DPS: Ispitati kako to da trećina ministara u Vladi ima rezervnu državu - PV Informer DPS: Ispitati kako to da trećina ministara u Vladi ima rezervnu državu - PV Informer\nIz DPS CG tvrde da trećina aktuelnih ministara, ima rezervnu domovinu pored Crne Gore, i svoje biračko pravo može da ostvaruje u njoj.\n– Možda je predsjedniku Vlade biračko pravo irelevantno jer se tiče njemu manje važnog „zemaljskog svijeta“, ali bi makar ministar unutrašnjih poslova trebalo da počne da radi svoj posao, umjesto što se trudi da umanji procenat alkoholisanosti svog kolege iz Vlade, i relativizuje niz ozbiljnih krivičnih djela koja su u pomenutom slučaju napravljena, smatraju iz DPS-a.\nOni naglašavaju da bi u svakoj ozbiljnoj državi, podaci o dvostrukom biračkom pravu za visoke funkcionere, predstavljali ozbiljan prekršaj.\n„Ali ne i kod nas. Jer, zahvaljujući aktuelnoj Vladi, Crna Gora je za manje od pola godine počela da nazaduje i da liči na sve osim na ozbiljan i uređen sistem. Ipak, ukoliko članovi Vlade misle kako će, pribjegavajući standardnoj praksi ćutnje, učiniti da ovo pitanje bude zaboravljeno – to se neće dogoditi. Nastavićemo da insistiramo na sankcionisanju ove, kao i brojnih drugih nezakonitosti iza kojih stoje članovi izvršne vlasti“, ističu iz DPS CG.\n– Imajući u vidu sve dosadašnje postupke Vlade, oni i ne čude s obzirom da trećina ako ne i više ministara ima neku drugu domovinu, u Crnoj Gori su očigledno u prolazu i misiji destrukcije svega što čini temelje moderne i građanske države, zaključuju u saopštenju iz DPS CG.


U Bosni i Hercegovini nema registriranih slučajeva oboljelih od koronavirusa.\nU Federaciji Bosne i Hercegovine pod nadzorom je deset, a u Republici Srpskoj devet osoba koje su doputovale iz područja zahvaćenih koronavirusom, saopćeno je iz entitetskih zavoda za javno zdravstvo.\nGrađanima se preporučuje da ne putuju u zemlje u kojima je povećan broj zaraženih.\nMinistrica zdravstva Kantona Sarajevo Amela Sofić kaže da se gradi prvi izolatorij u Klinici za plućne bolesti u Podhrastovima, te da zdravstvene ustanove imaju novac za nabavku zaštitne opreme.\nCivilna zaštita Kantona Sarajeva odobrila je 150 hiljada maraka za nabavku zaštitne opreme.\nMinistrica obrazovanja Kantona Sarajevo Zineta Bogunić rekla je da su učenici koji su se vratili sa ekskurzije u Italiji, njih 12, u kućnoj izolaciji. Ministrica je potvrdila da je po povratku sa ekskurzije samo direktor škole imao povišenu temperaturu.


13.11.2010 - Trend ulaže dva miliona - Izvor: Vijesti - izmijeni\n- Najveći dio novca od dva miliona biće potrošen na adaptaciju hotela do nivoa od tri zvjezdice. Trideset pet od ukupno 75 radnika izrazilo je želju da dobrovoljno napusti kompaniju i za tu namjenu predviđeno je 200.000 eura – potvrdio je juče “Vijestima” izvršni direktor Trend-Korala Željko Ražnatović.\nOvom investicijom sutomorsko hotelsko preduzeće želi da podigne nivo svog poslovanja na viši nivo. Iz Ministarstva turizma ranije su, podsjetimo, upozoreni svi hotelijeri u Crnoj Gori da će biti oporezovani većim dažbinama ukoliko nivo svoje usluge ne podignu makar na nivo od tri zvjezdice.\n- Kompanija posjeduje vrijedne nekretnine i u narednom periodu biće obezbijeđena sredstva za adaptaciju hotela na nivo od četiri zvjezdice – istakao je Ražnatović.\nUdruženje privatnih investitora (UPI) obratilo se ranije Komisiji za hartije od vrijednosti (KHOV) povodom ove skupštine akcionara kompanije Trend-Korala i od nje tražilo da se zabrani ova dokapitalizacija, budući da su manjinski akcionari tražili sazivanje vanredne skupštine akcionara fonda Trend i razmatranje odluke o raskidu ugovora o upravljanju fondom sa istoimenom menadžment firmom.\nPrema informacijama “Vijesti”, predstavnici menadžmenta Trend tim povodom bili su u Komisiji za hartije od vrijednosti i detaljno elabolirali svoje namjere kada je u pitanju ova investicija.\nNa žalost manjinskih akcionara fonda Trend, koji traže smjenu postojećeg menadžmenta, pojedini akcionari fonda iz Slovenije koji su im dali punomoćja, u međuvremenu, su ih povukli, tako da je sada veliko pitanje da li će vanredna skupština Trenda ove godine uopšte biti i održana\nTag: TREN, TEKR


Košarkaška reprezentacija BiH u Sarajevu s Belgijom, u Tuzli protiv Francuske – SKPC MEJDAN\nWritten by Mejdan | 7. January 2018.\nUpravni odbor Košarkaškog saveza BiH (KSBiH) odlučio je da se utakmica 3. kola kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo 2018. godine u Kini – grupa E, između BiH i Belgije, igra 23. februara u Sarajevu, a susret 5. kola protiv Francuske, 29. juna ove godine u Tuzli, doznaje Fena.\nIako je prvobitno rečeno da će se utakmica s Belgijancima, koja će možda biti i ključna za našu reprezentaciju za plasman na SP-u, igrati u tuzlanskom Mejdanu, od toga se odustalo na zahtjev stručnog štaba reprezentacije, potvrdio je za Fenu Sejo Bukva, potpredsjednik KSBiH. – Razlog za promjenu mjesta odigravanja utakmica je kratak rok između utakmice s Belgijom i naredne, dva dana poslije s Rusijom. Stručni štab na čelu sa selektorom Duškom Vujoševićem procijenio je da bi veliki napor bio igrati s Belgijom u Tuzli, zatim se vratiti u Sarajevo. S Rusima se igra već 25. februara, pa bi naši igrači morali letjeti 24. februara ujutro. Ovakvu odluku prihvatili su svi članovi UO, a saglasnost su potvrdili mailom – izjavio je Bukva.Član UO KSBiH i član FIBA-inog borda za takmičenja Mirsad Đonlagić kaže da je sa stanovišta popularizacije košarke utakmica s Francuskom zanimljivija od one s Belgijom. Podsjeća da do tog vremena u dvorani Mejdan u Tuzli treba uraditi mnogo popravki, jer dvorana ne ispunjava zahtjeve FIBA-e, prije svega kada su u pitanju svlačionice, tuš kabine, prostorije za suce i komesara, ali i prostor za novinare.\nPrvi put u istoriji košarke u BiH naša reprezentacija sudjeluje u kvalifikacijama za svjetsko prvenstvo, a novi sistem s tzv. „prozorima“, u čijoj razradi sam sudjelovao, omogućava da se, recimo, s velelsilama kao što su Rusija i Francuska, sastanemo još u kvalifikakcijama, a ne samo na završnici SP-a. Mislim da se to u BiH nedovoljno shvata, pogotovo s marketinške strane – kaže Đonlagić za Fenu. Potvrdio je da su u opciji za ove kvalifikacije kao domaćini bili Sarajevo, Tuzla i Zenica, te da je svojevremeno dogovoreno da se s Belgijom igra u Tuzli. – Odluka je promijenjena nakon pisma Siniše Kovačevića, direktora svih muških selekcija KSBiH. Traženo je da se s Belgijom igra u Sarajevu kako naši reprezentativci do duela s Rusijom ne bi bili izloženi dodatnim naporima putovanja od Tuzle do Sarajeva i zatim do Rusije. Svi su se članovi UO KSBiH složili s ovom promjenom i tu nema ništa sporno – kaže Đonlagić.\nUtakmica BiH – Belgija igra se 23. februara. Ostali susreti BiH u kvalifikacijama:\nTrenutni poredak: Francuska 2-0 BiH 1-1 Rusija 1-1 Belgija 0-2\nIV otvoreno prvenstvo...\nBoris Kasumović, parakaratista iz Tuzle – osvajač bronzane medalje na EP\nRukometaši Slobode u petak igraju zadnju pripremnu utakmicu\n“Sloboda” u srcu, srcem za “Slobodu”\nKadić: Volio bih da ova generacija Slobode ostane upisana u anale kao osvajač trofeja Kupa BiH!\nPripreme za početak masovne imunizacije građana na području TK\nIzvučeni parovi 2. pretkola Kupa BiH za rukometaše: Sloboda gost sarajevske Bosne\nNASTAVLJENA DUGOGIŠNJA SARADNJA SKPC”MEJDAN” TUZLA SA MUP TK-a\nSve spremno za susret BiH i Kosova u SKPC Mejdan\nAdam Mirković novi košarkaš OKK Sloboda\nČelik u derbiju savladao Slobodu: Lelić promašio šut za pobjedu\nPolufinale Kupa BiH za odbojkašice: Žestok otpor Tuzlanki, ali pobjeda ide u Brčko\nKošarkaška reprezentacija BiH savladala Island u Tuzli\nKrizni štab TK izdao nove preporuke za rad kafića i udruženja\nNa krilima Rikala i Hasandića košarkaši Slobode slavili ubjedljivu pobjedu protiv Širokog (FOTO)\nČetiri Guinnessova rekorda postavljena u Mejdanu


Dočekasmo i to - dama sudi Ligu šampiona\nIstorija se ispisuje u sredu u Torinu...\nIstorija u Ligi šampiona u sredu od 21 čas u Torinu. Utakmicu Juventus - Dinamo Kijev sudiće Stefani Frapar (36), francuski arbitar koja će tako postati prva žena glavni delilac pravde u elitnom klupskom takmičenju.\nUtakmica nema veliki značaj u takmičarskom smislu, pošto su su Juve i Barselona iz ove grupe već obezbedili plasman u narednu >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << fazu takmičenja, međutim za dalju afirmaciju ženskih sudija u Ligi šampiona ovo svakako nije mala stvar.\nFrapar je trenutno najcenjeniji arbitar među damama. Ona je prošle godine delila pravdu u finalu ženskog Mundijala, postala je prva žena glavni sudija u francuskoj Ligi 1, a UEFA joj je ukazala veliku čast pošto je bila na centru u meču za Superkup Evrope, kada su se sastali Liverpul i Čelsi. To je takođe bilo 2019.\nPoslednju put Frapar je pravdu u Evropi delila pre oko mesec dana, igrali su Lester i Zorja.


Nestabilnost i nefleksibilnost tržišta naveli su mnoge zapadnovuropske kompanije koje su do sada svoje proizvodne pogone selile što dalje na istok, da svoje partnere traže u državama koji su na samim marginama Evropske unije.\nOvim potezom bi osigurale bolju kontrolu i fleksibilnost nad svojom proizvodnjom jer svoje proizvode mogu imati na tržištima u svim dijelovima Evropske Unije u roku od 48h.\nPandemija je ukazala na sve nedostatke prekooceanske proizvodnje a uz ogromno povećanje troškova kontejnerskog prijevoza saradnja s azijskim proizvođačima je postala gotovo pa nerentabilna.\nTo je prepoznala i njemačka kompanija za proizvodnju radne odjeće Teamdress koja se nakon mnogo godina “lutanja” ponovo vratila na tržište BiH i sklopila ugovor sa domaćom firmom Elchy-Tex iz Žepča, prenosi Biznisinfo.\nDa bi uspješno implementirao ovaj projekat Elchy-Tex d.o.o je u potrazi za novim radnicima i kooperantima iz uže regije.\nPrevious article Ugledna Nataša Kandić uputila nedvosmislene poruke iz Srbije: “Izvještaj komisije iz RS-a bez ijedne činjenice”\nNext article Marija Šerifović otkrila malo poznate detalje iz svog života: “Tata je bio mega car, ali loš za familiju”


Mijušković: CGES profitirao 16,9 miliona eura u 2021. godini – Bankar.me\nMijušković: CGES profitirao 16,9 miliona eura u 2021. godini\nMay 2, 2022 BIZNIS, Članci, ENERGETIKA, SVE VIJESTI Leave a comment\nProfit Crnogorskog elektroprenosnog sistema (CGES) prošle godine je dostigao 16,9 miliona eura, kazao je predsjednik Odbora direktora te državne kompanije Aleksandar Mijušković.\n“Uprkos veoma složenom i izazovnom poslovnom ambijentu, u kojem smo svi radili u vremenu korone i velike energetske krize, moramo da se pohvalimo da smo imali najbolji poslovni rezultat u istoriji CGES-a, odnosno neto dobit od 16,9 miliona eura”, rekao je on.\nPodsjetio je da CGES od svog osnivanja stalno posluje sa dobiti. Tako su prošle godine isplatili i dividendu za 2020. godinu, koja je iznosila 7,4 miliona eura. On je rekao da je CGES, osnovan 2009. godine, uvećao svoju imovinu 87 odsto i da su veoma uspješni na svim poljima.\nKada je riječ o investicijama ove i prethodne godine, navodi da je realizovano oko 60 odsto plana. Glavni razlozi zbog kojih ga nisu ispunili, kako navodi, bili su problemi u transportu opreme i velike promjene cijena svih građevinskih materijala.\nIpak, prosječne investicije na godišnjem nivou bile su oko 17 miliona eura.\n“Plan za ovu godinu je 40 miliona eura, od čega 15 miliona u infrastrukturu za auto-put”, kazao je Mijušković.\nAkcionari CGES-a su italijanska Terna i preduzeće Elektromreža Srbije, a Mijušković navodi da su sa njima u korektnim odnosima, uz najbolju evropsku praksu. Zbog toga je dobar i poslovni rezultat.\nNa pitanje koliko je CGES prihodovao po osnovu komercijalne upotrebe podmorskog energetskog kabla između Crne Gore i Italije, Mijušković je podsjetio da je to jedan od najvećih projekata kompanije.\n“Njegova komercijalna upotreba je počela 2020. godine i do sada smo od kabla ukupno zaradili oko 18,6 miliona eura. Sa dodatnim posrednim troškovima, možemo da kažemo da je prihod bio oko 40 miliona eura”, precizirao je Mijušković.\nOcijenio je da je kabl, osim što je bitan za CGES, veoma važan i za cijeli region.\n“Crna Gora je postala regionalni čvor i imamo veliko interesovanje investitora koji se interesuju za ulaganje u proizvodne kapacitete. Što se tiče Crne Gore, dobili smo jaku tačku na crnogorskom primorju, koja sada ima mnogo bolje uslove za snabdijevanje električnom energijom”, rekao je Mijušković.\nOn je naveo kako na crnogorskom primorju u toku prošle turističke sezone “nijesu imali nijedan ispad, nestanak električne energije ili prekid napajanja”.\nKada je riječ o dešavanjima u Ukrajini, koja su izazvala probleme u energetskom sektoru Evrope i u okruženju, Mijušković prvo podsjeća da je već prošle godine došlo do poremećaja cijena energenata.\n“Svakako da to utiče na naše poslovanje, jer je CGES zadužen da kupuje električnu energiju za pokrivanje gubitaka. Morali smo da kupujemo po mnogo većim cijenama nego što to odobrava Regulatorna agencija za energetiku. Da bi se ta situacija na neki način stabilizovala, država bi trebalo da se uključi i ograniči cijene električne energije, kao što je urađeno u mnogim zemljama Evrope”, poručio je Mijušković.\nNa pitanje kakve rezultate očekuje u ovoj godini, Mijušković je naveo primjer dobrog prvog kvartala.\n“Imali smo dobit od 5,7 miliona eura, što je mnogo bolje nego i rekordnoj godini, tako da nastavljamo sa pozitivnim rezultatima”, zaključio je Mijušković.\nPOJMOVICGES cijena prihodi struja\nPrevious Autoindustrija u Njemačkoj prinuđena da značajno smanji proizvodnju\nSljedeći Predlažu poreske olakšice da bi studenti zamijenili nedostajuće sezonce


Računari sa ugrađenim virusom u prodaji! | SN\nRačunari sa ugrađenim virusom u prodaji!\nAutor: Stefan Marjanov Objavljeno: 25.09.2012 Ažurirano 02.08.2014\nNitol – ime je novog virusa koji je u računare „upadao“ na malo drugačiji način. Naime, ovaj virus je instaliran u samoj fabrici prilikom sklapanja računara.\nPrema podacima do kojih je došla istraga koju je sproveo Microsoft, kriminalci koji stoje iza zlonamernog programa Nitol iskoristili su sumnjive lance snabdevanja da bi instalirali malver na računare tokom njihove izrade.\nOvaj virus je bio ugrađivan u sam računar, tako da kada se sistem startuje, Nitol odmah kontaktira server za komandu i kontrolu koji su postavili autori ovog virusa zarad krađe podataka sa zaraženih računara.\nVećina računara, 85%, zaraženim virusom Nitol otkriveno je u Kini, dok je 10% u SAD-u.\nVirus je otkriven kada su istražitelji za digitalni kriminal kompanije Microsoft kupili 20 računara, iz različitih gradova u Kini. Četiri od 20 kupljenih kompjutera su bili zaraženi zlonamernim programima iako su upravo izašli iz fabrike.\nIstragom je ustanovljeno da je Nitol bot mreža pokrenuta sa domena koji je umešan u sajber kriminal još od 2008. godine.\nRičard Boškovič, zastupnik Microsoft-ove jedinice za borbu protiv digitalnog kriminala kaže da je malver sposoban da sa daljine uključi mikrofon i kameru na zaraženom računaru te da takav računar može biti oči i uši sajber kriminalca u domu ili preduzeću žrtve.


ALEKSANDAR SAPIC POKRECE NOVINE – NAJNOVIJE VESTI\nAleksandar Šapić, predsednik opštine Novi Beograd, bivši funkcioner DS i bliski Đilasov saradnik, u tajnosti se sprema da pokrene nove dnevne novine…\nNaš izvor, bliski Šapićev saradnik, tvrdi da je bivši vaterpolista uveliko krenuo u realizaciju svoje “medijske ideje”. Šapić je, naime, već počeo da vrbuje ljude iz neoliko beogradskih redakcija i obećava masne plate za rad u novinama koje bi trebalo da počnu sa radom početkom ledeće godine pred beogradske izbore.Igračka u opasnim rukama\n– Šapić okuplja ekipu, ali sve to radi iz debele senke, preko njemu bliskih ljudi iz medija. Oni su dobili zadatak i odrešene ruke d Šapića da dovedu najbolje urednike i novinare. Pregovarali su već sa dvoje ljudi iz ‘Novosti’, a priča se da će i iz ostalih beogradskih medija stići neki urednici. Nude im plate i po 300.000 dinara, i to godinu danaunapred! Tvrde da nove novine kreću u februaru, jer će tada krenuti kampanja pred beogradske izbre – prenosi naš izvor.\n– Nije tačno. Ništa ne planiram.\nNe znam ništa o tome, ali mislim da u Srbiji nema mesta za još jedan dnevni list, osim u slučaju da mu cena bude niža od 20 dinara, a uređivačka plitika nešto potpuno novo.S druge strane, glavna urednica Studija B, Ivana Vučićević ističe da je Šapić čovek sklon malverzacijama, koje često idu na štetu građana.\n– Njemu očigledno ne manka ideja, koje uglavnom nisu u interesu građana, a neke podrazumevaju i kršenje zakona. Setimo se izborne liste koju je predvodio na Novom Beogradu, a na koju je stavio svu živu rodbinu, setimo se gradnje nelgalnih objekata i slično. Šapićeve novine će tako biti instrument u rukama čoveka koji neguje nepotizam, a kome mesto predsednika opštine služi za završavanje privatnih poslova… – upozorava Vučićevićeva.


Ranieri: Istina je, Arsenal je aktivirao otkupnu klauzulu za Vardyja - mojusk.ba\nRanieri: Istina je, Arsenal je aktivirao otkupnu klauzulu za Vardyja\nArsenal je, prema pisanju britanskih medija, aktivirao klauzulu u ugovoru napadača Leicestera Jamiea Vardyja po kojoj ovaj igrač može napustiti Leicester ukoliko klub koji ga želi dovesti plati 25,5 miliona eura.\n“Sve je istina”, potvrdio je za Gazzettu dello Sport trener Leicestera Claudio Ranieri, koji se nalazi na godišnjem odmoru u rodnoj Italiji.\nVardy može ostati u Leicesteru jedino ako on to želi, a najbolji napadač ove ekipe još uvijek se nije izjasnio.\nVardy je u prošloj sezoni u 38 mečeva u svim takmičenjima postigao 24 gola i upisao osam asistencija.\nRanije ga je hvalio i trener Arsenala Arsene Wenger koji je rekao da Vardy vrijedi i više od 25,5 miliona eura.\n“Imate igrača koji su plaćeni mnogo više, a ne postižu toliko golova”, rekao je Wenger.\nNišta novo u BiH: Domaćin čekao, Podgrmeč iz Sanskog Mosta se nije pojavio\nVardy dogovorio detalje s Arsenalom, ugovor će potpisati u ponedjeljak


Sajam zapošljavanja i poduzetničkih inicijativa otvoren je 16.10.2019. godine u Sarajevu na Trgu oslobođenja - Alija Izetbegović, a cilj je ostvarivanje zajedničkih interesa od značaja za razvoj privrede, unapređenje uslova za ekonomski rast, otvaranje novih radnih mjesta i smanjenje nezaposlenosti na području Kantona Sarajevo. Istoimeni projekat da se svim nezaposlenim, mladima prije svega omoguće i unaprijede uslovi za rad, omogući zaposlenje - prije svega - podržala je i naša kompanija Čip Sistemi.\nNa štandu u sajamskom prostoru poslovni naše kolegice Amela Ćatić i Ilma Softić istakle su naše aktivnosti, programe, planove i kao i potrebe za zapošljavanjem, o kojima su se posjetitelji i oni koji su u potrazi za poslom mogli informisati, ali i aplicirati za posao.\nNa svečanosti otvorenja sajma, direktor JU "Služba za zapošljavanje KS" Nermin Pećanac, načelnik Općine Stari Grad Ibrahim Hadžibajrić, predstavnici Vlade KS i resorni ministar Malik Garibija te predsjedavajući Skupštine KS Elmedin Konaković, ocijenili su da je sajam istinsko mjesto susreta poslodavaca i onih koji traže posao.\nNa Sajmu je upriličeno i potpisivanje memoranduma o saradnji sa 24 ustanove, organizacije i drugim pravnim subjektima koji provode programe obuka, prekvalifikacija i dokvalifikacija za nezaposlene i druge osobe, to jeste programe obrazovanja odraslih i podizanje konkurentnosti nezaposlenih osoba za tržište rada, a što je naredni cilj i kompanije Čip Sistemi.


Srpska privreda i rat u Ukrajini: Krpljenje rupa do izbora - Komentar - Nedeljnik Vreme\nO punim skladištima: Aleksandar Vučić\nFoto: Milica Vučković/Fonet\n7. 3. 2022. / 9.24\nZapad je Rusiji uveo najobimnije i najdetaljnije sankcije u istoriji. Srpska Vlada je podržala teritorijalni intergritet Ukrajine i glasala za rezoluciju UN koja osuđuje rusku invaziju na Ukrajinu, ali je odbila da se priključi sancijama protiv Rusije. Ekonomske posledice Srbiju, međutim, neće zaobići. Nova poskupljenja su neminovna\nGodišnja trgovinska razmena između Srbije i Rusije iznosi između 2,5 i 3 milijarde dolara. Srbija u Rusiju izvozi robu u vrednosti od oko jedne milijarde dolara, najviše jabuke i automobilske gume, a najviše uvozi gas i naftu. Srbija Rusiji nije uvela sankcije, ali su putevi presečeni. Srpske kamiondžije su od početka rata zaglavljene na raznim granicama.\nDesetak dana od početka ruske invazije na Ukrajinu u pojedinim prodavnicama u Srbiji je bilo razgrabljeno brašno, gužve su se napravile na benzinskim pumpama jer su pojedini trgovci ograničili količinu goriva koju jedan kupac može da kupi, u menjačnicama po Beogradu je odjednom zavladala nestašica evra, a kurs je u nekima od njih izašao iz okvira koji propisuje Narodna banka. Vaš izveštač je lično video kurs od 116/121 dinar za evro u jednoj i 118/121,2 u drugoj menjačnici. Panici je znatno doprineo predsednik države Aleksandar Vučić svojim dramatičnim obraćanjima javnosti.\nSve ovo se događa u trenucima kada inflacija u Srbiji hita dvocifrenom iznosu, kada je Vlada, i pre rata u Ukrajini, bila ograničila cene osnovnih namirnica, goriva, gasa i struje za privredu. Htela to ova vlast ili ne, ponovo se, naravno u daleko manjem obimu nego za vreme vlasti socijalista, radikala i JUL-a 1990-tih, govori o nestašicama, inflaciji, zamrzavanju cena, rastu deviznog kursa i ratu.\nSituacija verovatno ne bi bila toliko dramatična da nije bilo niza obraćanja predsednika države u kojima je u ukupnom trajanju od više sati plašio građane aktuelnom situacijom, zaključujući da će se on truditi da očuva mir i da u skladištima ima svega i svačega, koliko duša ište, mada je bilo "užasno teško“ sve to nabaviti.\nIma dosta građana koji se sećaju kako je 1990-tih državna televizija snimala vreće sa novcem u trezoru Dafiment banke kao “dokaz” da banka nije propala. Sličan efekat izazvao je i predsednik Vučić mašući fotografijama punih skladišta. Opravdano nepoverenje ljudi u institucije – nakon što su ih te iste institucije decenijama lagale o svemu – uz slike praznih rafova po društvenim mrežama dovelo je do neželjenog efekta blage panike.\nNi trgovcima koji prodaju robu sa zamrznutim cenama nije po volji: maloprodajna (zamrznuta) cena goriva na pumpama je, zbog neprestanog rasta cena nafte i derivata, postala niža od veleprodajne, čak i za avansno plaćanje, tako da trgovci gube na svakom prodatom litru. Otud i ograničenja i posledične gužve na pumpama.\nU subotu je ministarka trgovine Tatjana Matić izjavila da će od 13. marta, nakon mesec dana zamrznutih cena, morati da dođe “do izvesne korekcije cenovnika naftnih derivata”, odnosno poskupljenja, uz opasku da će to i dalje da bude “zaštićena” cena.\nŽivot se, dakle, neumoljivo probija kroz fasade Vučićeve lakirane stvarnosti. On čini sve da svaku rupu zapuši na bilo koji način – otud zamrzavanje cena hrane i energenata – bar do izbora. A nakon izbora, ko god da pobedi, najverovatnije Vučić i SNS, suočiće se sa daljim pritiscima na cene, kako goriva, tako i hrane.\nValja podsetiti da je Rusija najveći svetski izvoznik veštačkog đubriva i da je još 2. februara, pre napada na Ukrajinu, suspendovala izvoz amonijum nitrata na dva meseca, da bi 4. marta rusko Ministarstvo industrije i trgovine predložilo prekid izvoza svih veštačkih đubriva do normalizacije transportnog saobraćaja Rusije i ostatka sveta.\nU prevodu, i ovako preskupa, hrana bi mogla još dosta da poskupi.\nSankcije Evrope Rusiji: Poslovna prilika za Er Srbiju


Back KULTURA IZLOŽBE Nikola Pejaković Kolja otvara 47. INFANT\nutorak, 01 septembar 2020 22:14\nTačno u 20 časova zvanično će početi festival, nastupom Kolje i grobara i nastaviće se prvom predstavom u glavnom programu „Ana Frank“ Šabačkog pozorišta čije je igranje zakazano za 21 sat.\nPoznat kao scenarista, reditelj i glumac, Nikola Pejaković je status kultnog autora srpskog bluza počeo da gradi u saradnji sa producentom i gitaristom Vojom Aralicom, kultnim albumom „Mama, nemoj plakati“ (2001), a usledili su albumi „Kolja“ (2009), „Grobovlasnici“ (2013) i „4 Prsta“ (2018).\nKolju kao gitaristu i pevača prati bend u kome su pored gitariste Voje Aralice i klavirista Ivan Aleksijević, basista Milan Pavković i bubnjar Sale Ranković. O nastupima Kolja kaže: „Imam divnu i odanu publiku, koja voli to o čemu pevamo, a moje je samo da sviram i da se dam čitav, bez ostatka.“\nKolja je ovog proleća objavio novi singl „Meksikanac“, koji je za kratko vreme prestigao 160.000 pregleda na Jutjubu.\nmsc Miljana Kozarov\nodnosi sa javnošću, Kulturni centar Novog Sada


Liberali - Blic Online\nNovo političko lice Dalija Orešković, bivša predsednica Komisije za odlučivanje o sukobu interesa, za kratko vreme postala je popularna u liberalnim krugovima zbog svojih istupa protiv HDZ-a i predsednice Hrvatske Kolinde Grabar Kitarović.\nNova alijanska francuskog predsednika Emanuela Makrona i holandskog premijera Marka Rutea teži da iscrta drugačiju političku mapu Evrope.\nLider evropskih liberala Gi Ferhofstat izjavio je uoči glasanja o pokretanju člana 7 protiv Mađarske da današnja Mađarska ne bi ušla u EU u datim okolnostima.\nLider Evropskih liberala Gi Verhofštat je rekao da je njegova grupa spremna da uđe u kampanju sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom na izborima za Evropski parlament (EP) i da sa njim stvori zajednički pokret koji bi predstavljao "proevropsku alternativu nacionalistima".\nSudija američkog Vrhovnog suda Entoni Kenedi (81) odlazi u penziju nakon tri decenije obavljanja dužnosti u kojoj je njegov glas često bio ključan, što sada pruža priliku američkom predsedniku Donaldu Trampu da osnaži uticaj konzervativaca na tom sudu.\nOvo je NEZAMISLIVO u Srbiji\nLider britanske Liberalno-demokratske partije Tim Feron podneo je danas ostavku zbog nezadovoljavajućih rezultata na prošlonedeljnim izborima u Velikoj Britaniji, ali i svojih verskih ubeđenja.\nNakon jučerašnje pobede centriste Emanuela Makrona u prvom krugu predsedničkih izbora u Francuskoj, i ulaska u drugi krug gde će mu takmac biti liderka ekstremne desnice Marin Le Pen, evropsko izdanje "Politika" navodi da Makronova pobeda pokazuje da birači mogu da glasaju protiv establišmenta, a da pritom ne prigle esktremne opcije.\nNezavisni centristički kandidat za predsednika Francuske Emanuel Makron obećao je da će biti "kandidat nade" za Francusku i Evropu u odlučujućem, drugom krugu predsedničkih izbora protiv liderke krajnje desnice Marin Le Pen.\nOTPOR TRAMPU Kim Kardašijan - HEROJ liberalne Amerike\nTrampova zabrana ulaska u SAD stanovnicima sedam muslimanskih zemalja naišla je na oštre kritike svetskih lidera, diplomata, ali i estradnih i šoubiz zvezda širom sveta.\n"ZAHVALI LIBERALIMA" Šapat Duška Markovića tokom Milovog slavlja (VIDEO)\nNakon prebrojavanja glasova na izborima u Crnoj Gori, premijer i lider DPS-a Milo Đukanović održao je govor u kom je slavio sa svojim mnogobrojnim pristalicama. U tom slavlju potkrao se jedan interesantan momenat.\n'Novi Genšer' stiže na čelo oslabljenih nemačkih liberala - mlad, rečit, kritičan\nKristijan Lindner (35), mlad, rečit, ambiciozan i kritički raspoložen prema novoj vladi Angele Merkel, političar je o kome se danas govori kao mogućem ''spasitelju'' liberala, partije kojoj je pečat dao bivši šef nemačke diplomatije Hans-Ditrih Genšer, a koja je na ovogodišnjim septembraskim izborima doživela totalni debakl i, po prvi put u istoriji Nemačke, ostala pred vratima Bundestaga.\nLiberalna partija u Crnoj Gori privremeno napustila koaliciju sa DPS\nLiberalna partija privremeno je prekinula koaliciju s najuticajnijom vladajućom Demokratskom partijom socijalista (DPS) na državnom nivou, zbog nerealizacije koalicionog sporazuma dveju stranaka, od 13. septembra prošle godine.\nKonačni, noćas objavljeni rezultat poslaničkih izbora u Libiji od 7. jula, pokazuje da je pobednik sekularni, liberalni savez.\nLiberalna koalicija tvrdi da vodi na izborima u Libiji\nVodeća libijska liberalna koalicija Savez nacionalnih snaga saopštila je danas da njeni kandidati vode na većini birališta posle jučerašnjih prvih višestranačkih parlamentarnih izbora za više od 50 godina, odnosno od svrgavanja dugogodišnjeg lidera Moamera Gadafija.\nProtiv Putina se ujedinile dve opozicione partije\nDve ruske opozicione partije saopštile su danas da će udružiti snage i pridružiti se talasu antivladinih protesta.


Tenzije u Donbasu: Američka vojna delegacija na kontakt-liniji - 09.04.2021, Sputnik Srbija\nDelegacija Sjedinjenih Američkih Država na čelu sa vojnim atašeom u Kijevu Britani Stjuart posetila je područje vojnih operacija u Dobasu i upoznala se sa... 09.04.2021, Sputnik Srbija\nevropa, svet, vesti, sad, donbas\n16:20 09.04.2021 (Osveženo: 16:59 06.08.2021)\n© Sputnik / Stringer / Uđi u foto-galerijuUkrajinska vojska u Kijevskoj oblasti\nDelegacija Sjedinjenih Američkih Država na čelu sa vojnim atašeom u Kijevu Britani Stjuart posetila je područje vojnih operacija u Dobasu i upoznala se sa operativnom situacijom, saopštila je pres-služba štaba Ujedinjenih snaga Ukrajine.\n„U području operacija Ujedinjenih snaga održana je radna poseta američke delegacije na čelu sa atašeom za pitanja vojske i odbrane, pukovnikom Britani Stjuart. Zamenik komandanta Ujedinjenih snaga Eduard Moskaljev upoznao je američku delegaciju sa aktuelnom bezbednosnom politikom i operativnom situacijom na frontu“, navodi se u saopštenju pres-centra na Fejsbuku.\nKako se ističe, predstavnici SAD posetili su jedinice ukrajinske vojske koji obavljaju zadatke na kontakt-liniji i razgovarali su snagama bezbednosti.\n„Američka vlada je duboko zabrinuta zbog situacije koja se razvija oko granica Ukrajine i na sve moguće načine podržava suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine“, izjavila je Stjuartova, prenosi pres-služba štaba Ujedinjenih snaga Ukrajine.\nPres-centar štaba Ujedinjenih snaga Ukrajine objavio je fotografije posete, a na pojedinim se primećuje da Stjuartova nosi uniformu sa amblemom 72. zasebne mehanizovane brigade „Crni Zaporošci“ kopnene vojske Oružanih snaga Ukrajine. Na amblemu je prikazana lobanja i natpis „Ukrajina ili smrt“.\nPrethodno je Stjuartova optužila Rusiju za „neprestanu agresiju“ protiv Ukrajine. Rusko Ministarstvo odbrane je saopštilo da „pomenuta izjava nosi sadrži tvrdnje, provokativne je priurode i podstiče ukrajinsku stranu na nasilno rešavanje unutrašnjeg sukoba u Donbasu“.\nPodsetimo, ukrajinski predsednik Vladimir Zelenski juče je posetio Donbas, gde je obišao položaje ukrajinske vojske. On je istakao da je situacija u tom regionu napeta.


Raseljeni u Crnoj Gori ostaju i bez "minimalaca" i privremene naknade iz Srbije\nNakon što im je nedavno ukinut dečji dodatak koji su primali iz budžeta Republike Srbije, raseljeni sa Kosmeta koji žive u Crnoj Gori uskoro će ostati i bez privremenih naknada koje primaju preko Nacionalne službe zapošljavanja Srbije (NZS) i naknada koje ostvaru preko budžeta lokalnih samouprava dislociranih iz južne pokrajine u centralnu Srbiju.\nKako je portalu "Kosmet info" rečeno u Vladi Srbije, formirana je radna grupa koja je taj predlog primpremila, a radi se o 760 korisnika koji žive u Crnoj Gori.\nVećina njih, kako nam je rečeno, paralelno radi u Crnoj Gori, neko zvanično a neko neformalno, dok im se iz Srbije uplaćuju doprinisi za radni staž i od matične države primaju naknade, što je i zakonski nedopustivo.\n"Oni ne učestvuju na izborima za organe vlasti Srbije, niti na pokrajinskim izborima na Kosmetu, iako ih država uredno poziva preko svoje ambasade u Podgorici i raseljeničkih udruženja. Javljaju se jedino kada od države treba da naplate nešto što nisu zaradili, niti im pripada, i sa tom praksom je red da prekinemo" - kazali su nam u Vladi Srbije. Biće praktičnije da se ta sredstva rasporede na socijalu na Kosovu i Metohiji, dodaju iz Nemanjine 1.\nS druge strane, iz raseljeničkih udruženja "Kosmet" u Sutomoru, "Zora" iz Berana i Saveza raseljenih na nivou Crne Gore saopštavaju da su izričito protiv ovog plana, te da su već preduzeli korake da se takva odluka ne donese.\n"Pokrećemo peticiju, obavili smo određene razgovore u Beogradu i nadamo se da najavljena odluka neće biti doneta, jer većina naših ljudi nema rešeno pitanje zaposlenja i te naknade iz srpskih opština sa Kosmeta i preko Zavoda za zapošljavanje Srbije su im jedina primanja" - kazao je prvi čovjek raseljeničke asocijacije za Crnu Goru Milenko Jovanović.\nOn je rekao i da će raseljeni iz Crne Gore masovnim odzivom na poziv predsjednika Srbije Aleksandra Vučića da učestvuju na pokrajinskim izborima na Kosmetu 6. oktobra i glasaju za Srpsku listu pokazati punu lojalnost svojoj državi Srbiji.\nIpak, odluka o ukidanju nadokanada raseljenima, gotovo da je izvjesna, i prema izvorima "Kosmet infa" biće donijeta u narednih 30 dana.\nU isto vreme, Fond PIO Srbije oformio je komisiju koja će temeljno ispitati pojedine navode da značajan broj penzionera raseljenih sa KiM koji žive u Crnoj Gori nezakonito ostvaruju pravo na penzije iz srpskog budžeta, sa planom da se preispitaju način i uslovi ko može ubuduće a ko ne ostvarivati to pravo.


BIJELJINA: Nastup u EVROPI najveći izazov za FK RADNIK :: Dešavanja u Bijeljini ::\nBIJELJINA: Nastup u EVROPI najveći izazov za FK RADNIK\nRadnik će po drugi put u istoriji nastupiti na međunarodnoj sceni. Premijerni nastup u Evropi, semberski premijerligaš imao je 2016. godine. Bijeljinci su tada u kvalifikacijama za Ligu Evrope odmjerili snage sa bugarskom ekipom Beroe. U prvom meču, na evropskom debiju u Staroj Zagori, nije bilo pobjednika, ali ni pogodaka, da bi Bugari u revanšu bili uspješniji i na Gradskom stadionu u Banjaluci slavili 2:0. Radnik će i sada domaćin biti u gradu na Vrbasu, s obzirom da Gradski stadion u Bijeljini još ne ispunjava stroge standarde UEFA.\nUkupno će se u bubnju naći 94 tima, od kojih 87 direktnih učesnika prvog kola kvalifikacija, te sedam ekipa koje će se u ovu fazu plasirati nakon što odigraju pretkvalifikacije. Već sada poznata je šira lista ekipa potencijalnih rivala Radnika. S obzirom da u kvalifikacijama ne mogu nastupiti timovi iz iste države, u opticaju je 46 klubova, mogućih protivnika. Mogući rival Radnika je splitski Hajduk. Tu su i dva predstavnika Srbije, Radnički iz Niša i beogradski Čukarički, zatim Slovenije, Domžale i Olimpija iz Ljubljane, dok će Crnu Goru predstavljati podgorička Budućnost, tako da će svi ljubitelji fudbala u regionu s nestrpljenjem čekati žrijeb u Švajcarskoj.\nDelegaciju Radnika u Nionu prestavljaće, Slobodan Đorđić i Svjetlana Spasojević.


Arhiva - Migranti iza žice u privremenom smeštaju u blizini granice Srbije i Mađarske u mestu Roške, Mađarska.\nOko 700 dece migranata od 1. septembra krenuće zajedno sa svojim vršnjacima iz Srbije u školu, rekao je Vladmir Cucić, komesar za izbeglice i migracije. Najviše dece migranata biće u beogradskoj opštini Palilula i u Šidu, a ta deca će, prema rečima ministra prosvete, nastavu pohađati na srpskom i engleskom jeziku.\n"Dobro je da ta deca nemaju rupu u obrazovanju. Bez obzira da li će se vratili ili ostati, oni treba da uče", kazao je Cucić za RTS.\nU Srbiji se, prema njegovim rečima, trenutno nalazi nešto manje od 4.500 migranata, od kojih će možda ostati njih oko 100, do 120. "Migranti su sada svesni da će duži period provesti u Srbiji pre nego što odu, ali znaju i da imaju mogućnost da ostanu u Srbiju, mada je broj onih koji to žele veoma mali", kazao je Cucić.\nIma i onih koi se dobrovoljno vraćaju u svoje zemlje porekla, što je najčešće Avganistan, a dosta njih se vraća i u Grčku. "Bez međunarodnih organizacija za migracije, dobrovoljno u Grčku vratilo oko 200 migranata, a oni koji su se vratili u Avganistan, koristili su pomoć UN, njih oko 500 ljudi", objasnio je komesar za izbeglice.\nEvropa je sada mnogo spremnija za migrantsku krizu, nastavio je Cucuć, kao i Turska, jer su preduzete sve mere da nikad više ne dođe do takvog pliliva migranata.\nMinistar prosvete, nauke i tehnološog razvoja Mladen Šarčević izjavio je ranije u sredu da će od 1. septembra ogroman broj dece migranata krenuti sa vršnjacima u školu i da će pohadjati nastavu na srpskom i engleskom jeziku.\nŠarčević je novinarima u Beogradu kazao da Srbija nema dovoljno novca da obezbedi da migranti slušaju nastavu na maternjem jeziku i da bi donacije mogle da pomognu da im se to obezbedi.\n"Mi smo sagledali sve dobre modele edukacije dece migranata i sami smo predloži odlične modele", rekao je Šarčević i dodao da najviše dece ima u zoni Šida i u raznim delovima Beograda.\nInače, deca migranti su zbog trauma koje duživljavaju na putu posebno ranjiva kategorija podložna zloupotrebi i eksploataciji. Prema podacima Unicefa, samo iz Sirije je izbeglo dva miliona dece u toku 2015. godine, a u Evropu je stiglo skoro 96.000 dece bez pratnje, od kojih je, prema zvaničnim podacima Evropola, nakon ulaska u Evropu nestalo 10.000.


Tramp „kupio“ japanskog premijera - 18.11.2016, Sputnik Srbija\nJapanski premijer Šinzo Abe opisao je novog predsednika SAD Donalda Trampa kao „lidera od poverenja“ nakon što se s njim u četvrtak sastao kako bi razjasnili... 18.11.2016, Sputnik Srbija\n08:37 18.11.2016 (Osveženo: 09:50 18.11.2016)\nAbe je, nakon sastanka pripremljenog na brzinu u „Trampovoj kuli“ na Menhetnu, što je prvi put da se Tramp sastao s nekim stranim liderom otkako je pobedio na izborima 8. novembra, rekao da ga je taj susret uverio kako je novi američki predsednik „neko u koga on ima veliko poverenje“, navodi AFP.\n„Posle ovog razgovora siguran sam da možemo da izgradimo odnose poverenja“, istakao je japanski premijer, prenosi Rojters.\nAbe je naveo da je sa Trampom imao „veoma iskrene razgovore, u izuzetno toploj atmosferi“, naglasivši da „bez poverenja između dve zemlje, japansko-američki savez nikada ne bi funkcionisao u budućnosti“.\nPremijer Japana zahvalio se Trampu što se sastao sa njim u trenutku kada formira kabinet uoči inauguracije u januaru.\n„I pored prepune agende zbog odluka koje treba da donese u pogledu imenovanja i drugih obaveza s tim u vezi, on je bio dovoljno ljubazan da me primi“, dodao je Abe, nakon jednoipočasovnog razgovora sa Trampom.\nJapanski premijer nije izneo mnogo detalja o sastanku, jer su razgovori bili nezvanični, ali je rekao da su se dogovorili da se ponovo sastanu radi podrobnijih razgovora o dužem nizu pitanja.\nJapan je jedan od najbližih Vašingtonovih saveznika, ali je Tramp zabrinuo kreatore politike u Tokiju tokom predizborne kampanje svojim izjavama o mogućem povlačenju hiljada američkih vojnika iz tog regiona i nagoveštajima da bi zvanično pacifističkom Japanu moglo biti potrebno nuklearno oružje, podseća francuska agencija.\nTramp je tokom kampanje najavljivao i da će odbaciti Transpacifičko partnerstvo, veliki trgovinski pakt koji podržava odlazeći predsednik Barak Obama i koji je Abe učinio jednim od glavnih prioriteta.


Kako bismo dodatno obogatili ponudu za vas, odlučili smo da našoj digitalnoj biblioteci dodamo i štampano izdanje "EuroBlica", izdanja namenjenog čitaocima u Republici Srpskoj i BiH. Svi čitaoci, bilo iz Srbije ili inostranstva, koji se pretplate na "Blic Premium", moći će da uživaju i u ovom izdanju.\nPored najnovijeg pojačanja u vidu "EuroBlica", u okviru sajtovske Premium ponude rezervisane za inostranstvo vas čeka pregršt ekskluzivnog, korisnog i zabavnog sadražaja.\nAnalize aktuelnih zbivanja, ekskluzivni intervjui, priče naših gastarbajtera rasutih po svetu, serijali o raznoraznim temama od Tita i Tesle, do kriminalnih klanova u Srbiji, ili ekskluzivne video emisije koje možete gledati samo na Blic Premiumu, samo su deo su naše premium ponude.\nŠtampanim izdanjima na Blic Premiumu dodali smo i EuroBlic\nTako da, ovog septembra, i vi donesite pravu odluku i postanite član "Blic premium" kluba.\nKreće nova sezona emisije “EXploziv” - Od večeras, svakog radnog dana u 18.50 na TV Prva - Priče o zaboravljenim herojima, običajima, najpoznatijoj proročici, čudesnim ljubavima, guruima i neobičnim ljudima\n"Letnjih 150 minuta": Od ponedeljka, 5. jula - svakog radnog dana u 13h na Prvoj televiziji\nNova hit serija na TV Prva: Dar Mar” - od večeras, svakog dana u 21 sat\nDanas na kioscima NOVA BLIC ŽENA: Uz svaki primerak hit poklon - puding od čokolade i maline


Ukoliko vidite nekog sa izbrazdanim čelom, stisnutim usnama i proširenim nozdrvama, lako je proceniti da je ljut. Nova istraživanja pokazuju da je ovaj izraz lica evolutivna tekovina nastala da upozori na predstojeću agresiju.\nStudija pokazuje da svaka od sedam mišićnih grupa lica koje učestvuju u stvaranju ljutitog izraza čini da čovek izgleda fizički jači. Međutim, naučnici se dugo nisu slagali oko toga da li se ova reakcija uči tokom života, ili je rezultat evolucije. Teorije iz oblasti evolutivne psihologije je teško testirati, a rasprave se svode na ulogu gena, učenje, socijalizaciju i kulturu. Nova istraživanja u ovom polju sugerišu da je izražavanje besa mimikom ipak urođeno, a da danas kada su fizički sukobi znatno ređi predstavlja sredstvo kojim se podstiče efikasnije pregovaranje i postizanje kompromisa.\nDr Aaron Sell, profesor na Fakultetu za kriminologiju na Univerzitetu Griffith u Australiji je tokom istraživanja zapazio da čak i slepa deca izražavaju bes i ljutnju sa istim izrazom lica kao i svi ostali, mada to nikada nisu videla na licima drugih, niti imali mogućnost da nauče na bilo koji način nakon rođenja. Između ostalih argumenata koje je ponudio kao podršku teoriji da je izraz ljutnje genetski uslovljen, ovaj je svakako najočigledniji i najprihvatljiviji.\nFenomen jednoobraznog izražavanja besa je zapažen i kod životinja, koje imaju sličan način prikazivanja besa i agresije. Na primer, babuni rivalima pokazuju svoje očnjake, što šalje poruku „imam duge kljove, veliku ti štetu mogu naneti“ i samim tim potencijalno okončavaju konflikt, jer se protivnik često zaplaši i odustane. Međutim, ljudi ne ujedaju jedni druge, ili kako Sell kaže „ne bore se svojim licima“, pa ostaje enigma zašto je određeni izraz lica evoluirao u standardnu ekspresiju besa.\nStudija koju su sproveli Dr Sell i njegov tim pokazuje da ljutit izraz lica može naglasiti snagu osobe, koja posmatraču deluje kao moćna, zastrašujuća i sposobna da nanese povrede. U istraživanju su koristili kompjuterski generisane slike ljudskog lica, unoseći izmene poput spuštanja čela, podizanja jagodica, širenja nozdrva, isturanja brade unapred. Nakon toga je 141 učesnik studije ocenjivao izraze lica i zaključeno je da svaka od ovih karakteristika pojedinačno, čak i kada ostale izostanu, izaziva utisak da lice izgleda fizički jače.\nJedan od naučnika koji su učestvovali u ovoj studiji, profesor Dr John Tooby iz Centra za evolutivnu psihologiju Univerziteta California u Santa Barbari je zaključio:\n„Ljutnja je izazvana odbijanjem da se prihvati određena situacija, i lice se nesvesno deformiše tako da šalje poruku drugoj strani da će cena za njegovo postupanje biti visoka - ukoliko situaciju ne učini prihvatljivijom.“\nizvor: Evolution and Human Behavior


Veći stepen poreske discipline tokom ljetnje sezone\nStepen poreske discipline bi tokom predstojeće ljetnje sezone trebalo da ima trend rasta, saopštio je direktor Poreske uprave (PU) Miomir M. Mugoša i dodao da na tržištu očekuje manje nelojalne konkurencije za uredne privrednike.\n"Podsticanje dobrovoljnog poštovanja poreskih obaveza, kroz proaktivan pristup i otvorenu komunikaciju sa poreskim obveznicima, predstavlja strateški zadatak PU, koji u kontinuitetu doprinosi povećaju poreske osnovice i naplate prihoda", rekao je Mugoša na tribini koja je u okviru projekta Poreski karavan organizovana u Budvi.\nPU je tribinu organizovala u saradnji sa Unijom poslodavaca (UPCG) i Privrednom komorom (PKCG), čime je četvrti put počela realizacija projekta Poreski karavan, u pripremi za ljetnju turističku sezonu.\nMugoša je ukazao da se mjere nadzora i dalje moraju sprovoditi, ali da se one usmjeravaju na obveznike kod kojih postoji veći rizik za poštovanje poreskih propisa, i kod kojih je u ranijem periodu utvrđeno neregularno poslovanje.\nOn je dodao da očekuje da će tokom predstojeće ljetnje sezone stepen poreske discipline imati trend rasta, kao i da će na tržištu, zahvaljujući zajedničkim naporima, biti sve manje nelojalne konkurencije.\nGeneralna sekretarka UPCG, Suzana Radulović, smatra da je važna direktna komunikacija sa institucijama, u cilju otklanjanja nedoumica u sprovođenju propisa i uspostavljanja poslovnog ambijenta koji je stimulativan za privredu.\nOna je ukazala da je mjere nadzora potrebno usmjeriti na privrednike koji posluju u sivoj zoni i koji ugrožavaju regularno poslovanje.\nU zajedničkom saopštenju PU i UPCG se navodi da su tokom tribine predstavljeni rezultati praćenja prošlogodišnje ljetnje sezone, a obveznici su upozoreni da će, na osnovu analize rizika i dosadašnjeg ponašanja poreskih obveznika, tokom predstojeće fokus biti na onima kod kojih je prethodno bio utvrđen nizak stepen poreske discipline, višestruki prekršaji ili im je izrečena mjera privremene zabrane obavljanja djelatnosti.\nObveznici su u komunikaciji sa poreskim službenicima imali mogućnost da se upoznaju sa novostima u poreskoj legislativi, kao i da postave pitanja u vezi sa tumačenjem pojedinih odredbi propisa.\nProjekat Poreski karavan dio je akcionog plana PU za praćenje ljetnje turističke sezone, a organizuje se u okviru proaktivnog pristupa usmjerenog na jačanje kapaciteta za pružanje usluga poreskim obveznicima i dvosmjerne komunikacije, u cilju podsticanja dobrovoljnog poštovanja propisa i unaprjeđenja stepena poreske discipline na dugoročnom nivou.


Mladi beranski sportisti ponovo na tribinama Marakane | Opština Berane\nMladi beranski sportisti ponovo na tribinama Marakane\nČlanovi sportskih klubova iz Berana po drugi put prisustvovali su fudbalskoj utakmici kvalifikacija za Ligu šampiona i Ligu Evrope. Na stadionu ,, Rajko Mitić“ mladi sportisti iz Berana sa tribina bodrili su fubdalere Crvene Zvezde, koji su pred oko 25.000 navijača, savladali FK Kluž sa 4:0 u prvom meču plej-ofa za Ligu Evrope.\nSekretarijat za sport, kulturu, omladinu i saradnju sa NVO Opštine Berane, Fudbalski klub Crvena Zvezda i naš proslavljeni vaterpolo reprezentativac Nikola Rađen, organizovali su do sada dvije posjete najmlađih sportista našeg grada na međunarodne fudbalske utakmice kvalifikacija za ligu šampiona i ligu Evrope.\nUtakmicama je prisustvovalo 50 djece iz beranskih sportskih klubova sa pratiocima. Sudeći po rezultatu fudbaleri Crvene zvezde imali su dobru podršku sa tribina od strane mladih beranskih sportista.\nKako je saopšteno iz Sekretarijata za sport, planovi za budući period su i organizacija odlaska sportista iz Berana i na utakmice FK Partizan, na zadovoljstvo članova klubova iz Berana koji su ljubitelji crno bijelog kluba.


Predsjednik Demosa razgovarao sa delegacijom BDZ | SANA\nHome Vijesti Predsjednik Demosa razgovarao sa delegacijom BDZ\nPredsjednik Demosa razgovarao sa delegacijom BDZ\n10. 05. 2015. 13:32\nPodgorica Predsjednik Demosa Miodrag Lekic i poslanik Goran Danilovic razgovarali su sa rukovodstvom BDZ na cijem je celu Hazbija Kalac. Sagovornici su razmijenili misljenja o trenutnoj situaciji u Crnoj Gori .\nU razgovoru je istaknuta zabrinutost nepostovanjem Ustava Crne Gore , posebno dijela koji se odnosi na ljudska prava i slobode , isticuci neadekvatan i zabrinjavajuci odnos drzave prema manjinama.\nPoseban dio razgovora posvecen je situaciji na sjeveru Crne Gore , regionalnim potencijalima koji su usled neodgovornog plana razvoja i aktuelne politike dovedeni pred sam krah sto svakim danom prouzrokuje odlaske tj raseljavanja ljudi iz ovog dijela Crne Gore zakljuceno je na sastanku.\nPrevious articleMuftija sandžački sa grupom mladih naučnika iz Filadelfije\nNext articleUdruženje ‘Sandžak Bosna’ izražava zabrinutost povodom posljednjih zbivanja u Makedoniji i BiH


Državljani Crne Gore za sada mogu da putuju u 11 država Evropske unije (EU). To su Nemačka, Češka, Španija, Bugarska, Grčka, Letonija, Portugalija, Italija, Rumunija, Slovenija i Hrvatska.\nU Nemačku, Sloveniju, Češku, Španiju, Bugarsku, Grčku, Letoniju i Portugaliju, državljani Crne Gore mogu ući bez negativnog testa na korona virus, ne moraju u karantin i ne postoje nikakve druge restrikcije.\nŠto se tiče ulaska u Italiju, crnogorski državljani u toj zemlji moraju da idu u medicinski nadziranu samoizolaciju od 14 dana, piše Balkan Insight.\nNakon ulaska u Rumuniju, takođe je potrebna samoizolacija od 14 dana.\nVideo: Pitali smo crnogorske studente šta misle o potezu vlade Crne Gore da zatvori granicu za Srbe\nZVANIČNO Srpski državljani do daljeg ne mogu u zemlje EU


Bila je 9. na svetu, a sad poručuje: MORAM da igram US Open zbog novca\nBila je 9. na svetu a sad porucuje MORAM da igram US Open zbog novca\n24. September, 16:58\n13.07.2020. / 11:29\nSKANDAL eBAY RADNIKA: Poslali starici pismo puno bubašvaba, a ispred kuć...\nUpravo gledate ZDRAVKO KRIVOKAPIĆ: "POBIJEDIO JE NAROD!" 0 Video Prije 22 h Nova skupštinska većina predložila je Zdravka Krivokapića za mandatara nove crnogorske Vlade. Evo šta je poručio.\nUpravo gledate DRITAN ABAZOVIĆ: "OVO JE DOBAR POČETAK, VOLIO BIH DA BUDUĆI MANDATAR SASTAVI NAJBOLJU VLADU" 0 Video Prije 22 h Abazović je u izjavi rekao da je ovo istorijski momenat za Crnu Goru i da na ovaj način se brišu frustracije iz...\nUpravo gledate ISPROBALI SMO HOOP - VAZDUŠNU ATLETIKU, evo kako izgleda! 0 Video Prije 22 h Tamara i Tatiana drže časove joge i "hoop"-a u Podgorici, a mi smo za vas saznali više o ovome sportu.


800. pobeda Fila Džeksona - 2004-01-15\nKobi Brajant propustio je prvu utakmicu zbog povrede ramena, Šakil O'Nil šestu zbopg problema sa listom, a Karl Meloun 10. zbog povrede kolena. Meðutim, Lejkersi su se revanširali Nagitsima za prošlonedeljni poraz u Denveru i trijumfovali još ubedljivije: 97:71. Veæ posle prvog poluvremena koje su domaæi završili sa 20 poena razlike, umorni Nagitsi bili su pobeðeni, a najveæe zasluge za to pripadaju Slavi Medvedenku (22 poena, 9 skokova) i Geriju Pejtonu (21 poen, 6 asistencija).\nDetroit je nastavio pobednièku seriju i sada iza sebe ima 10. trijumfa zaredom, što nije pošlo za rukom nijednoj ekipi Pistonsa posle šampionske generacije s kraja osamdesetih i poèetka devedesetih godina prošlog veka. Utakmica je poèela sa skoro pola sata zakašnjenja pošto sudije zbog snežne oluje nisu stigle na vreme, a Ben Valas je iskljuèen u prvom poluvremenu. Meðutim, Memet Okur ostvario je rekord karijere sa 27 poena, uz to imao i 14 skokova. Željko Rebraèa i Darko Milièiæ presedeli su svih 48 minuta na klupi.\nDerbi veèeri ipak je igran u «SBC Centru» u San Antoniju, gde je Minesota zahvaljujuæi udarnoj trojci: Kasel-Garnet-Sprivel potvrdila da je trenutno bolja od zvaniènih šampiona. Kasel je ubacio 33 poena, 23 u drugom poluvremenu i osam zaredom u samom finišu utakmice, Sprivel je završio meè sa 23, a Garnet je uz 22, imao i 10 skokova, za 32. «dabl-dabl» sezone, po èemu vodi u NBA ligi. Fenomenalni Tim Dankan sa uèinkom: 36 poena, 20 skokova i 7 asistencija, nije mogao da spreèi konaènih 100:93 za Ti-Vulvse, a ponovo se muèio sa linije penala (8-15).\nU ostalim utakmicama, Niksi su u Njujorku sa Herbom Vilijamsom kao privremenim trenerom pobedili Orlando 120:110 i sada mirno èekaju da Leni Vilkens preuzme funkciju upražnjenu posle otkaza koji je Ajzea Tomas uruèio Donu Èejniju. Nju Džersi je pobedio Vašington na svom parketu 115:103, dok je Dalasu bilo potrebno dodatnih deset minuta da ostrvare trijumf nad Filadelfijom 125:122. Indijana je u svom “Konsiko Fildhausu” pobedila Atlantu – 85:78, dok je Hjuston trijumfovao na


Ako ste sa prvim jesenjim danima osetili neraspoloženje i stres, ne umišljate: Jesenja anksioznost postoji! II deo - Tensilen\nNeraspoloženje i stres , zvuči poznato? Verovatno dosta nas doživljava setno i emotivno prestanak leta i početak jeseni i generalno hladnijeg doba. Međutim, nije mali broj ljudi koji na tom vremenskom prelazu doživljavaju i malo ozbiljnije simptome i promene raspoloženja. Jesenja anksioznost predstavlja oblik sezonske afektivnog poremećaja koju osobe počinju osećati tokom jesenjih meseci.\nŠta možete da uradite povod svega ovoga?\nPsiholozi predlažu sledećih 6 stvari koje mogu pomoći u pružanju olakšanja i suzbijanja anksioznosti u jesenjem periodu.\nBoravite što više na napolju i na suncu\nVežbajte svaki dan kako biste suzbili neraspoloženje i stres\nPokrenite nešto novo\nPsiholozi predlažu da počnete da razmišljate o novim stvarima, projektima koje možete da pokrenete, uredite kuću, baštu ili reorganizujete kompletno vaš dom ili način života. Nov imidž, hobi ili aktivnosti će dodatno oplemeniti vaš život i neće biti traga uznemirenosti i lošim mislima.\nPokušajte da sagledate stvari iz druge perspektive\nAko su vaši simptomi ozbiljni neraspoloženje i stres, uznemirenost ili apatija ne prestaju već se pojačavaju, najbolje rešenje je psihoterapija. Ona je efikasna u lečenju anksioznosti i sezonskih afektivnih poremećaja. Ne čekajte da stvari postanu stvarno loše. Ako počnete da se osećate anksiozno i depresivno, poduzmite brzu akciju da poboljšate svoje raspoloženje.\nOznake: jesenja anksioznost nervoza


Brkic podneo ostavku na mesto urednika\nBrkic podneo ostavku na mesto urednika "Nacionala"\nBEOGRAD - Novinar Milovan Brkic saopstio je juce da je podneo ostavku na mesto odgovornog urednika dnevnog lista "Nacional" i izneo niz optuzbi na racun vodecih ljudi tog dnevnika. On je optuzio vecinskog vlasnika "Nacionala" Voltera Mihailovica i predsednika Upravnog odbora Miodraga Obradovica za "nevidjenu kampanju mucenja i zastrasivanja zaposlenih".\nBivsi odgovorni urednik je naveo da su celni ljudi lista zahtevali od novinara da se izjasnjavaju o nacionalnoj pripadnosti, veroispovesti i krsnoj slavi i da su zaposleni otpustani po "spisku nepodobnih zbog krsnih slava".\nBrkic je naveo da je "vise novinara ostalo bez posla po nalogu gospodina Obradovica, koji je aktivni saradnik srpske tajne policije".\nBrkic je jos saopstio da ce se radi zastite prava iz radnog odnosa svojih zlostavljanih kolega, kao suvlasnik lista, obratiti za pomoc ambasadi SAD u Beogradu, jer je vecinski vlasnik Mihailovic americki drzavljanin. Miodrag Obradovic je odbacio optuzbe, navodeci da je Volter Mihailovic bivseg odgovornog urednika prijavio policiji.\nMILOVAN BRKIĆ PODNEO OSTAVKU NA MESTO ODGOVORNOG UREDNIKA "NACIONALA"\nOdlazak uz optužbe\nNovinar Milovan Brkić saopštio je juče da je podneo ostavku na mesto odgovornog urednika dnevnog lista "Nacional" i izneo niz optužbi na račun vodećih ljudi tog dnevnika.\nBrkić je optužio većinskog vlasnika "Nacionala" Voltera Mihailovića i predsednika Upravnog odbora Miodraga Obradovića za "neviđenu kampanju mučenja i zastrašivanja zaposlenih".\nBivši odgovorni urednik je naveo da su čelni ljudi lista zahtevali od novinara da se izjašnjavaju o nacionalnoj pripadnosti, veroispovesti i krsnoj slavi i da su zaposleni otpuštani po "spisku nepodobnih zbog krsnih slava".\nMiodrag Obradović je odbacio optužbe, navodeći da je Brkić, koji je, prema njegovim rečima, pet odsto vlasništva lista dobio gratis, ucenjivao većinskog vlasnika i pretio. "Brkić je od Voltera (Mihajlovića), preko posrednika, dobio novac koji je tražio, sam se povukao i sada mu je krivo, jer je računao da će svi da odu iz redakcije kad on ode", kazao je Obradović i dodao da je Mihajlović bivšeg odgovornog urednika prijavio policiji.\nBrkić je još saopštio da će se radi zaštite prava iz radnog odnosa svojih zlostavljanih kolega, kao suvlasnik lista, obratiti za pomoć ambasadi SAD u Beogradu, jer je većinski vlasnik Mihajlović američki državljanin.


PROPISI.com | POST VANREDNO STANJE – SPREČAVANJE ŠIRENJA ZARAZNE BOLESTI – TRŽNI CENTRI, ŠOPING MOLOVI, NOĆNI KLUBOVI I LOKALI, ZATVORENI OBJEKTI\nPOST VANREDNO STANJE – SPREČAVANJE ŠIRENJA ZARAZNE BOLESTI – TRŽNI CENTRI, ŠOPING MOLOVI, NOĆNI KLUBOVI I LOKALI, ZATVORENI OBJEKTI\nNedozvoljenost ulaska ni u jedan zatvoreni objekat bez zaštitne maske\nBeograd, 29. jun 2020.\nPredsednica Vlade upoznala predstavnike\ntržnih centara sa merama u borbi sa COVID-19\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić razgovarala je danas sa predstavnicima tržnih centara i šoping molova u Beogradu o novim merama u cilju suzbijanja zarazne bolesti COVID-19, koje su od sutra na snazi u glavnom gradu.\nBrnabić je upoznala svoje sagovornike sa odlukom da od sutra neće biti dozvoljen ulazak ni u jedan tržni centar u Beogradu bez zaštitne maske.\nBez obzira na prirodu posete tržnom centru i dužinu boravka, svi posetioci dužni su da sve vreme nose zaštitne maske.\nVlada Republike Srbije, kao i privrednici, saglasni su sa tim da je zdravlje građana na prvom mestu i da će uložiti sve napore kako bi, uz poštovanje svih mera, privreda mogla i dalje da funkcioniše.\nVlada će nastaviti da svakodnevno prati razvoj epidemiološke situacije u čitavoj zemlji i prilagođava epidemiološke mere u cilju zaštite zdravlja građana.\nObavezne maske u svim zatvorenim objektima\nPredsednica Vlade Republike Srbije - Ana Brnabić razgovarala je danas i sa predstavnicima udruženja noćnih barova i klubova u Beogradu o novim merama u cilju suzbijanja zarazne bolesti COVID-19, koje su od sutra na snazi u prestonici.\nBrnabić je, nakon sastanka sa predstavnika tržnih centara i šoping molova, upoznala i vlasnike i zakupce noćnih barova i klubova u Beogradu - da od sutra neće biti dozvoljen ulazak ni u jedan zatvoreni objekat u Beogradu bez zaštitne maske.\nUsaglašen je beskompromisan stav da zdravlje građana ima apsolutni prioritet i da se sve mere donete u cilju zaštite zdravlja ljudi moraju poštovati.\nVlada Srbije i ugostitelji nastaviće da zajedno rade na pronalaženju rešenja za funkiconisanje ugostiteljskih objekata u budućnosti, kako bezbednost i zdravlje svih posetilaca objekata ne bi bila ugoržena.\nTakođe, Vlada će nastaviti da svakodnevno prati razvoj epidemiološke situacije u čitavoj Srbiji i prilagođava sve epidemiološke mere u cilju zaštite zdravlja građana.


Teško je predvidjeti kada će oružje postati operativno, ali sjevernokorejski režim je predan njegovom ostvarenju (AP)\nSjeverna Koreja, ako ne bude zaustavljena, na putu je da “neizbježno” dođe do projektila s nuklearnim oružjem sposobnim pogoditi Sjedinjene Američke Države, rekao je na senatskom saslušanju direktor američke Odbrambene obavještajne agencije, general-pukovnik Vincent Stewart.\nNjegove izjave još su jedna naznaka rastuće zabrinutosti Washingtona napretkom sjevernokorejskog programa razvoja projektila i nuklearnog oružja, za koje Pjongjang tvrdi kako su potrebni za samoodbranu, prenose agencije.\nSenatori su u saslušanju Stewarta i Dana Coatsa, čelnika obavještajnih službi SAD-a, ustrajali na procjeni koliko je Sjeverna Koreja daleko od interkontinentalnih balističkih projektila koje mogu dosegnuti SAD.\nOni su izbjegavali dati procjenu, uz obrazloženje kako bi time otkrili upućenost SAD-a u sjevernokorejske sposobnosti, no Stewart je senatore upozorio da rizik raste.\n“Ako se ostavi na sadašnjem putu, režim će naposljetku uspjeti u stvaranju projektila s nuklearnim oružjem sposobnim zaprijetiti teritoriji Sjedinjenih Američkih Država”, rekao je Stewart.\n“Iako je gotovo nemoguće predvidjeti kada će to oružje postati operativno, sjevernokorejski režim je predan njegovom ostvarenju i na putu je koji neizbježno vodi do tog oružja”, ocijenio je on.


SsangYong Motor ušao u predstečajni postupak - Auto Republika\nMahindra & Mahindra (M&M) je juče objavila da je ćerka firma grupacije, južnokorejski gubitaš SsangYong Motor Company (SYMC) podneo prijavu za sprovođenje ekvivalentnog postupka našem unapred pripremljenom planu reorganizacije (UPPR). Našim ljudima će verovatno biti jasnije šta to znači ako napišemo da je kompanija iz Koreje bankrotirala.\nPrijava za pokretanje UPPR-a je podneta prema zakonima korejske države nadležnom sudu u Seulu, navela je matična kompanija M&M u zvaničnoj prijavi regulatornim telima.\n“Ako sud odobri UPPR, posrnuli proizvođač automobila će nastaviti s radom, ali ovaj put pod nadzorom odbora poverilaca koji će pregovarati sa akcionarima kako bi se iz tih priča izrodio plan za vaskrs kompanije, a što bi moglo uključivati i finansijske injekcije od vlasnika ili iz nezavisnih izvora finansiranja,” navedeno je u saopštenju koje je izdala matična firma iz Indije M&M.\nPrivredni sud u Seulu će pregledati pripremljeni plan koji bi trebalo da spasi kompaniju od propasti kako bi se odredio prema tome da li je celishodno sprovoditi plan restrukturiranja u konkretnom slučaju.\nInače, matična kompanije je prethodne nedelje informisala berzanske vlasti da je SsangYong propustio da izvrši povraćaj pozajmica koje su dospele u ogromnom iznosu. dok je nepokriveni gubitak kompanije dostigao cifru od skoro 740 miliona evra. Podsetićemo da je još u aprilu, upravni odbor matične firme iz Indije odbio da odobri novu finansijsku injekciju za SsangYong.\nIndijski konstruktor sa sedištem u Mombaju je kupio kapital gubitaša iz Koreje još 2010. godine, ali nije uspeo u višekratnim pokušajima da novi entitet prevede u zonu profitabilnog poslovanja.\nM&M drži blizu 75% kapitala korejske kompanije od trenutka kada je u nju uložio 110 miliona američkih dolara. SsangYong se gušio pod teretom loših rezultata, posebno od 2017. godine kada je zabeležen prvi jasniji gubitak u iznosu od oko nešto preko 70 miliona evra, nakon ostvarene približno tolike dobiti u godini koja je prethodila toj kritičnoj 2017. Za 2018. je prijavljen novi gubitak od oko 60 miliona evra, dok je problem eskalirao prošle godine kada je gubitak narastao za dodatnih više od 250 miliona evra.\ntags: bankrot Ssangyong mahindra ssangyong stečaj SsangYong\nprevious Analiza: Kako to što prodavci ne nude elektromobile može postati problem za VW?\nnext LG i Magna oformili zajedničko preduzeće za razvoj vitalnih komponenti EV\nKakve je ljepotane pravio,čudo da je preživio do sada.


Hor "Srbadija" iz Bijeljine učestvovaće od 25. do 29. oktobra na Međunarodnom takmičenju horova u španskom gradu Kalelja.\n"`Srbadija` će se takmičiti u dvije kategorije - duhovna horska muzika i folklor - tradicionalna muzika u veoma jakoj konkurenciji horova iz cijelog svijeta", rekao je portparol Srpskog pjevačkog društva "Srbadija" Stevan Čukić.\nZahvaljujući rezultatima ostvarenim na prethodnim takmičenjima, hor "Srbadija" će na poziv organizatora nastupiti i na svečanom otvaranju.\nNa Međunarodnom takmičenju u Kalelji nastupiće horovi iz Kine, Kolumbije, Konga, Finske, NJemačke, Irske, Izraela, Indonezije, Italije, Norveške, Južne Afrike, Slovenije, Španije, Švedske, Švajcarske, Turske, sa Filipina i iz drugih država.\nNa ovom svjetskom takmičenju hor "Srbadija" biće jedini predstavnik iz Republike Srpske i BiH.\nTokom ove sedmice članovi "Srbadije" svakodnevno će održavati probe u sali Muzičke škole "Stevan St. Mokranjac" u Bijeljini, sa početkom u 20.00 časova.\nViše iz ove kategorije « Lopare: Stanar iz zgrade krao vatrogasne aparate Za sedam dana zbog prekoračenja brzine kretanja sankcionisano 799 vozača »


Kuvajt daje 25 miliona eura za beogradsku željezničku stanicu – Minber\npro. 10, 2012 at 2:39 pm\nKuvajt daje 25 miliona eura za beogradsku željezničku stanicu\nPredsjednik Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova te zemlje Ivica Dačić sastao se u ponedjeljak s generalnim direktorom Fonda za arapski ekonomski razvoj Kuvajta (KFAED) Abdulvahabom al-Banderom. Dopisnik agencije Anadolija javio je da su Dačić i al-Bander potpisali ugovor o dodjeli kuvajtskog kredita u iznosu od skoro 25 miliona eura za izgradnju željezničke stanice Beograd.\nU obraćanju medijima nakon potpisivanja Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Kuvajtskog fonda za arapski ekonomski za beogradsku željezničku stanicu, premijer Srbije je podsjetio da je bivša Jugoslavija s Kuvajtom imala dugogodišnje poslovne i kulturne veze, da je prethodna vlada te veze obnovila, kao i da Srbija želi da što jače i brže razvija odnose sa ovom arapskom zemljom.\nDačić je rekao da je od Kuvajta dobiven povoljan kredit za podsticaj izgradnje željezničke stanice “Prokop” čiji su radovi počeli još sedamdesetih godina.\n“Interes Srbije je da obnovi dugogodišnje veze i odnose s Kuvajtom i arapskim zemljama. Postoje mnoge mogućnosti za zajednička ulaganja, posebno u oblasti poljoprivrede i vojne industrije”, rekao je Dačić zahvalivši predstavnicima Fonda za ekonomski razvoj Kuvajta.\nSrbijanski premijer je rekao da je kredit od 25 miliona eura, koji je dobijen od Kuvajta, dio sredstava neophodnih za izgradnju beogradske željezničke stanice koja, kako je naglasio Dačić, može da bude nosilac razvoja čitavog Beograda.\nPremijer Srbije zahvalio je potpredsjedniku Vlade Rasimu Ljajiću koji vodi mješoviti komitet dviju država.\nGeneralni direktor Fonda za arapski ekonomski razvoj Kuvajta Abdulvahab al-Bander je, izražavajući zadovoljstvo zbog potpisivanja sporazuma, podsjetio da je kuvajtski fond na čijem je čelu onovan 1961. godine i da sarađuje s mnogim zemljama.\n“Sarađujemo sa svim zemljama kojima je potrebna pomoć za ekonomski razvoj. Srbija ima sve preduslove za to. Srećni smo što smo jedna od zemalja koja će moći da sarađuje i pomaže Srbiji”, poručio ja Al-Bander.\nDirektor Železnica Srbije Milovan Marković i Abdulvahab al-Bander potpisali su Ugovor o zajmu između Železnica Srbije i Kuvajtskog fonda za arapski ekonomski razvoj za Projekat železničke stanice Beograd (Centar –faza 1).\nSastanku su još prisustvovali ministar saobraćaja u Vladi Srbije Milutin Mrkonjić, ministar finansija i privrede Mlađan Dinkić, direktor Operacija KFAED-a Favzi Jozef al Hunaif, regionalni menadžer za centralnu Aziju i Evropu KFAED-a Jozef Ghazi al-Bader i ambasador Kuvajta u Srbiji Favzi Abdulaziz Ahmad al-Jasem.\nArapska liga: Sto miliona pomoći za Palestinu


Japanski savjeti za poslovni uspjeh – Page 5 – Bankar.me\n13 psiholoških trikova koje bi svi trebalo da znaju\nSeptember 23, 2015 Članci, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI 0\nInternet je preplavljen amaterskim savjetima iz psihologije od jačanja samopouzdanja i „samopomoći“, do savjeta za ljubavne sastanke, koje najčešće preskačemo. Ali, postoje i neke osnovne iz psihologije i sociologije koje imaju smisla, i koje su nam svakodnevno potrebne, piše Esquire.\nDa li vam se ikada desilo da je trebalo da odradite važan projekat za posao, pa ste ponijeli da završite kući ono što niste stigli u kancelariji? Taman što ste došli kući, jeli i sjeli da nastavite sa radom, sjetili ste se da niste skuvali kafu. U kuhinji vidite na …\nDeset odličnih motivacionih savjeta\nOvo je deset veoma efikasnih strategija sajta Top achievement koje će vam pomoći da istog trenutka krenete ka aktuelizaciji vašeg ogromnog neiskorišćenog potencijala.\nFraze koje ne treba da stavite u CV\nStudija “New College” objavila je najčešće fraze koje upotrebljavaju ljudi koji se prijavljuju na konkurse za određene poslove.


Mrlje iz trougla RUSIJA-TURSKA-SRBIJA | Nova Ekonomija\nPišući o uticaju koji imaju ekonomske sankcije EU, koje su Rusiju uvele u recesiju i dovele do devalvacije rublje, MAT je naveo da su „eksperti Svetske banke ocenili da zbog recesije u Rusiji najveću cenu od evropskih zemalja plaćaju Ukrajina, Turska i Srbija“\nTurska i Rusija se u ratu u Siriji sada nalaze na suprotnim stranama\nPonešto nejasnu ulogu u epizodi rusko-turskih odnosa 2015. godine odigrala je i Srbija, odnosno, njen tadašnji predsednik Tomislav Nikolić\nBojko Borisov, predsednik vlade Bugarske, u novembru je izjavio da će gas iz „Turskog toka“ poteći u Srbiju u maju 2020, a početkom decembra Putin je optužio Bugarsku da namerno odugovlači sa izgradnjom\nTurska i Rusija nisu postigle dogovor o smanjenju tenzija u sirijskoj provinciji Idlib, a turski predsednik Redžep Tajip Erdogan je izjavio da je ofanziva turske vojske na Idlib „samo pitanje vremena“.\nOvako je glasila jedna od poslednjih vesti iz Sirije pre izlaska ovog broja „Nove ekonomije“ na kioske - vest koja potvrđuje da tursko-ruski odnosi ponovo počinju da se komplikuju i da je klatno ponovo počelo da se odmiče od idiličnih vesti i događaja, poput onog iz sredine 2019. kada je Turska, kao članica NATO, od Rusije kupila protivvazdušni sistem S-400.\nPodsetimo, u prethodnom broju „Nova ekonomija“ je pisala o usponu privrednih odnosa i saradnje Srbije i Turske. Ta saradnja je, po ko zna koji put u poslednjih desetak godina, ponovo u februaru dosegla „najviši stepen u svojoj istoriji“, prema rečima kojima je Erdogan Vučiću čestitao Dan državnosti.\nNo, u ovom broju neće biti toliko reči o odnosu Srbije i Turske, koliko o odnosu Turske sa dve sile kojima je okružena - EU i Rusijom.\nTENZIJE U SIRIJI\nPočetkom godine, u Istanbulu je svečano pušten u rad gasovod „Turski tok“, koji cevima ispod Crnog mora spaja Rusiju i Tursku. Ostala je u sećanju fotografija kako Putin i Erdogan, uz Vučića i premijera Bugarske Bojka Borisova, odvrću ventil i simbolično puštaju u rad gasovod koji će transportovati ukupno 31,5 milijardi kubnih metara gasa godišnje.\nDrugi krak „Turskog toka“, koji još nije u potpunosti izgrađen, treba da ruski gas odvodi u jugoistočnu Evropu, kroz Bugarsku i Srbiju. Ovaj događaj je poslužio nemačkim listovima da ponove zabrinutost zbog povećanog uticaja Rusije i Turske na Balkanu.\nNo, iako je Erdogan ovom prilikom nahvalio Vladimira Putina (nazvao ga je „glavnim arhitektom“ projekta), dvadesetak dana kasnije, krajem januara, izjavio je da se Rusija ne pridržava sporazuma o Idlibu, kao i da je „Turska obavestila Rusiju da joj ponestaje strpljenja“. Nekoliko dana kasnije, Erdogan je u Ukrajini osudio rusku aneksiju Krima i obećao da će podržati teritorijalni integritet Ukrajine, da bi, kada se vratio u Ankaru, rekao da „u ovom trenutku, nema potrebe da se sukobljavamo ili ozbiljno svađamo sa Rusijom“.\nPojednostavljeno, Turska i Rusija se u ratu u Siriji sada nalaze na suprotnim stranama. Moskva podržava predsednika Sirije Bašara al Asada, koji teži da uspostavi kontrolu nad celom teritorijom Sirije, dok Turska podržava pobunjenike koji drže Idlib, koji se nalazi na tursko-sirijskoj granici. Cilj turske vojske, koja se nalazi na teritoriji Sirije, osim podrške pobunjenicima jeste da napravi „bafer-zonu“ u pograničnom pojasu, kako bi sirijske Kurde odvojila od Kurda unutar Turske.\n„Prisustvujemo sukobima između sirijskog režima i turskih snaga, da ne pominjemo rizik od sukoba turskih i ruskih vojnika“, izjavio je šef evropske diplomatije Žozep Borel 12. februara u Evropskom parlamentu, dodavši da nemoć EU da utiče na sirijsku krizu „izaziva osećanje frustracije“.\nPotom je portparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova izjavila da Turska „dva puta razmisli“ pre nego što pozove NATO za rešavanje situacije u Idlibu, a 18. februara je Rusija saopštila da bi turska vojna operacija protiv snaga sirijske vlade u Idlibu „bila najgori mogući scenario“.\nNIKOLIĆEVO „POSREDOVANJE“ IZMEĐU TURSKE I RUSIJE\nPodsetimo, rusko-turski odnosi su dostigli verovatno najnižu tačku u poslednje vreme nakon što su turski ratni avioni oborili ruski avion Su-24 na sirijskoj granici 24. novembra 2015. Rusija je tada uvela sankcije Turskoj, koje su uključivale zabranu uvoza hrane iz Turske, zabranu čarter letova između dve zemlje, kao i suspendovanje pregovora o „Turskom toku“.\nPonešto nejasnu ulogu u ovoj epizodi rusko-turskih odnosa odigrala je i Srbija, odnosno, njen tadašnji predsednik Tomislav Nikolić. Najpre je, u intervjuu Sputnjiku, Nikolić krajem novembra 2015. izjavio da se iskreno nada da će se sve ovo „završiti osudom Turske, priznanjem Turske da je načinila jedan akt koji nije smela“, a da će Turska i Rusija kao države susedi, „države koje su razvile izvanredne ekonomske odnose, a rekao bih i izvanredne političke odnose“, naći načina da tako nastave i dalje, te da je Turska izvela „ratnohuškački gest“, kojim je mogla da „eventualno uvuče ostale članice NATO-a u sukob sa Rusijom“.\nPotom, krajem decembra, u novom intervjuu Sputnjiku, Nikolić je ponovio slično - da je to bio pokušaj Turske da uvuče u sukob NATO i Rusiju oko Sirije. A onda je, nekoliko dana kasnije, tokom posete tadašnjeg predsednika vlade Turske Davutoglua, Nikolić saopštio da je prihvatio Davutogluov poziv da pomogne Turskoj u sporu sa Rusijom. Sutradan je Nikolić izjavio da je odlučio da „prijateljima u Rusiji prenese želju Turske za normalizacijom odnosa sa Moskvom“ i to na molbu Davutoglua „koji je tražio da ga primim“.\nNo, nakon toga, poslednjeg dana 2015, tadašnji portparol turskog Ministarstva spoljnih poslova a današnji ambasador Turske u Srbiji Tanžu Bilgič saopštio je da je Nikolićeva izjava da je Turska pokušala da započne rat između NATO i Rusije „nesrećna i neistinita“ i da „nema veze sa istinom“ - kao da je to Nikolić rekao nakon posete Davutoglua, a ne pre nje.\nPrvu polovinu 2016. obeležili su zategnuti odnosi Rusije i Turske. Međutim, nakon sedam meseci došlo je do neočekivanog preokreta - sada već u funkciji predsednika države, Erdogan se izvinio predsedniku Putinu za obaranje ruskog aviona i poslao saučešće porodicama dva poginula pilota. Ovaj neočekivan potez Erdogana kao da je potvrdio ko je imao više problema od sankcija i obustavljene saradnje - te 2016. nije došlo očekivanih četiri miliona turista iz Rusije u Tursku, a i izvoz je pretrpeo ozbiljnu štetu.\nPad izvoza u Rusiju je tokom 2016. iznosio skoro 52 odsto, odnosno blizu dve milijarde dolara manje nego 2015, koja je takođe bila veoma loša - tada je izvoz u Rusiju pao za čak 2,35 milijardi dolara u odnosu na 2014. (pad od skoro 40 odsto), prema podacima United Nations COMTRADE baze o međunarodnoj trgovini, putem sajta „Trading economics“.\nMožda najbolji podatak o ekonomskoj međuzavisnosti Turske od Rusije (ali i Srbije od Rusije) mogao se pročitati u septembarskom izdanju Makroekonomskih analiza i trendova (MAT) iz 2016. godine.\nPišući o uticaju koji imaju ekonomske sankcije EU prema Rusiji, koje su Rusiju uvele u recesiju i dovele do devalvacije rublje, MAT je naveo da su „eksperti Svetske banke ocenili da zbog recesije u Rusiji najveću cenu od evropskih zemalja plaćaju Ukrajina, Turska i Srbija“, te da pad ruske ekonomije za jedan procentni poen znači i smanjenje ekonomske aktivnosti Srbije za više od 0,4 procentna poena. Za Tursku je ovaj uticaj još i veći - na svaki pad ruskog BDP-a za jedan odsto, Turska gubi skoro 0,5 odsto.\nNakon ove epizode i izvinjenja Erdogana, odnosi Rusije i Turske su godinama napredovali, sve do pomenute kupovine sistema S-400 i svečanog puštanja u rad „Turskog toka“.\nRUKAVCI „TURSKOG TOKA“\nSaradnja ove dve velike zemlje se jednim krakom „Turskog toka“ preliva i u Srbiju. Prema zvaničnim podacima, sektor građevinarstva u Srbiji je u trećem kvartalu 2019. porastao za skoro 40 odsto u odnosu na isti period 2018, a u poslednjem kvartalu za čak 56,3 odsto, najviše zahvaljujući užurbanoj izgradnji „Turskog toka“. Tako, zahvaljujući ovom projektu, rast BDP-a je u 2019. godini neočekivano otišao preko četiri odsto, a deonica „Turskog toka“ kroz Srbiju je završena, ako pitate direktora Srbijagasa Dušana Bajatovića, ili nije završena, ako pitate očevice - novinare „Glasa Zaječara“, koji su krajem decembra otišli i proverili Bajatovićeve navode, a takvo stanje na terenu produžilo se i do odlaska ovog teksta u štampu.\nPodsetimo, prilikom Putinove posete Srbiji u januaru 2019, najavljeno je da će gasovod „Turski tok“ postati u potpunosti operativan do kraja 2019. Ovaj projekat bio je ruski pokušaj da zaobiđe Ukrajinu, kao glavnu tranzitnu trasu za ruski gas ka Evropi, s obzirom na to da je krajem 2019. isticao desetogodišnji ugovor o tranzitu ruskog gasa kroz Ukrajinu. (No, bez obzira na izgradnju „Turskog toka“, Rusija i Ukrajina su poslednjeg dana 2019. sklopile novi, petogodišnji ugovor o tranzitu.)\nU februaru 2019. Dušan Bajatović je izjavio da je Srbija spremna za izgradnju ovog projekta, da je već obezbeđeno 300 miliona evra i da će izgradnja početi u martu ili aprilu, te da bi trebalo da bude završena do kraja 2019.\nU martu je Agencija za energetiku Republike Srbije (AERS) odobrila firmi Gastrans (čiji je vlasnik švajcarska firma „Južni tok Srbija“, 51 odsto vlasništvo Rusije, 49 odsto Srbije) da izgradi cevovod kroz Srbiju, koji će spajati Bugarsku i Mađarsku, i to tako da je izuzima od obaveze da razdvoji vlasništvo nad proizvodnjom i distribucijom gasa, odnosno, od primene „trećeg energetskog paketa“ Evropske unije. U aprilu 2019. je ministar energetike i rudarstva Aleksandar Antić izneo stav Srbije po ovom pitanju, izjavivši da Srbija neće prihvatiti protivljenje EU u vezi sa „Turskim tokom“, kao što je to učinila sa „Južnim tokom“, te da je Evropa tada ispoljila „duple standarde“.\nBojko Borisov, predsednik vlade Bugarske, u novembru je izjavio da će gas iz „Turskog toka“ poteći u Srbiju u maju 2020, a početkom decembra Putin je optužio Bugarsku da namerno odugovlači sa izgradnjom, i da Moskva može da zaobiđe Bugarsku, ako je potrebno.\nU januaru ove godine, komentarišući bugarsko kašnjenje u izgradnji „Turskog toka“, Dušan Bajatović je izjavio da u Srbiji ide sve po planu, da je „ostalo da se urade još potrebne blok stanice i četiri merne stanice, kao i tri ‘izlaza’, kod Ćuprije, Beograda i Gospođinaca“, te da će Srbija završiti sve u roku, odnosno do 1. oktobra.\nSekretarijat Energetske zajednice (EZ) je početkom 2020. saopštio za Radio slobodna Evropa da je ovaj gasovod „propuštena šansa za diversifikaciju izvora snabdevanja gasom u Jugoistočnoj Evropi“, te da je EZ više puta izražavala zabrinutost zato što „Turski tok“ nije u skladu sa Trećim energetskim paketom „koji propisuje da se na gasovodu mora omogućiti konkurencija, kao i da jedna kompanija ne može biti vlasnik i gasa i gasovoda“, a da je upravo to slučaj sa deonicom gasovoda kroz Srbiju.\nODNOSI SA EU I SUŽAVANJE SLOBODA\nI dok su se odnosi Rusije i Turske prelamali i na Srbiju, deluje da odnosi Turske sa EU kao ni radikalizacija unutrašnjih odnosa u Turskoj nemaju apsolutno nikakav efekat na našu zemlju. Nakon kritika i zahlađenja odnosa zbog dešavanja na trgu Taksim 2013, te neprestanog pritiska na novinare i opoziciju, migrantska kriza 2015. godine naterala je EU da pokaže interesovanje za osnaživanje pregovora o članstvu Turske u EU. Da bi Turska kontrolisala kretanje izbeglica iz Sirije ka Grčkoj, uz novac joj je ponuđeno i ubrzanje vizne liberalizacije: Francuska je skinula veto sa poglavlja 17 o ekonomskoj i monetarnoj politici, pa je ono brzometno i otvoreno u decembru 2015. - pre toga poslednje poglavlje otvoreno je još 2013.\nI pre pokušaja državnog udara iz 2016. Erdogan je bio optuživan da sve više guši osnovne slobode građana i zatire svako drugačije mišljenje. Između ostalog on je poznat po izjavi da je „borba protiv terorizma iznad vladavine prava“, da „demokratija i sloboda nemaju više nikakvu vrednost“ i da ustavni sud njegove zemlje ne poznaje pravo.\nA onda je došlo do pokušaja vojnog udara u julu 2016. Nakon neuspelog puča i pojačanog Erdoganovog pritiska, prestaje kratkotrajno poboljšanje odnosa Turske i EU: Evropski parlament je u novembru 2016. izglasao neobavezujuću rezoluciju kojom se od Evropske komisije zahteva privremena suspenzija u pristupnim pregovorima.\nIstog meseca, novembra 2016, Turska zvanično najavljuje prelazak na predsednički sistem, tako što će biti ukinuta funkcija premijera i nakon referenduma aprila 2017, usvojene su ustavne promene koje su dale praktično neograničenu vlast predsedniku države - predsednik je, uz ostale prerogative, dobio i mogućnost da postavlja i smenjuje ministre, predlaže budžet, imenuje deo sudija Ustavnog suda i članova Visokog saveta tužilaštva i sudija.\nPrethodno je u martu 2017. novoizabrani predsednik Komiteta za spoljne poslove Evropskog parlamenta Dejvid Mekalister izjavio da EU mora da bude vidljivija na zapadnom Balkanu, da se odupre ruskim pokušajima da destabilizuje region, ali i da je vidljiv porast turskog uticaja. Ipak, u maju 2018. portal „Politiko“ piše da - uprkos velikom povećanju trgovinske razmene Turske sa Balkanom, sa 364 miliona evra u 2002. na 2,5 milijardi evra u 2016. - to ipak znači da je to tek delić turske trgovine, jer je obim trgovine između EU i Turske 145 milijardi evra, uz zaključak da „najveći broj analitičara tvrdi da bi pokušaj EU da smanji uticaj Turske na Balkanu u svakom slučaju bio bezuspešan, uzimajući u obzir dugotrajne istorijske veze“.\nU februaru 2019. spoljnopolitički odbor Evropskog parlamenta pozvao je Evropsku komisiju i zemlje članice da zvanično obustave pregovore o pristupanju Turske EU, zbog „nepoštovanja ljudskih prava i građanskih sloboda, uticaja na pravosuđe i spora sa Kiprom i drugim susedima“. U martu 2019, Evropski parlament je sa velikom većinom izglasao rezoluciju u kojoj se predlaže obustavljanje pregovora sa Turskom o ulasku u EU.\nLoši odnosi sa zemljama članicama EU samo su dodatno pogoršani aktuelnim kriznim zbivanjima u Libiji. Tokom prošle godine, Turska se sa Libijom, a bez učešća drugih zemalja, „razgraničila“ na moru, tako da polaže pravo na značajne rezerve prirodnog gasa koje se nalaze u istočnom Mediteranu.\nUsledio je i sporazum o vojnoj saradnji sa Libijom, da bi početkom januara prve turske snage ušle u Libiju na poziv jedne od zaraćenih strana, islamističke vlade sa sedištem u Tripoliju. Konačno, Žozep Borel je krajem januara najavio da EU sprema listu turskih državljana i firmi koji će biti stavljeni na „crnu listu“ i kojima će biti uvedene sankcije zbog nelegalnih istraživanja i bušotina u vodama istočnog Mediterana koje su pod sporom između Turske i Kipra.


Milan Nikolić: Učiniti više u reformi pravosuđa\nPravni savetnik pri programu USAID-a govori o reformi pravosudja u Srbiji\nOdlazeća ministarka pravde Srbije Snežana Malović ocenila je prilikom nedavnog otvaranja nove zgrade suda u Arandjelovcu, kojem je prisustvovala i američka ambasadorka Meri Vorlik da je to još jedan korak ka izgradnji efikasnog i transparentnog pravosudnog sistema, što je cilj postavljen pre više od tri godine. Koleginica Katarina Radovic je u razgovoru sa Milanom Nikolichem, pravnim savetnikom pri Programu podele vlasti koji finansira USAID u Beogradu, prvo pitala koliko je na tome do sada uradjeno s obzirom da je to osnovni preduslov za pridruživanje Evropskoj uniji koja je u više navrata prigovorila da reforma nije sprovedena?\nNikolić: „Kada je 2008. godine započela reforma pravosudja, uspostavljen je čini se dobar institucionalni i zakonodavni okvir, medjutim, odredjene faze implementacije u okviru reforme nisu bile na najvišem nivou, što je Evropska unija prepoznala i u svojim izveštajima o progresu. Uradjeni su veliki koraci na uspostavljanju nove mreže sudova, uspostavljena su neka nova tela koja bi trebalo da doprinesu nezavisnosti pravosudja, tu pre svega mislim na Visoki savet sudstva i Državno veće tužilaca. Medjutim, postoje druge oblasti u kojima reforma nije sprovedena na najbolji način, poput toliko kritikovanog izbora sudija i tužilaca, te odredjenih oblasti borbe protiv korupcije. Učinjeno je dakle, mnogo do sada, ali veliki put još predstoji da bi se postigli neki evropski standardi u ovoj oblasti. Evropska unija će započeti pregovore o pridruživanju upravo od ovih oblasti, to su glava 23 i glava 24. EU je rešena da započne pregovore od ovih glava zato što se ispostavilo da su za druge zemlje članice, odnosno države kandidate, ovo bile najproblematičnije i najkompleksnije oblasti. Imali su problema u Hrvatskoj, Bugarskoj i Rumuniji prilikom pregovora u ovim oblastima i baš zbog toga će inicijalni fokus pregovora biti u tom domenu. Tako da je jako bitno da svi - i gradjani Srbije i politički vrh shvate važnost ove teme.\nGlas Amerike: Recite nam nešto više o Panel diskusiji u Američkom udruženju pravnika, poznatom kao ABA, održanoj ovde u Vašingtonu?\nNikolić: „Diskusija se odnosila na pridruživanje Srbije Evropskoj uniji i ispunjavanje kriterijuma koji dodiruju oblasti pravosudja i reforme tužilaštava pre svega. Američko udruženje pravnika napravilo je jednu obimnu procenu 28 oblasti koje su relevantne za rad tužilaštva i na ovoj diskusiji bili su prezentirani nalazi i analiza Američkog udruženja pravnika. Identifikovane su oblasti u kojima je reforma dobro sprovedena, medjutim, identifikovane su i negativne strane i odredjene oblasti u kojima nije došlo do očekivanog napretka i na kojima će sprska tužilačka organizacija morati da radi u narednom periodu.“\nNikolić: „Čini se da na tom planu ima pomaka, naročito u oblasti borbe protiv organizovanog kriminala. U proteklih par godina videli smo nekoliko veoma velikih i značajnih predmeta koje je propratila i javnost i medjunarodne organizacije i Evropska unija. I tu su, kažem, učinjeni odredjeni pomaci, mada naravno još uvek ima mesta za napredak. Sa druge strane, u oblasti borbe protiv korupcije nije učinjeno mnogo mada postoji vrlo dobar institucionalni i zakonodavni okvir. Institucije su postavljene, počele su sa radom, dobile su odgovarajuće resurse protiv Agencije za borbu protiv korupcije. Medjutim, nije učinjeno mnogo, nemamo istaknute predmete gde bi bili procesuirani neki nosioci vlasti ranijih vlasti ili sadašnjih nije relevantno. A opet percepcija korupcije je na veoma visokom nivou. Gradjani Srbije smatraju da je pravosudje jedna od najkorumpiranijih oblasti, a nije učinjeno mnogo da se takva percepcija promeni. Mislim da je tu veliki put pred Srbijom. Evropska unija je takodje istakla da će ovo biti jedna od najznačajnijih oblasti i da će veoma detaljno pratiti šta se dešava u oblasti borbe protiv korupcije."


Fotografije napravljene tokom erupcije islandskog vulkana Eyjafjallajökull iz 2010. godine spadaju u najimpresivnije snimke prirodnih fenomena. Meteorološki zavod Islanda neprestano nadgleda stanje trideset dva aktivna vulkanska sistema kako bi na vreme upozorili na potencijalnu opasnost. Ovaj zavod nedavno je pokrenuo interaktivni online katalog na kome bilo ko može da prati sve raspoložive podatke o ovim vulkanima, od istorijskih podataka erupcija tokom poslednjih pedeset godina, sve do aktuelnih geoloških i seizmoloških informacija.\nPre dve godine, lansiran je satelit za praćenje klimatskih promena DSCOVR, odnosno Deep Space Climate Observatory. Jedan od glavnih instrumenata na ovom satelitu je EPIC (ili Earth Polychromatic Imaging Camera), koji svaka dva sata snima našu planetu u opsegu od ultraljubičastog, do bliskog infracrvenog spektra. Na osnovu tih fotografija naučnici određuju nivoe ozona i aerosola, a prate i kretanje oblaka i promene zemljišta i vegetacije. Na zvaničnom sajtu misije možete sami da pregledate snimke, napravljene u poslednja 24 sata.\nUkoliko ste fan Indijane Džonsa, onda se verovatno slažete sa njim da je istorijskim artefaktima mesto u muzeju. Ipak, širom sveta se na crnom tržištu svakog dana preprodaju hiljade predmeta ukradenih sa iskopina. Pošto naučnici nemaju dovoljno sredstava da obezbede sve arheološke lokalitete, oformljen je specijalni crowdsourcing sistem za nadgledanje iskopina, po imenu GlobalXplorer, u okviru kog dobrovoljci mogu da pregledaju satelitske snimke i na njima traže znakove narušavanja iskopina, najčešće u vidu nestručno kopanih jama.


Drugi krug predsedničkih izbora u Bugarskoj, Radev favorit | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Drugi krug predsedničkih izbora u Bugarskoj, Radev favorit\nDrugi krug predsedničkih izbora u Bugarskoj, Radev favorit\nBugari u nedelju glasaju u drugom krugu za predsednika zemlje, a očekuje se da će ponovo dati poverenje dosadašnjem predsedniku Rumenu Radevu koji je postao ključna figura u antikorupicionom pokretu u zemlji.\nDrugi krug predsedničkih izbora odvija se u jeku novog talasa pandemije kovida-19. Manje od 25 odsto od 6,9 miliona stanovnika Bugarske je potpuno vakcinisano i smrtnost od kovida jedna je od najviših u svetu.\nU ovoj parlamentarnoj republici vlada definiše politiku, a predsednik ima uglavnom protokolarnu ulogu. Međutim, Rumen Radev, koji je bio nov u politici kada je pobedio 2016, dao je toj funkciji novu širinu i nametnuo se tokom godina kao nezaobilazna figura u političkom životu.\nRadev je u leto 2020. godine jasno stao na stranu demonstranata koji su tražili ostavku Borisova\nRadev (58), ubedljivo je vodio posle prvog kruga predsedničkih izbora 14. novembra sa više od 49 odsto glasova.\nNjegov protivkandidat danas je univerzitetski profesor književnosti Anastas Gerdžikov, podržan od stranke GERB, donedavno vladajuće konzervativne stranke bivšeg premijera Bojka Borisova.\nRadev je u leto 2020. godine jasno stao na stranu demonstranata koji su tražili ostavku Borisova.\nNa parlamentarnim izborima pre nedelju dana pobedila je nova bugarska partija „Nastavljamo sa promenom“ i počela pregovore o formiranju vlade.\nRadev je poručio da parlamentarne stranke imaju važan zadatak da formiraju novu reformatorsku vladu koja je protiv korupcije.\nBirališta su otvorena jutros u sedam, a biće zatvorena u 20 časova kada će biti objavljene i prve procene rezultata na osnovu izlaznih anketa. Pobednik preuzima dužnost 22. januara, za petogodišnji mandat.


"Ako pogledate kako se prethodnih meseci odlučivalo o tome gde će se fabrika graditi i kako je proces tekao, videćete da je Srbija od strane Folksvagena uvek bila veoma cenjena i dobro kotirana kao moguće mesto za investiciju", rekao je sinoć Čadež za Tanjug posle okruglog stola "Saradnja kompanija sa lokalnom samoupravom ili vladom" kojem su prisustvovali predsednik Srbije Aleksandar Vučić, ministar privrede Nemačke Peter Althajmer i nemački privrednici.\nČadež je podsetio da odluka o izgradnji fabrike još nije doneta i kazao da će Srbija nastaviti da se bori za tu investiciju, jer bi ona, kako navodi, donela "novi život" i novu političku stvarnost ne samo u Srbiji, već u celom regionu.\n"Takva investicija otvara vrata za dolazak novih fabrika, otvara nove poslove našim kompanijama, ali i kompanijama u regionu. Bez obzira da li su te kompanije u Tetovu, Prizrenu, Sarajevu ili Kragujevcu, ceo region bi od tako velike investicije profitirao", podvukao je Čadež.\nKaže da tu "borbu" za otvaranje svake nove fabrike i svakog novog radnog mesta u Srbiji primećuju i nemački političari, među kojima je i ministar privrede Nemačke Peter Altmajer, koji je u utorak boravio u Beogradu.\n"Predsednik Srbije Aleksandar Vučić je uvek otvoren kada treba da čuje investitore, kada treba da se rešavaju neki problemi, kada treba da se kreira neka dobra ponuda za investitore koji bi želeli da dođu u Srbiju ili razmišljaju da dođu u našu ili neku drugu zemlju. Mislim da je predsednik postao međunarodno priznato ime kada je u pitanju odnos prema investitorima", kaže Čadež.\nIstiče da je to u svom obraćaju istakao i ministar Altmajer, koji je, navodi Čadež, kazao da nigde nije video političara koji se na taj način i tako intenzivno bori za svaku investiciju.\nGovoreći o ekonomskoj saradnji između Srbije i Nemačke, predsednka PKS ocenjuje da ona, istorijski gledano, nikada nije bila čvršća i intenzivnija.\n"Nemačka je naš glavni privredni partner, naša robna razmena će ove godine preći pet milijardi evra. Takođe, naše najveće izvozno tržište jeste nemačko, a najveći broj investitora u Srbiji jesu nemački", kazao je Čadež.\nNavodi da nemačke kompanije u Srbiji zapošljavaju direktno 62.000 ljudi, ali da je taj broj, ističe Čadež, i duplo veći, ako se uzmu u obzir sve one firme koje snabdevaju nemačke firme, prodaju im svoje proizvode i te svoje proizvode prodaju na nemačkom tržištu.\n"Dakle, Nemačka je naš najveći poslodavac među stranim investitorima, naš najveći trgovinski partner kada je u pitanju robna razmena i razmena uslugama i naše najveće tržište na kojem naše kompanije izvoze. To pokazuje koliko je Nemačka naš važan ekonomski i politički partner", zaključio je Čadež.


KAREN MEDOKS RAZOGAVARALA SA ĐUKIĆEM\nBritanska ambasadorka u Crnoj Gori, Karen Medoks je u sklopu obilaska više opština na sjeveru Crne Gore prošle sedmice posjetila i NVO MMNE. Te upoznala članove organizacije i postignute razultate kroz projekte i aktivnosti ove NVO.\nPredsjednik NVO MMNE Željko Đukić je istakao da je ovo prva posjeta ambasadora ovoj organizaciji poslije 11 godina. A da im do sada ni jedan državni zvaničnik nije dolazio u posjetu.\n„Bez obzira što smo tokom našeg višegodišnjeg djelovanja postigli zapažene rezultate u oblasti edukacije mladih, ekonomskog razvoja. Kao i zaštite životne sredine, promocije mladih preduzetnika, EU integracija, razvoja poljoprivrede, ni jedan državni zvaničnik nije našao za shodno da posjeti našu organizaciju. A još manje da potpomogne rad naše NVO“. Rekao je Đukić, ističući da smatra da je veće prisustvo donosioca odluka i međunarodnih partnera na sjeveru Crne Gore neophodno.\nĐukić je ovom prilikom dodao da mu se čini da su naši političari uobraženi, aludirajući na staru-novu vlast i opoziciju, koji nijesu pretjerano raspoloženi da izlaze iz svoje zone komfora. To su prostorije ministarstava, područje glavnog grada i medija centri elitnih hotela. „Vjerovatno je i to jedan od razloga što su izgubili osjećaj i kontakt sa običnim građanima, njihovim potrebama, problemima i prijedlozima. Što je doprinijelo da mnoga zakonska rješenja ne oslikavaju stvarne potrebe građana, ekonomije, privrede i drugih segmenata društva“, naglasio je Đukić.\nĐukić se srdačno zahvalio ambasadorki Medoks na doprinosu u smirivanju tenzija koje su obilježile početak septembra i rekao da je razvrstavanje po broju prstiju koji se dižu ili zastavama koje nose dodatno doprinijelo da građani razmišljaju o napuštanju Crne Gore. Te je podsjetio ambasadorku da je problem odlaska građana, posebno mladih izražen problem poslednjih godina.\nĐukić je zaključio da je djelovanje NVO sektora ograničeno, jer mnoge inicijative i ideje da bi bile prihvaćene i realizovane zavise od političke volje. Ali i da nerijetko donosioci odluka i političari preuziumaju ideje koje su proistekle iz NVO sektora i potpisuju ih kao svoje kako bi dobili određene političke poene.\n„Čini mi se da pojedini donosioci odluka i političari NVO sektor gledaju kao konkurenciju“, rekao je on i dodao da organizacije civilnog društva koje istinski djeluju i ulažu napore za unaprijeđenje cjelokupne situacije u državi to rade na mikro nivou. Pa u svoje projektne aktivnosti uključe 10, 20, 50 korisnika, dok je djelovanje ove organizacije ograničeno do određenog nivoa, i da sve preko tog nivoa ulazi u oblast politike koja bi po pravilu trebala da realizuje velike i značajne iskorake u društvu, za boljitak svih građana. „Možda je i to razlog da su pojedine kolege prešle iz NVO sektora u politiku ili javni sektor“, rekao je Đukić.\nNakon obilaska prostorija NVO MMNE, centralne kancelarije i prostora „EU kutak“ ambasadorka Medoks je upoznala članove. Predstavljena joj je publikacija posvećena zajedništvu i dobrim međunacionalnim odnosima u Bijelom Polju. Kao i projekat „sjever.me“ koji za cilj ima povećanje plasmana domaćih poljoprivrednih proizvoda na crnogorskom tržištu.\nNVO MMNE je organizovala i posjetu seoskom domaćinstvu Joksimović, vrijednoj porodici koja je uključena u realizaciju projekta „sjever.me“. Bave se sakupljanjem ljekovitog bilja i proizvodnjom domaćih hladno-cijeđenih sokova bez dodate vode i šećera. Na samom kraju posjete, Đukić je izrazio žaljenje što nije bilo još više vremena da detaljnije predstavi projekte i ideje koje NVO MMNE planira sprovesti u budućnosti. Fokus razgovora bio je na društveno-političkim aktuelnostima u državi i na sjeveru Crne Gore. Ističući da NVO MMNE nije organizacija koja kritikuje, već su orjentisani na konkretne prijedloge i rješenja.\nNa kraju posjete, britanska ambasadorka Karen Medoks je rekla da je impresionirana onim što Željko Đukić i njegov tim rade u Bijelom Polju kako bi pomogli zajednicama da razviju svoje vještine i bolje se umreže, kako bi mogli slijediti svoje snove i pokrenuli vlastiti posao.\n„Imala sam zadovoljstvo posjetiti jednog od korisnika njihovog programa sjever.me koji podržava lokalne proizvođače da prodaju svoju kvalitetnu domaću hranu na šire tržište širom zemlje. Porodica Joksimović mi je pokazala svoj uspješan posao i sadržaje koje su razvili zahvaljujući podršci programa. Posjetila sam Bijelo Polje kako bih razumjela izazove sa kojima se suočava crnogorski narod na sjeveru. Bilo je dobro vidjeti i ovaj model projekta koji može inspirisati mlade ljude i ruralne zajednice da povećaju svoje poslovne ambicije i povećaju ekonomsku aktivnost na sjeveru“.\nTags: Ambasadorka Velike Britanije BIJELO POLJE Crna Gora Karen Medoks Željko Đukić\nPrevious BJELOPOLJKA DOBILA PRIZNANJE ZA AMBASADORA MIRA\nNext RAMIZA IDRIZOVIC DONIRALA 5.000 EURA OPSTOJ BOLNICI