga je odgurnuo i udario. Dečaci su se razišli da bi otac albanskog dečaka posle pretnji i verbalnih napada prijavio slučaj KPS-u i srpski mladić završio u pritvoru“, objasnili su roditelji.\nZbog toga su odlučili da naprave peticiju i upute je predstavnicima Policije u Orahovcu i Privremenom opštinskom organu kako bi im omogućili zaštitu. Kako je saopšteno dokument će biti danas predat nadležnim organima.\nInače, pomenuto igralište je neposredno po završetku rata sagradio UNMIK da bi tadašnjoj izolovanoj srpskoj omladini obezbedio prostor za rekreaciju i razonodu. Kasnije je igralište preuzela škola, koja vlasniku parcele plaća kiriju, kako bi u nedostatku fiskulturne sale, mogla da izvodi nastavu iz fizičkog vaspitanja.\nMeđutim, kako ističu potpisnici, ovo igralište svakim danom sve manje koriste oni kojima je prevashodno namenjeno, srpska deca, koju sa igrališta proteruju drugi dečaci i omladinci koji dolaze iz drugih delova grada.\n„U cilju sprečavanja sličnih incidenata i u cilju mira i stabilnosti u našem gradu, u kojem bi deca mogla slobodno da se igraju i odrastaju, molimo hitnu reakciju, kako ne bi nečijom pogrešnom reakcijom došlo do sukoba sa težim posledicama“, navodi se u pismu koje je dostavljeno i redakciji RTV Kim.


Međunarodni festival inovacija, znanja i stvaralaštva „Tesla fest“, 24. po redu, počeo je u utorak u Novom Sadu u znaku visprenih rešenja i proizvoda osnovaca i srednjoškolaca iz Srbije i Republike Srpske, na koje bi naš velikan bio ponosan.\nMeđu nekoliko desetina iskusnih pronalazača iz Rusije, Rumunije, Crne Gore i Hrvatske, naši mladi entuzijasti našli su svoje mesto i zaslužili sve pohvale.\n- Uz pomoć tri drugara iz razreda stvorio sam kompjutersku igricu pod nazivom „pačija škola“ - uz stidljiv osmeh veli programer Konstantin Tomović (14) iz Banjaluke. - Dva meseca sam radio na njoj i svakodnevno uz kompjuter provodio tri, četiri sata ne bih li je na vreme završio.\nTik do Konstantina, našle su se i inovacije Aleksandra Markovića, učenika sedmog razreda OŠ „Svetozar Marković Toza“ sa Detelinare, škole poznate po izvrsnom radu sa mladim pronalazačima.\n- Ovo je rovokopač sastavljen od lego-kockica koji radi pomoću kompjuterskog interfejsa i sve njegove komande kontroliše isključivo računar - pokazuje svoj proizvod Aleksandar.\nDa ovaj festival ne ostane upamćen samo po neobičnim idejama visprenih osnovaca, potrudili su se Vladislav Zdravković i Sava Jakovljev, maturanti Elektrotehničke škole „Mihajlo Pupin“ iz Novog Sada. Pažnju posetilaca privlačila je njihova neobična olovka koja štampa.\n- Povezali smo „tačskrin“ ekran sa običnom hemijskom olovkom i njen zadatak je da na papiru ispisuje sve ono što se prethodno upiše na ekran - objašnjava Sava, dok se njihov profesor Aleksandar Nevidovčić nada da bi tim patentom mogli da osvoje i odličje na „Tesla festu“.


SEEbiz.eu / RS / Beogradska berza: Jaka tražnja digla cenu Komercijalne, indeksi pozitivni\nBeogradska berza BELEX15 BELEXline Komercijalna banka Naftna industrija Srbije\nDatum objave: 23.08.2019. - 19:23:28\nUkupan promet na trgovanju iznosio je 33,7 miliona dinara (oko 286,2 hiljade evra).\nIndeks najlikvidnijih akcija, BELEX15, zabeležio je na dnevnom nivolu rast od 0,1 odsto na 751,13 poena, dok je u odnosu na prošlu nedelju u plusu za 0,8 procenata.\nBELEXlajn je takođe porastao za 0,1 posto na 1.584,42 poena, a na nedeljnom nivou je jači za gotovo 0,9 odsto.\nInvestitorima je danas najatraktivnija bila obična akcija Komercijalne banke, koja je ostvarila najveći promet u iznosu od 17,8 miliona dinara, uz rast cene od 1,3 procenta na 3.241 dinar, dok je preferencijalna akcija ove banke mirovala na 1.350 dinara, a isprometovana je za nepunih 0,7 miliona dinara.\nNaftna industrija Srbije je zabeležila dobitak od 0,3 procenta, zaključivši trgovanje na nivou od 683 dinara, uz realizaciju od 13,7 miliona dinara, a kompanija „Dunav osiguranje" je ojačala za solidnih 4,3 procenta na 2.400 dinara, uz promet u iznosu od 0,2 miliona dinara.\nVeliki skok vrednosti, od čak 7,9 posto na 4.000 dinara, registrovala je preferencijalna akcija duvanske industrije „Filip Moris", koja je istrgovana za nešto manje od 0,2 miliona dinara.\nSaobraćajno-turističko-ugostiteljsko preduzeće „Vršac" zabeležilo je na MTP tržištu promet vredan iznad 0,7 miliona dinara po ceni od 5.904 dinara, zanemarljivo nižoj nego na prethodnom trgovanju.\nStrani investitori su u ukupnom prometu na tržištu akcija imali udeo od 68,41 posto, pri čemu u kupovini 83,81 procenat, a u prodaji 53 odsto.


Radna sveska sadrži korisnički obrazac ili modul klase - Excel\nRadna sveska sadrži korisnički obrazac ili modul klase\nRadna sveska koju pokušavate da otvorite sadrži korisnički obrazac ili modul klase iz VBA projekta. Postoji opasnost od narušavanja bezbednosti zato što korisnički obrasci i moduli klasa mogu da sadrže makroe koji nisu bezbedni.\nAko je nivo bezbednosti makroa postavljen na opciju Onemogući sve makroe i prikazuj obaveštenja ili opciju Onemogući sve makroe osim onih koji su digitalno potpisani, imate mogućnost da uklonite VBA projekat iz radne sveske. Trebalo bi da sačuvate VBA projekat samo ako je izvor ove radne sveske pouzdan. Ukoliko odlučite da uklonite VBA projekat iz radne sveske, VBA projekat neće biti samo onemogućen, već će biti i izbrisan iz radne sveske.\nMicrosoft Office Excel će automatski ukloniti VBA projekat iz radne sveske ako je nivo bezbednosti postavljen na opciju Onemogući sve makroe i ne prikazuj obaveštenja. Ako je izvor ove radne sveske pouzdan i želite da sačuvate VBA projekat, možete zatvoriti radnu svesku bez čuvanja izmena. Zatim je neophodno da postavite nivo bezbednosti na opciju Onemogući sve makroe i prikazuj obaveštenja, tako da ćete prilikom ponovnog otvaranja radne sveske biti upitani da li želite da sačuvate ili uklonite VBA projekat.\nNije preporučljivo da za nivo bezbednosti postavite opciju Omogući sve makroe (ne preporučuje se; moguće je pokretanje potencijalno opasnog koda) .\nPostupite na sledeći način da biste promenili postavke zaštite od makroa u programu Excel:\nNa kartici Projektovanje, u grupi Kôd kliknite na dugme Bezbednost makroa.\nU kategoriji Postavke makroa, u odeljku Postavke makroa izaberite opciju Omogući sve makroe (ne preporučuje se; moguće je pokretanje potencijalno opasnog koda), a zatim kliknite na dugme U redu.\nNapomena: Kada završite rad sa makroima preporučuje se da vratite sve postavke koje onemogućuju sve makroe, da biste sprečili pokretanje potencijalno opasnog koda.\nNapomena: Ovo obaveštenje će se pojaviti samo ako je za nivo zaštite od makroa postavljena bilo koja opcija koja onemogućava sve makroe. Excel će zadržati VBA projekat i učitaće ga kada se otvori radna sveska ako je nivo zaštite postavljen na opciju Omogući sve makroe (ne preporučuje se; moguće je pokretanje potencijalno opasnog koda) ili je potvrđen izbor Smatraj pouzdanim pristup objektnom modelu VBA projekta.


Svet – Страна 530 – Studio B\nRepublikanski kandidat Donald Tramp pobedio je u trci za mesto predsednika SAD, zato što mu je to omogućila Demokratska stranka isturanjem za kandidata Hilari Klinton, umesto Berni Sandersa, tvrdi Vikiliks.\nRuski diplomata potvrdio kontakte sa Trampovim kabinetom\nZamenik ministra spoljnih poslova Rusije Sergej Rjabkov izjavio je danas da je bilo kontakata između ruskih zvaničnika i uticajnih ljudi iz okruženja novoizabranog predsednika Sjedinjenih američkih država (SAD) Donalda Trampa, prenosi AP.\nBerni Sanders spreman da sarađuje sa Trampom\nSenator iz američke savezne države Vermont Berni Sanders, koji je mesecima sa Hilari Klinton vodio žestoku borbu za predsedničku nominaciju Demokratske partije, kaže da je spreman da sarađuje sa novoizabranim predsednikom SAD Donaldom Trampom.\nKiparske vlasti nastoje da do luke prebace 150 migranata\nKiparske vlasti nastoje da do luke dovuku pretrpani brod sa 150 migranata, mahom iz Sirije, ali zbog nemirnog mora spasilački napori su otežani, saopštio je danas kiparski Koordinacioni centar za spasavanje.\nSedmoro mrtvih u prevrtanju tramvaja u Londonu\nNajmanje sedam osoba je poginulo, a više od 50 je povredjeno danas kada je tramvaj iskočio iz šina na jugu Londona, saopštila je policija.\nReakcije na izbore u SAD: Čestitke i komentari\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić čestitao je republikancu Donaldu Trampu izbornu pobedu. Među prvima, čestitke uputili ruski predsednik Vladimir Putin i predsednik Evropskog parlamenta Martin Šulc koji je zabrinut i kaže da će EU biti teže sa Trampom.\nRepublikanski kandidat Donald Tramp pobednik je predsedničkih izbora u SAD, javio je AP. Klinton - Tramp 218:276. Hilari Klinton pozvala Trama i čestitala mu pobedu. Republikanci zadržali većinu u Senatu i Predstavničkom domu Kongresa.\nU vazdušnom napadu u sirijskoj provinciji Idlib danas je stradalo sedmoro dece i najmanje dve trudnice, saopštili su zvaničnici, prenosi AFP.