Priznao da je nenamjerno ispalio metak kojim je ubio druga | Palelive.com\nPočetna Regija Vlasenica Priznao da je nenamjerno ispalio metak kojim je ubio druga\nVLASENICA – Osamnaestogodišnji Rade Samardžić iz Vlasenice priznao je da je nenamjerno ispalio metak iz automatske puške kojim je ubio vršnjaka Stefana Tojičića, izjavila je Srni zamjenik javnog tužioca Okružnog tužilaštva Istočno Sarajevo Biljana Petrović.\nPetrovićeva je potvrdila da je Tojičić poginuo juče od hica iz automatske puške, koji je iz nehata ispalio Samardžić, nanijevši mu prostrelnu ranu u grudi od koje je preminuo u službi Hitne pomoći vlaseničkog Doma zdravlja.\nTragedija se dogodila juče oko 16.30 časova u kući Stefanovog djeda Ranka Ložnjakovića, u Ulici Jovana Raškovića u Vlasenici.\nNad Samardžićem je izvršena kriminalistička obrada i protiv njega će biti proslijeđen izvještaj tužilaštvu zbog počinjenog krivičnog djela “nehatno lišenje života”.\nStanovnici Vlasenice kažu da su Stefan i Rade bili drugovi od djetinjstva, skoro kao braća.\nPrethodni članakUhapšen pri pokušaju provale u prodavnicu\nNaredni članakUz prijetnju nožem pokušao da opljačka radnju


A. J. 3. jula 2020. 01:56\nBritanski hirurzi uspeli su da prišiju 34-godišnjem čoveku penis, skoro čitav dan nakon što mu je odsečen, što je jedinstven slučaj u medicini da je taj organ posle tolikog perioda bez dotoka krvi uspešno vraćen.\nŠest nedelja nakon operativnog zahvata, ne samo da je mokraćna cev ponovo u potpunosti funkcionisala, već mu se i osećaj vratio. Zahvaljujući pažljivo i precizno povezanim arterijama i venama, pacijent je čak i postigao punu erekciju.\n„Uspeh ovog slučaja trebalo bi da ohrabri hirurge da čak i u slučaju duge ishemije (prekida dotoka krvi) pokušaju ovakav zahvat zbog mogućeg uspeha i sprečavanja potencijalnih fizičkih i psihičkih posledica koje bi gubitak tog organa izazvao kod pacijenata“, naveli su hirurzi sa Univerzitetske bolnice u Birmingemu.\nDetaljan izveštaj čitave procedure objavljen je u specijalizovanoj medicinskoj publikaciji BMJ Case Reports, prenosi RTS.\nPrišivanje penisa je redak operativni zahvat – oko stotinu je do sada zabeleženo u medicinskoj literaturi. Najvažnije za uspeh jeste da se, kada se amputacija desi, brzo preduzmu postupci koji će odstranjenom tkivu dati najbolje šanse da preživi do zahvata.\nNajobdareniji muškarci žive u komšiluku, a evo kakvo je stanje kod…\nSamo 1 od 20 muškaraca može se pohvaliti ovom dužinom polnog organa\nMuški polni organi su sve manji, stručnjaci objasnili zbog čega\nUspešno vraćanje i prišivanje je hitna procedura koja zahteva detaljnu i pažljivu mikrohirurgiju, u saradnji sa urologom i plastičnim hirurgom.


NBS kupila 30 miliona evra, kurs 117,47\nBEOGRAD, Narodna banka Srbije kupila je 30 miliona evra na međubankarskom deviznom tržištu, i zvanični srednji kurs dinara iznosi 117,4731 dinara za evro, što predstavlja neznatnu promjenu u odnosu na juče, objavila je NBS.\nIndikativni kurs dinara prema dolaru je ojačao juče za 0,1 odsto na 105,9940 dinara za dolar.\nDinar je prema dolaru jači za 1,0 procenat nego prije mjesec dana, a na godišnjem nivou slabiji za 2,5 posto.\nNBS je od početka godine kupila na međubankarskom deviznom tržištu ukupno dvije milijarde i 665 miliona evra, uključujući i jučerašnju intervenciju, i prodala 250 miliona evra kako bi ublažila prekomjerne dnevne oscilacije kursa.\nSrpska valuta je prema novčanoj jedinici evrozone u ovoj godini bila najjača 4. novembra, kada je kurs iznosio 117,4705 dinara za evro, a najslabija je bila 29. januara kada je jedan evro koštao 118,4940 dinara. Tanjug


Reprezentativac Srbije Nikola Jakšić potvrdio je da su obaveze na fakultetu razlog njegovog neodlaska u Italiju na meč sa Pro Rekom.\n"Tačno je, imam obaveze na fakultetu i zbog njih neću moći da igram protiv Pro Reka. Studiram na Pravnom fakultetu, ovo mi je prva godina. Čeka me bitan kolokvijum iz Rimskog prava i ne bih da ga propustim. Na fakultet dolazim kao odličan đak, dobro sam raspoložen, ali ima vremena da se to raspoloženje pokvari", kroz osmeh je za "Blic" rekao Jakšić.\nKako kaže, nije naišao na zamerke iz matičnog kluba.\n"Rekao sam to i ljudima u klubu, nisu mi ništa prebacili. Video sam neke izjave trenera Vujasinovića i nemam komentar na njih", dodaje Jakšić.\nIako bi Partizan svakako teško mogao da dođe do dobrog rezultata protiv Pro Reka, Vujasinović žali što Jakšić nema sportski motiv da igra protiv najboljih.\n"Na meni je da to rešim, raščistim sa tim ko hoće, a ko ne da se bori za ovaj klub", poručio je Vujasinović.


Neverovatan poen američkog libera\nHome » Featured » Neverovatan poen američkog libera\nIgrati na mestu libera u odbojci znači da ste zaduženi da primate jake protivničke servise i da se branite od često „nemogućih“ napada protivničkih smečara. Igrači na poziciji libera po pravilima ne smeju da napadaju, pa mnogi od njih često u karijeri ne uspeju da osvoje ni jedan poen. Ipak, kada uspeju da osvoje poen, to često bude na spektakularan način, što je pokazao i američki libero Erik Šođi 2015. godine.\nU poslednjem kolu Svetskog kupa u Japanu 2015. godine, američkim odbojkašima je bila pobeda protiv Argentine da bi osvojili zlatnu medalju i direktno se plasirali na Olimpijske igre u Rio de Žaneiru. „Jenkiji“ nisu propustili svoju šansu i protiv nemotivisanih Argentinaca su sigurnom igrom slavili sa 3:1, a poen kojim su faktički overili kartu za najveću svetsku sportsku smotru bio je jedan od najspektakularnijih na celom turniru.\nU četvrtom setu pri vođstvu Amera od 2:1 i 22:18, usledila je jedna dugačka razmena i poen meča, u kome su „Jenkiji“ u nekoliko navrata preko Arona Rasela bili blizu da osvoje poen, ali su se „Gaučosi“ sjajno branili i činilo se da će posle napada Lusijana Zorneta ipak uspeti oni da dođu do poena. Smečovao je primač Argentinaca po vrhovima prstiju visokog bloka Amerikanaca, a kada je lopta odletela na oko 11,12 metara u polje favorita, delovalo je da je poen gotov. Ipak, tada je na scenu stupio libero Amerikanaca Erik Šođi, koji se fantastično izvio i uspeo da spasi loptu, a uradio je to na takav način da je lopta preletela na stranu Argentinaca i posle kontakta sa mrežom i uz malo sreće pala u polje „Gaučosa“, za veliku radost Amerikanaca, ovacije publike i poen meča, a u nekim anketama i poen turnira.\nKako je izgledao spektakularan poen koji osvojio u to vreme jedan od najboljih libera na planeti Erik Šođi i koji je jedna od retkih prilika kada je libero uopšte osvojio poen na nekom odbojkaškom meču, možete se podsetiti na snimku koji je pred vama.


"Mobtel" pred prodajom\n- Austrijska kompanija "Mobilkom Austrija" smatra da su joj porasle šanse za ulazak na tržište mobilne telefonije u Srbiji kroz privatizaciju "Mobtela". " Pregovori vlade i "Mobtela" su pokrenuti i ako budemo ušli na srpsko tržište to će se dogoditi još ove godine" rekao je direktor Mobilkoma Boris Nemšić.\nPored Mobilkoma, kako piše bečki Prese, za kupovinu oko 50 odsto kapitala "Mobtela" od Bogoljuba Karića, zainteresovani su i grupa poslovnih ljudi oko biznismena Martina Šlafa, ruska kompanija "Sistema" i investitori sa Islanda.\nSve četiri zainteresovane strane već su predale svoje ponude za otkup Karićevog dela "Mobtela", naglašava izvor iz "Telekoma Austrija" i dodaje da bi ponuda za taj deo kompanije mogla da dostigne 300 miliona evra, prenosi Beta. Prodaja "Mobtela" mogla biti zaključena do leta, rekao je Martin Švedler, predsenik Rajfajzen invesmentsa, procenjujući vrednost "Mobtela" na 300 do 500 miliona evra.\nNovi zakoni štite ulagače\n- Donošenjem odnosno izmenama nekoliko važnih zakona obezbeđena je veća sigurnost i zaštita stranih i domaćih investitora u Srbiji, zaključak je jučerašnjeg stručnog seminara u organizaciji advokatske kancelarije Minja i Fakulteta za poslovno pravo. Konstatovano je da su nova zakonska rešenja veoma bitna za zaštitu prava i interesa vlasnika preduzeća i bankara.\nVesna Vodinelić, profesor Fakulteta za poslovno pravo podsetila je da su suštinske promene koje utiču na trgovački promet unete u Zakon o privrednim društvima, Zakon o parničnom postupku, Zakon o stečaju, kao i Zakon o izvršnom postupku i Zakon o registraciji privrednih subjekata.\nKao jedan od najvažnijih zakona iz ove grupe Leposava Karamarković, profesor Fakulteta za poslovno pravo, označila je Zakon o parničnom postupku, koji omogućava okončanje postupka u razumnom roku što je za parničare-investitore mnogo isplativije nego kada je takav postupak mogao da traje i tri do četiri godine. Ona je naglasila da je ovaj zakonski akt urađen po standardima i preporukama SE, a dobio je i pozitivnu ocenu domaćih eksperata.\nHOTELSKO-TURISTIČKO PREDUZEĆE „PALIĆ”: Samo privatizacija leči svađu\nHotelsko-turističko preduzeće “Palić” već godinu i po se nalazi u pravnom vakuumu, a oko prava rukovođenja se bore dve sada već prilično suprotstavljene grupe akcionara, dok za to vreme aukcijska prodaja, koju i jedna i druga strane žele, ili bar tako tvrde, stoji u mestu.\nPočelo je nezadovoljstvom oko 700 malih akcionara zbog lošeg poslovanja firme, i zbog otezanja rukovodstva da se pokrene proces prodaje. Kako se nije mogao naći zajednički jezik na skupovima održavanim u nekoliko navrata, nezadovoljni akcionari, koje pre svega čine penzioneri ili bivši radnici, prebrojivši akcije koje imaju u rukama, odlučuju da oforme novu skupštinu, novi upravni odbor i izaberu novo rukovodstvo. Za predsednika tog UO postavljen je Branko Tot, dok je za novog direktora izabran Franjo Romić. Dotadašnji direktor, Obrad Bogdanović, međutim, odbija da ih pusti u prostorije preduzeća, na ulaz postavlja obezbeđenje, i nastavlja da vodi firmu, tvrdeći da je sve nelegalno.\nTrgovinski sud međutim priznaje novonastale promene u preduzeću, budući da taj deo akcionara ima u svojim rukama 60 odsto akcija, te u sudski registar kao direktora upisuje Franju Romića. Obrad Bogdanović tada ulaže žalbu Višem trgovinskom sudu u Beogradu, koji predmet vraća Trgovinskom sudu u Subotici “na doradu”. Dok se proces vodi, firmom upravlja Obrad Bogdanović, i istovremeno započinje proces upisa akcija u akcijski registar. Beogradska berza međutim ne prihvata njegov potpis, jer je za nju jedino legalan potpis osobe čije je ime upisano u sudskom registru. Put ka privatizaciji je ponovo zatvoren, a Bogdanović optužuje drugu stranu da koči proces, i to lažnim predstavljanjem Franje Romića za direktora.\n“Odluka o postavljenju Franje Romića nije zakonita, jer skupština na kojoj je to odlučeno nije legalno sazvana, odnosno nije sazvana na propisan način, kaže Bogdanović. Akcionari su prilikom prikupljanja potpisa za to bili obmanuti, što mnogi izjavljuju na sudu u procesu koji se vodi povodom uvtrđivanja legalnosti novih organa. Kada su davali punomoćje, mnogima je rečeno da je to potrebno samo za prodaju akcija, a nekima je podmetnut prazan papir. A pošto sudski postupak oko imenovanja Romića još nije okončan, za sada je jedino legitimna odluka o mom postavljenju.”\nBogdanović dalje navodi da iza svega stoji lični interes grupe ljude i da oni u stvari ometaju upis akcija, odnosno prodaju, šireći laži o nelegalnosti rukovodstva na čijem je on čelu, zbog čega je podneo i krivičnu prijavu protiv njih. “Oni imaju neki svoj interes u svemu tome, i svojim postupcicma nanose veliku štetu preduzeću. A u ovom momentu, najvažniji je interes akcionara, i zato je sasvim svejedno ko će biti na čelu preduzeća, bitno je da ono dospe na berzu, i dobro se proda”, rekao je Bogdanović pre konačne presude Trgovinskog suda, kojeg je optužio za pristrasnost.\nBranko Tot, međutim, kaže da iza Bogdanovićevog ponašanja stoji namera da poznatom kupcu obezbedi što povoljniju cenu za kupovinu HTP “Palića”. Naime, dosadašnja cena akcija koja se pominje u kontekstu aukcijske prodaje kreće se između devet i 12 hiljada dinara, za šta Tot kaže da je preniska.\n“Preduzeće poseduje oko 26 hiljada kvadratnih metara prostora, pa, kada se sve sabere, sa cenom od devet hiljada dinara, ispada da se ono prodaje po 130 eura za kvadrat. A danas je cena stambenog kvadrata preko 200 eura. HTP “Palić” ima u svom sastavu i poslovne prostore i dva hotela, od kojih je “Prezident” jedan od najelitnijih u Subotici. Knjigovodstvena vrednost je inače utvrđena na 18.600 i zato tvrdimo da Bogdanović štiti interese nekog poznatog kupca. Mi samo želimo da se preduzeće čije akcije posedujemo ne prodaje ispod tržišne cene, i želimo aukciju koja će biti javna. “\nBranko Tot navodi da su akcionari nezadovoljni lošim poslovanjem preduzeća koje je prošle godine ubeležilo 16 miliona dinaa gubitaka, dok je ove godine ta stavka dostigla 21 milion. “Svi hoteli u okolini posluju pozitivno, i beleže profit, samo hotel u centru grada ima gubitke. Zato želimo da nakon prodaje okupimo ekipu koja će ovo hotelsko-turističko preduzeće učiniti uspešnim.”\nNeizvesnost sa kojom se suočavaju akcionari HTP “Palića” se nastavlja i dalje - nakon poslednjeg ročišta održanog 22. decembra, zastupnik Obrada Bogdanovića je zatražio izuzeće sudije koji vodi postupak, ali i svih sudija Trgovinskog suda zajedno sa predsednikom zbog pristrasnosti. Iako je Viši trgovinski sud u Beogradu ovih dana odbio taj zahtev, aukcija će morati da pričeka dok subotički Trgovinski sud ne zakaže novo ročište, na kojem će odlučivati o spornim pitanjima.\nIli direktor, ili blokada Šapca\nRadnici teretnog saobraćaja šabačkog Auto-saobraćajnog preduzeća “7. juli” juče su kamionima, na jedan sat, blokirali ulaze u garaže preduzeća, zahtevajući smenu direktora Jelene Kojić. Prema rečima predsednika štrajkačkog odbora LJubiše Despotovića, ukoliko jedini zahtev štrajkača ne bude ispunjen radnici “7. jula” danas će blokirati saobraćajnice…\nSlobodan Radulović izgubio spor sa Centralnim registrom: Akcije "Ce marketa" uskoro na prodaji?\n- Trgovinski sud odbio je 26. januara tužbu "Ce marketa" protiv Centralnog registra, čime je praktično potvrdio da je dodeljivanje identifikacionih brojeva bilo zakonito. Branko Pavlović, konsultant malih akcionara "Ce marketa" smatra da će Slobodan Radulović, generalni direktor ove firme, sada podneti žalbu Višem trgovinskom sudu, koji će takođe morati da je odbaci, što bi omogućilo malim akcionarima da trguju svojim akcijama.\nInače, u Trgovinskom sudu u toku je još jedan, istovetan postupak, opet po tužbi "Ce marketa" protiv Centralnog registra i brokerske kuće "Senzal", a sledeće ročište zakazano je za 30 mart. Pošto je reč o dve istovetne parnice, i konačna odluka trebala da bude istovetna.\nPodsećamo, tužbu protiv Centralnog registra i brokerske kuće "Senzal", a koji je po nalogu vlasnika više od deset odsto akcija obavio uknjiženje, podneo je "Ce market". Uz tužbu je podneo i zahtev za uvođenje privremene mere kojom se obustavlja trgovina akcijama ovog trgovinskog preduzeća, a pošto je sud bio iznenađujuće efikasan, naprasno je u septembru prošle godine obustavljena prodaja najvećeg trgovinskog lanca u Srbiji. Prvi potencijalni kupac bio je slovenački "Merkator" koji je letos dao 18.000 dinara po deonici. Naknadno su se javili i investicioni fond "Ašmor" i firma "Primer Ce", čiji je osnivač Radulović.\nMilivoje Belić, predsednik Upravnog odbora "Ce marketa" smatra da najnovija odluka Trgovinskog suda u praksi ne menja ništa jer akcionari i nadalje ne mogu trgovati deonicama.


CRBC gradi industrijski park u Srbiji – Prvi rezultati do kraja 2017. godine - M-Kvadrat\nCRBC gradi industrijski park u Srbiji – Prvi rezultati do kraja 2017. godine\nKineska kompanija China Road and Bridge Corporation (CRBC) počela je pripremu izgradnje industrijskog parka u Srbiji, što podržava kineska vlada koja je zainteresovana da finansira taj projekat, saopštilo je Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine Srbije.\nMinistar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović razgovarao je sa predsjednikom CRBC Lu Šanom koji je potvrdio da će industrijski park biti izgradjen u kratkom roku.\nVažan segment budućeg industrijskog parka biće namjenjen agroindustriji.\nCilj je da se što više renomiranih kineskih kompanija uključi u projekat, kako bi se obezbjedila snažna trgovinska razmjena poljoprivrednim proizvodima i time obezbjedio dugoročan izvoz srpskih proizvoda na tržište Kine. Kineska vlada je spremna je da finansira projekat i preduzeće najveće napore da prvi rezultati budu vidljivi do kraja 2017. godine, navedeno je u saopštenju.\nU saopštenju se ne navodi lokacija industrijskog park, a Blic piše da će u blizini „Pupunovog mosta“, koji su gradili Kinezi, biti izgrađen logistički centar u agrozoni za izvoz u Kinu. Kinesko i srpsko ministarstvo poljoprivrede uskoro će potpisati i akcioni plan za trgovinu i investicije u poljoprivredi. Nakon toga Srbija će formirati i kancelariju za trgovinu i investicije sa Kinom.\nPrethodni članakUskoro rekonstrukcija čuvene sahat-kule u Nevesinju\nNaredni članakNovosadski kampus dobija kružnu raskrsnicu i više parking mjesta


Parking i parkiralista | studenti.rs\nPočetna Skripte Arhitektura Parking i parkiralista\nObjavio studenti.rs 22. septembar 2021. Prijavi dokument\nMobilnost i stepen motorizacije beleže stalan porast u gotovo svim zemljama sveta, što je dovelo do stanja većih saobraćajnih zahteva od kapaciteta saobraćajnica. Kao posledica ovog debalansa svedoci smo sve većih saobraćajnih zagušenja na uličnim mrežama. Međutim, debalans zahteva i kapaciteta se ne odnosi samo na infrastrukturu za kretanje, već i za mirovanje vozila – parkiranje. Problem parkiranja se ogleda u nenamenskom korišćenju površina u svrhu parkiranja i velikom broju vozila koja tragaju za slobodnim parking mestom, čime se gradski resursi neracionalno koriste i nepovoljno se utiče na druge funkcije grada, a pre svega se ometa normalno funkcionisanje ostalih transportnih podsistema.\nUbrzni rast i razvoj gradova stvorili su veliki raskorak između prostornih i funkcionalnih komponenti saobraćaja. Ti problemi se ogledaju kroz: neracionalno korišćenje gradskih površina, neracionalno korišćenje ostalih gradskih resursa, pad kvaliteta transportne usluge, negativan uticaj na životnu sredinu itd. Sve ovo je za posledicu imalo da broj zahteva za parkiranje prevazilazi raspoloživi broj parking mesta.\nDrugim rečima problematika parkiranja je nastala kao posledica svih elemenata prostora gradskih struktura i ljudi u njima. Posebno se izdvajaju dva bitna uzročnika problema:\n• NESAGLASNOST prostornih potreba i mogućnosti u istorijski oformljenim gradskim strukturama sa visokim stepenom privlačnosti i\n• NEDOSTACI ili svesni propusti u planiranju i realizaciji novih ili rekonstruisanih gradskih struktura i objekata.\nOba navedena uzročnika su posebno karakteristična za centralne zone gradova i zone visokog stepena privlačnosti, a drugi za zone gradova pretežno jednoznačne namene sadržaja. Raskorak između broja automobila i površina po kojima se oni kreću ili nakojima miruju, bivao je sve veći i samo do pre nekoliko decenija činilo se da nema izgleda da se problem obuzda ni u granicama zatečenog stanja. Proces povećanih zahteva teče, a nesaglasnost izmeĎu porasta broja automobila i normativno potrebnih površina za parkiranje i dinamički saobraćaj sve je veća. Izražena nesaglasnost između broja zahteva za prkiranje i broja raspoloživih parking mesta sa svim negativnim posledicama rezultirala je promenom stava o koncepciji rešavanja problema saobraćaja pa samim tim i parkiranja u gradovima, posebno u njihovim centralnim zonama i zonama visokog stepena atraktivnosti.\nDa bi se postigla usaglašenost izmeĎu ponude i potražnje za parking mestima dosadašnji koncept prilagoĎavanja grada saobraćaju zamenjen je konceptom prilagođavanja saobraćaja gradu.\nUrbanističko planiranje -\nSrbija, Beograd, UNIVERZITET U BEOGRADU - Građevinski fakultet\nObjavio studenti.rs 28. oktobar 2020.


„Posadi svoj hlad“ – Ozeleni Stari grad: Podela besplatnih sadnica belog bora - Beogradski Portal\nGradska opština Stari grad, u saradnji sa NVO „Zeleni razvojni centar“ , podeliće zainteresovanim Starograđanima besplatne sadnice belog bora, u petak, 10.decembra, u periodu od 12 do 15,30 sati, u okviru akcije „Posadi svoj hlad“.\nPodela sadnica belog bora će se istovremeno organizovati u 100 gradova Srbije, a svi zainteresovani Starograđani mogu se prijaviti za preuzimanje sadnica, pozivom Uslužnog centra na broj 011/0800 07 77 75 ili putem mejla usluznicentar@starigrad.org.rs.\nUz preuzete sadnice sugrađanima će biti uručeno i detaljno uputstvo za sadnju.\nSadnice belog bora su, kao i do sada, donirale društveno odgovorne kompanije, a donator najvećeg broja sadnica je Telenor fondacija. Podsećamo da je u prethodnoj akciji „Posadi svoj hlad“, koja je organizovana 9. aprila ove godine, sugrađanima podeljeno 100 besplatnih sadnica mladog jasena.\nProjekat „Posadi svoj hlad“, koji se realizuje sa NVO „Zeleni razvojni centar“, usaglašen je sa ciljevima definisanim u predpristupnom Poglavlju 27, kao i u skladu sa ciljevima svetske akcije „Trillion Trees“ Svetskog ekonomskog foruma (WEF) u Davosu.


Britanski vojni komandanti preporučuju hitno povlačenje iz Iraka\nLondonski dnevnik Independent u svom nedeljnom izdanju izvestio je da su dva visoka britanska generala premijeru Gordonu Braunu saopštili da je Britanija već učinila što je mogla u južnom Iraku i da bi potezi ka potpunom povlačenju trebalo da budu preduzeti bez daljeg odlaganja.\nPre invazije 2003.godine, ratni ciljevi britanske armije bili su stabilnost i demokratija u Iraku i na Bliskom istoku u celini. Medjutim, dnevnik Independent prenosi kako je trenutno ključni prioritet - mirno povlačenje, koje ne bi ugrozilo reputaciju armije i koje bi omogućilo Britaniji da zadrži status ”američkog saveznika od poverenja“. Promene u prioritetima govore o drastičnom smanjenju britanskih ambicija. Dvojica genarala, koje ovaj list nije imenovao, kazala su da bi voleli da palata u Basri bude predata Iračanima do kraja avgusta. Oko 500 britanskih vojnika je stacionirano u toj palati, koja je meta svakodevnih raketnih i artiljerijskih napada.\nAko bi se tih 500 vojnika povuklo u narednih nekoliko nedelja, još oko pet hiljada britanskih vojnika ostalo bi na aerodromu u Basri. U julu, nakon sastanka sa američkim predsednikom Džordžom Bušom, premijer Gordon Braun je rekao da će britanske trupe ostati u Iraku dok njihova misija ne bude okončana. Premijer će, prema očekivanjima, izneti parlamentu sveobuhvatan plan za povlačenje iz Iraka u oktobru. Mnogi očekuju da se preostale britanske snage postepeno povuku nakon što Braun izloži svoj plan.\nOd invazije 2003. godine poginulo je 168 britanskih vojnika i rat u Iraku nije popularan u Britaniji. Još jedan faktor koji utiče na stavove vlade je procena da je britanska vojska preopterećena. Većina vojnih analitičara smatra da Britanija može da se nosi sa dugim stacioniranjem snaga u Iraku ili Avganistanu, ali ne na obe lokacije. Načelnik britanske armije, general Ričard Danat, koji boravi u poseti vojnicima u južnom Avganistanu, izjavio je za BBC da je broj vojnika u toj zemlji dostigao limit:\n”Armija je svakako preopterećena i kad kažem da ne možemo poslati nove borbene trupe u ovom momentu, to je zato što pokušavamo da postignemo razuman balans za naše vojnike - izmedju vremena provedenog u misiji, obuke i vremena koje provode u kasarnama. Trenutno vojnici ne provedu u kasarnama onoliko vremena koliko bi ja voleo da provode“, kaže general Danat.\nOd 2001.godine, 70 britanskih vojnika je poginulo u Avganistanu. General Danat, međutim ne očekuje, da će njemu potčinjena vojska u dogledno vrijme napustiti Avganistan.


Udžbenici za učenike iz višečlanih i socijalno ugroženih porodica | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Udžbenici za učenike iz višečlanih i socijalno ugroženih porodica\nUdžbenici za učenike iz višečlanih i socijalno ugroženih porodica\nSOKOLAC – Sokolačko Udruženje “Majka i dijete” uručilo je danas 75 kompleta udžbenika za učenike trećih i četvrtih razreda iz višečlanih i đake viših razreda osnovne škole iz socijalno ugroženih porodica, za šta je opština izdvojila 11.000 KM.\nSlavica Curović, predsjednik Udruženja, koje je osnovano 2013. godine i okuplja više od 100 višečlanih porodica sa područja Sokoca, rekla je da su udžbenici već šestu godinu obezbijeđeni, zahvaljujući opštini Sokolac.\n“Kompletni udžbenici kupljeni su za 60 učenika trećih i četvrtih razreda iz višečlanih porodica, a 15 kompleta udžbenika obezbijedili smo za 15 učenika od petog do devetog razreda iz socijalno ugroženih porodica u kojima ne radi nijedan roditelj”, navela je Curovićeva.\nOna je najavila materijalnu pomoć za sredoškolce iz višečlanih porodica koje nisu u mogućnosti da im omoguće odlazak na đačke ekskurzije.\nNačelnik opštine Sokoca Milovan Bjelica rekao je novinarima da opština na razne načine pomaže višečlane porodice i tako podržava pronatalitetnu politiku.\n“Bez rasta nataliteta, ne možemo imati budućnost”, naglasio je Bjelica.\nPrethodni članakZbog sanacije povremene obustave saobraćaja na putu za Jošanicu\nNaredni članakKonkurs za Međunarodni festival poezije za djecu i omladinu


KNEŽEVIĆ: Ustoličenje možda u Podgorici? – Portal Luca\nKNEŽEVIĆ: Ustoličenje možda u Podgorici?\nPredsjednik Odbora za bezbjednost i odbranu Skupštine Crne Gore i jedan od lidera Demokratskog fronta Milan Knežević kaže da će odluku o tome gdje će biti ustoličen mitropolit Joanikije, na Cetinju ili u Podgorici, donijeti Vijeće za nacionalnu bezbjednost i Savjet bezbjednosti koji čine predsjednik Skupštine Aleksa Bečić, predsjednik Vlade Zdravko Krivokapić i predsjednik države Milo Đukanović.\nTa odluka će biti donesena krajem avgusta ili početkom septembra u vidu smjernica i zaključaka koji će biti predočeni mitropolitu Joanikiju. Inače, protest koji je održan na Cetinju u nedjelju nije bio prijavljen u skladu sa zakonom i nisu bili jasno označeni organizatori i on je mogao sa bezbjednosnog stanovišta biti zabranjen. Okupilo se nekoliko hiljada ljudi iz čitave Crne Gore, a inspirator toga okupljanja je bio Veselin Veljović, bivši direktor crnogorske policije i savjetnik predsjednika države. On je svojim dosadašnjim nastupima pozivao na rušenje ustavnog poretka i neku vrstu “saoizacije” Crne Gore – rekao je Knežević za TV Pink.\nOn smatra da skup koji je u nedjelju na Cetinju, u stvari, predstavlja “saoizaciju” Crne Gore, jer je poručeno da vjernici Srpske pravoslavne crkve i mitropolit Joanikije, koji je rođen u Crnoj Gori, ne mogu doći 5. septembra na Cetinje.\nTo najbolje govori o jednoj veoma kompleksnoj bezbjednosnoj situaciji koja bi trebalo narednih dana da se dodatno izanalizira. Nadam se da će se stvoriti svi zakonski uslovi i sve bezbjednosne pretpostavke da sve prođe u miru i da svako ko želi da protestuje to radi u skladu sa zakonom, a svako ko želi da dođe na Cetinje bude tamo prisutan i da mu se garantuje bezbjednost.\nKnežević smatra da je Demokratska partija izgubila prošlogodišnje izbore upravo zato što je njena politika bila zasnovana na antisrpstvu i što je pokušala da stvori jednu novu Crnu Goru koja je trebala Srbe u Crnoj Gori asimiluje i spusti ispod 15 odsto.


Ministarstvo za evropske integracije Vlade Republike Srbije i Vlada SAD - potpisali su danas dopunu Sporazuma o razvojnom partnerstvu, u okviru kojeg će USAID Srbiji za ovu godinu donirati 22 miliona dolara za reforme - unapređenje privrede, energetske efikasnosti, medijskog okruženja, za pružanje usluga građanima, kao i za zaustavljanje odliva mozgova.\nAmandmane su potpisale ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović i predstavnica USAID-a u Srbiji Šenli Pinčoti.\nJoksimović je izrazila zahvalnost SAD i USAID i istakla da očekuje nastavak te dobre saradnje koja je, kako je ocenila, nemerljiva sa brojnih aspekata.\nNadamo se podršci u nastavku evrointegracija i podršci u daljim strukturnim reformama. Imamo puno posla posebno u oblasti vladavine prava, ali i stabilizacije i očuvanja ekonomskih prilika i posledica pandemije, naglasila je Joksimović.\nPrema njenim rečima, svi projekti sprovedeni u domenu jačanja institucija, demokratskih kapaciteta, civilnog društva, ranjivih grupa, njihovog boljeg uključivanja i inkluzivnog rasta, bili su deo naših strukturnih reformi i nemerljiva je podrška SAD - politička, stručna i finansijska u tom procesu.\nKako je objasnila, 22 miliona dolara će biti korišćeno na jačanje demokratskih institucija, na to da javna uprava bude dostupna građanima i da se ostvari ravnomerni regionalni razvoj, što uključuje i zapošljavanje teže zapošljivih grupa.\nAmbasador SAD Entoni Godfri je podsetio na to da je tokom dve decenije čvrstog partnerstva Srbije i USAID-a u sprovođenje reformi uloženo više od 840 miliona dolara.\nPrema njegovim rečima, za to vreme postignuto je mnogo - unapređivan je razvoj privrede, od tog novca realizovani su projekti važni za život građana, građene su i bolnice, škole, jačani lokalni mediji, ljudima sa invaliditetom je pomagano da steknu nove veštine i novi posao.\nPaket od 22 miliona dolara namenjen je privredi Srbije da bi bila konkurentnija i odnosi se na unapređenje efikasnosti uprave u pružanju usluga građanima, unapređenje medijskog okruženja kako bi građani imali pristup tačnim informacijama, pomoć civilnom društvu, unapređenje energetske bezbednosti kako bi domaćinstva imala manje račune za ogrev kao i na podršku borbi protiv COVID-19.\nVršilac dužnosti direktora misije USAID-a u Srbiji Šenli Pinčoti predstavila je novu petogodišnju strategiju rada USAID-a, kojom se planira pomoć Srbiji u evropskim integracijama.\nUSAID će nastojati da stvori pozitivnu promenu koja će dalje podstaći unapređenje transparentnosti i učinka državne uprave, rekla je Pinčoti i dodala da će to pomoći Srbiji da napreduje na putu EU integracija.\nOd 2001. godine, SAD su obezbedile više od 1,1 milijarde dolara bespovratne pomoći Srbiji, od čega je preko 840 miliona uloženo preko USAID u aktivnosti usmerene na sprovođenje reformi, u saradnji sa državnim institucijama, privatnim firmama i civilnim društvom.


Prijem za predstavnike udruženja porodica poginulih i ratnih vojnih invalida u ratovima od 1990. do 1999. godine -\nPrijem za predstavnike udruženja porodica poginulih i ratnih vojnih invalida u ratovima od 1990. do 1999. godine\nU susret Danu državnosti.\nPovodom Dana državnosti Republike Srbije, gradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura organizovao je danas prijem za predstavnike udruženja porodica poginulih i ratnih vojnih invalida u ratovima od 1990. do 1999. godine. Tradicionalni prijem za članove porodica poginulih pripadnika vojske, policije i dobrovoljaca sa teritorije Grada Zrenjanina izostao je ove godine zbog epidemiološke situacije, ali je održan sastanak i upriličen razgovor sa predstavnicima ovdašnjih udruženja, u svetlu primene novog Zakona o pravima boraca, vojnih invalida, civilnih invalida rata i članova njihovih porodica.\nPrijemu su prisustvovali predstavnici udruženja porodica poginulih i ratnih vojnih invalida Grada Zrenjanina Jovanka Pavlović, Jelica Erdeljan i Jovica Pilipović, kao i major Rade Daljević iz garnizona Vojske Srbije u Zrenjaninu i komande Banatske brigade, a uz gradonačelnika još i njegov zamenik Saša Santovac i načelnica Odeljenja društvenih delatnosti Gradske uprave Jelena Dragić.\nGrad Zrenjanin godinama unazad pomaže porodicama naših poginulih sugrađana i pruža im podršku, uz učešće u obeležavanju svih datuma kojima se evociraju uspomene na poginule i njihovu borbu za otadžbinu i svoj narod. To su, pre svega, Dan sećanja, Vidovdan, Dan vojnih veterana, Dan zrenjaninskog garnizona Vojske Srbije, koji su i prilika da se razgovara sa članovima porodica poginulih i predstavnicima udruženja oko kojih su okupljeni.\nKrajem februara navršiće se godinu dana od usvajanja novog Zakona o pravima boraca, vojnih invalida, civilnih invalida rata i članova njihovih porodica kojim je ispravljena nepravda prema borcima poslednjih ratova na prostoru bivše Jugoslavije i ustanovljena kategorija korisnika koja nije postojala po dosadašnjim propisima, a to su borci koji su učestvovali u oružanim akcijama 90-tih godina i u ratu 1999. godine.\nPredsednik Udruženja ratnih vojnih invalida grada Zrenjanina Jovica Pilipović istakao je odličnu saradnju udruženja i Grada Zrenjanina i zahvalio se na prijemu gradonačelniku i njegovim saradnicima.\n“Grad u ovoj situaciji nije zaboravio porodice poginulih boraca i ratne vojne invalide i danas smo razgovarali o našim pravima po osnovu novog zakona i o ingerencijama koje su njegovim odredbama dobile lokalne samouprave. Kada je Zrenjanin u pitanju, to će biti regulisano, lokalna samouprava nam uvek izlazi u susret, našim zahtevima i potrebama, i ta saradnja je zaista na visokom nivou”, istakao je Pilipović i dodao da udruženje na čijem je on čelu broji 175 članova.


Radio Rožaje - Saopštenje: Održan sastanak AEM sa javnim emiterima\nčetvrtak, 12 Oktobar 2017 17:46\nSaopštenje: Održan sastanak AEM sa javnim emiterima\nBroj: 02 - 1353\nDanas je u Agenciji za elektronske medije održan konsultativni sastanak sa predstavnicima nacionalnog javnog emitera RTV Crne Gore, lokalnih javnih emitera, zainteresovanih Skupština opština osnivača lokalnih javnih emitera i Ministarstvom kulture.\nPovod sastanka su izmjene i dopune Zakona o elektronskim medijima, kojima se reguliše pitanje pružanja javnih usluga i finansiranja javnih emitera, a koje su stupile na snagu snagu 1. septembra 2017.g. Naime, članom 76 Zakona o elektronsklim medijima propisano je da jedinica lokalne samouprave i javni emiter ugovorom uređuju međusobna prava i obaveze u vezi sa korišćenjem budžetskih sredstava na način koji odgovara stvarnim troškovima potrebnim za realizaciju obaveza.\nNavedena sredstva je potrebno da uključuju ne samo troškova proizvodnje već i troškove emitovanja tj. sredstva za pokriće troškova prenosa programa putem zemaljskih radio-difuznih sistema, digitalizacije i investicija od značaja za srednjoročni razvoj. Ugovorom, koji se zaključuje na tri godine, se utvrđuje vrsta i obim svih javnih usluga koje javni emiter pruža, kao i visina sredstava i izvori za njihovo finansiranje.\nNa sastanku je naglašena potreba da se navedenim predlogom realno sagleda struktura programa (sopstvene produkcije, kupljenog programa ili koprodukcije), kao i karakter javne ili komercijalne usluge. Predstavnici Agencije su prezentirali rezultate analize izvještaja o radu, izvještaja o finansijskom poslovanju i revizorskih izvještaja za 2015 i 2016.g. lokalnih javnih emitera. Analiza je napravljena u cilju sagledavanja obima i strukture komercijalne djelatnosti lokalnih javnih emitera i prihoda ostvarenih po tom osnovu i konstatovano je da rezultati nijesu zadovoljavajući. O tome je obaviještena i Državna revizorska institucija koja je pozvana da sprovede nezavisnu, stručnu i objektivnu kontrolu trošenja budžetskih sredstava od strane lokalnih javnih emitera.\nPredstavnica nacionalnog javnog emitera RTV Crne Gore je prezentirala postupak koji su sproveli u cilju usvajanja navedenog Ugovora. Lokalni javni emiteri su ukazali na poteškoće i izazove sa kojima se suočavaju u primjeni Zakona, kao i na činjenicu da određen broj emitera još uvijek nije pripremio predloge programskih obaveza i/ili sproveo javne rasprave o istim, kao i da postoje nedoumice u vezi sa realizacijom usvojenih zakonskih rješenja.\nNa sastanku je zaključeno da je potrebno izvršiti izmjenu seta medijskih zakona uz značajnije učešće emitera, kako bi se omogućio efikasan i nezavisan rad lokalnih javnih emitera.


Broj saobraćajnih nesreća sa poginulima manji za 71 odsto | Prijedor - Portal grada Prijedora - GradPrijedor.com\nBroj saobraćajnih nesreća sa poginulima manji za 71 odsto\nZa devet mjeseci ove godine zabilježen je najmanji broj saobraćajnih nezgoda sa smrtno stradalim licima i najmanji broj poginulih učesnika u saobraćaju, uzimajući u obzir desetogodišnji prosjek, rečeno je Srni u Centru javne bezbjednosti /CJB/ Prijedor.\nU posljednjih 10 godina za devet mjeseci u prosjeku se događalo 14 saobraćajnih nesreća sa smrtno stradalim licima, dok su tokom ove godine evidentirane četiri, odnosno za 71,42 odsto manje.\nNa području koje pokriva CJB Prijedor za devet mjeseci ove godine u četiri saobraćajne nesreće poginulo je sedam lica i to jedan vozač, tri suvozača, dva putnika, od kojih jedno dijete, i jedan biciklista. U jednoj saobraćajnoj nesreći, koja se dogodina na pružnom prelazu „trinaesta“, smrtno su stradala četiri lica, a u preostale tri po jedno.\nPolicijski službenici CJB Prijedor intenzivno provode preventivne i represivne mjere s ciljem postizanja i održavanja dobrog stanja bezbjednosti saobraćaja.\n„Broj evidentiranih prekršaja je u porastu za 11,56 odsto u odnosu na 2015. godinu, a posebno se ističe rast broja isključenih vozača i vozila iz saobraćaja zbog vožnje pod uticajem alkohola, kao i broj isključenih vozila iz saobraćaja zbog utvrđene tehničke neispravnosti“, navode u CJB Prijedor.


Ulefone S8 gold mobilni telefon cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nUlefone S8 gold mobilni telefon cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Ulefone S8 gold mobilni telefon po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Ulefone mobilni telefon S8 gold na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Mobilni telefoni cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Ulefone Mobilni telefoni, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Ulefone S8 gold mobilni telefon sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Ulefone S8 gold mobilni telefon. Pre kupovine, podatke za Ulefone mobilni telefon S8 gold proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nUlefone S1 BlackUlefone S8 gold


Udruženje radnika na internetu se pridružuju protestu malih privrednika | Nova Ekonomija\nUdruženje radnika na internetu (URI) pridružiće se "protestu upozorenja" koji organizuju "Zaštitnik preduzetnika i privrednika Srbije" i Udruženja turističkih agencija Srbije (UTAS), koji je najavljen za 2. decembar.\n"Želeo bih u ime udruženja da se oglasim da nakon što smo razmotrili i uslaglasili se, mi ćemo podržati protest... Molim vas samo da se pridržavati mera i vidimo se u sredu", napisao je predsednik URI Miran Pogačar.\nU protestu koji će početi u 12 časova ispred Ministarstva finansija i Ministarstva privrede učestvovaće predstavnici ugostiteljstva, turizma, frilensera, ivent industrije, muzičara i ostalih privrednika, saopštili su organizatori.\nOni navode i da "do danas nije odgovoreno na mnogobrojne zahteve malih domaćih privrednika", kao i da se u isto vreme promoviše "Bela knjiga" i strane investicije koje se finansiraju njihovim novcem.\nVlada pomaže početnicima u biznisu sa do 40 odsto cele investi...\nBuru u javnosti nedavno je digla objava EPS Distribucije da će putem posebnog...


Vlast građanima uskratila prisustvo na javnoj raspravi o Makišu | Energetski portal Srbije\nVlast građanima uskratila prisustvo na javnoj raspravi o Makišu\n16.12. 2020 Vesti | Srbija\nSekretarijat za urbanizam i građevinske poslove grada Beograda je 12. decembra objavio saopštenje i obavestio građane Beograda da im je Komisija za planove ukinula zakonom garantovana prava da učestvuju u procesu donošenja odluka o planskim i urbanističkim aktima.\nU ovoj objavi Sekretarijat za urbanizam i građevinske poslove grada Beograda se poziva na odredbe Zakona o planiranju i izgradnji i Pravilnika o sadržini, načinu i postupku izrade dokumenata prostornog i urbanističkog planiranja, a zatim, u istom saopštenju izmišlja proceduru kojom se javnosti uskraćuju prava koja joj garantuju Ustav i zakoni Republike Srbije.\nNezakonito je i neustavno derogirati odredbe zakona i podzakonskih akata koji uređuju postupke javnog uvida „merama“ koje je propisala Vlada Srbije, a koje grad Beograd arbitrarno tumači onako kako odgovara dnevnoj potrebi i partikularnim interesima. Dodatno, Komisija za planove se ne poziva ni na jedan zakonski akt Vlade RS kojim su propisane epidemiološke mere, te je osnov za donošenje ovakvog Zaključka upitan i sporan.\nDo sutra traje uvid u nacrt plana za Makiško polje\nTradicionalna akcija čišćenja dna Savskog jezera\nCarstvo smeća i otpadnih voda – Ada Huja\nJavna sednica Komisije za planove je javni događaj kojem mogu da prisustvuju sva zainteresovana lica i proces sprovođenja javnog uvida i javne sednice se temelji na osnovnom načelu planiranja i izgradnje propisanom u Zakonu – načelu učešća javnosti. Svođenje prisustva na “minimalan broj predstavnika”, “samo onih čije je prisustvo neophodno” i “učestvovanjem jednog predstavnika (…) da bi se ispoštovale sve zakonske odredbe i norme” predstavlja grubo kršenje koncepta javne rasprave i učešća javnosti, i svodi ih na puku formu.\nFoto: Ministarstvo prostora (Facebook)\nOvi zakonski akti ne delegiraju ni Komisiji za planove ni Sekretarijatu za urbanizam i građevinske poslove nadležnost da određuju ko može, a ko ne može da prisustvuje javnoj sednici, niti da određuju broj zainteresovanih građana koji mogu da ostvare svoje pravo. Mandat za izmene navedenih zakona i pravilnika nema Komisija za planove, već organi državne uprave koji su ova akta i doneli, te je ovim postupkom Komisija za planove Skupštine grada Beograda izašla iz okvira svojih nadležnosti i grubo prekršila zakon. Ukoliko uslovi za održavanje javne sednice ne postoje, što je nesumnjivo imajući u vidu epidemiološku situaciju, sednica se ne može održati dok se uslovi ne steknu.\nJavnost do sada nije imala ni jednu priliku da od nadležnih institucija čuje argumentaciju opravdanosti kako plana za Makiško polje, tako i plana za Kosančićev venac i plana kojim se predviđaju izmene i dopune PGR-a grada Beograda. Javne sednice predstavljaju prvu i jedinu mogućnost da čujemo argumente u prilog realizaciji ovih, i mnogih drugih, protivzakonitih i po grad Beograd i Beograđane opasnih i štetnih planova. Baš zbog toga što plan i izveštaj o strateškoj proceni uticaja sadrže brojne formalne i materijalne nedostatke potrebno je da ovi dokumenti budu detaljno predočeni i objašnjeni građanima na javnoj sednici. Skrivanje iza epidemioloških mera je postupak nedostojan javnih institucija.\nPotencijalna intenzivna izgradnja na Makiškom polju u neposrednoj zoni zaštite vodoizvorišta predstavlja izrazit ekološki rizik i preti narušavanju javnog zdravlja i kvaliteta života u Beogradu.\nZakonom o strateškoj proceni uticaja na životnu sredinu utvrđena je obaveza organizovanja javnog uvida i javne rasprave u postupku odobravanja izveštaja o strateškoj proceni uticaja. Izveštaj o strateškoj proceni uticaja Nacrta plana detaljne regulacije dela Makiškog polja izrađen je ispod zakonskog minimuma, odnosno nezakonit je i ne predočava posledice planirane izgradnje, i u skladu s tim mora se odbaciti. Pri tome, ni jedan dokument ne sme ući u proceduru odlučivanja bez sprovedene javne rasprave – za koju nije dovoljno obezbediti samo fizičke minimume za prisustvo ljudi (potrebna odstojanja i mere zaštite), već se u uslovima pandemije, kada je desetine hiljada građana usled narušenog zdravlja sprečeno da učestvuje u javnoj raspravi, ona ne može ni održavati.\nSekretarijat oglašava da Komisija za planove nema osnova za drugačije održavanje javnih sednica u prostorijama Gradske uprave. Komisija za planove je u martu ove godine pokazala da postoji mogućnost za drugačije postupanje i odlaganje (ranih) javnih uvida i javnih sednica. Dakle, postoji osnov za obustavljanje i odlaganje, ali ne i za ograničavanje prava koja su garantovana zakonom.\nKomisija za planove Skupštine grada Beograda, kao izvršno telo, ima nadležnost i zakonsku obavezu da proces javnih uvida i javnih sednica sprovede u svemu prema važećim zakonima i podzakonskim aktima Republike Srbije. Budući da epidemiološki uslovi onemogućavaju sprovođenje istih na način kojim bi se svim zainteresovanim licima omogućilo uživanje prava na učešće u procesima donošenja odluka koje se tiču planiranja grada, zahtevamo da se svi (rani) javni uvidi i javne sednice Komisije za planove prekinu i odlože do smirivanja epidemiološke situacije i ukidanja vanredne situacije.\nSekretarijat za urbanizam i građevinske poslove grada Beograda\nRegionalni institut za obnovljive izvore energije (RERI)\nKonkurs Ministarstva zaštite životne sredine dodeljuje...\nPotpisan Memorandum o razumevanju za projekat „Beogradski...\nUsvojen plan za Makiško polje, incidenti uoči sednice


Bin Laden se ''oglasio'' u Brčkom\nNaslov: Bin Laden se ''oglasio'' u Brčkom Čet 22 Jan 2009, 20:02\nBin Laden se "oglasio" u Brčkom\nInternet sajt koji uređuju članovi mudžahedinske zajednice iz Gornje Maoče kod Brčkog objavio je poruke vođe Al kaide Osame bin Ladena i njegovog zamenika Ajmana al Zavahirija u kojima muslimane pozivaju na napade na američke i izrealske ciljeve bilo gde u svetu.\n"Treba da pomognete vašu braću mudžahide da nastave džihad protiv neprijatelja u regionu, da nastave da ih iscrpljuju na ova dva fronta i na ostalim frontovima otvorenim protiv cionističko-krstaške koalicije i njihovih agenata u Palestini, Iraku, Avganistanu, Vazirstanu (pokrajina u Pakistanu), islamskom Magrebu i Somaliji.\nVama je obaveza (vadžib) da ih pomognete vašim imecima i životima", navodi se u pozivu vođe globalne terorističke mreže Bin Ladena koji je u celosti preneo portal ''Putvjernika.com''.\nAl Zavahiri je u obraćanju, koje prenose internet portali islamističkih radikalnih organizacija, uključujući i ''Put vernika'', rekao da protesti građana nisu dovoljna pomoć stanovnicima Palestine.\n"Protesti nisu dovoljni da bi se suočilo sa bombama. Neka naš gnev proizvede delotvornu akciju koja će poljuljati stubove krstaško-cionističkog saveza, uz Alahovu pomoć. Dakle, o muslimanima gde bili, robujte Alahu i odazovite se obavezi džihada", poziva Al Zavahiri.\nInternet portal ''Put vernika'' uređuje neformalna mudžahedinska zajednica iz Gornje Maoče kod Brčkog. Njen je vođa Nusret Imamović, koji je pre mesec dana u odgovorima na pitanje posetilaca rekao kako samoubilački bombaški napadi nisu zabranjeni, ali da ih treba koristiti samo u specifičnim situacijama.\nImamović je bezbednosnim agencijama u BiH poznat po nasilničkom ponašanju i po nezakonitom otvaranju verske škole, pišu "Nezavisne novine".\n''Tužilaštvo BiH prati i analizira sve radnje koje bi mogle imati elemente krivičnog dela. U skladu s tim odlučićemo o daljim merama'', rekao je portparol Tužilaštva BiH Boris Grubešić, odgovarajući na pitanje hoće li zabraniti ovu veb stranicu zbog otvorenog podsticanja na terorizam.\nDirektor Uprave policije MUP-a FBiH Zlatko Miletić ranije je izjavio da ima saznanja o postojanju određenih radikalnih grupa koje svoje ciljeve nameravaju da ostvare nasiljem.


JEDNA SRPSKO-ALBANSKA PRIČA: Srbi sa Kosova blokirali magistralni put (28.deo) - VOM\nNaslovnaReč po rečFELJTON: JEDNA SRPSKO-ALBANSKA PRIČAJEDNA SRPSKO-ALBANSKA PRIČA: Srbi sa Kosova blokirali magistralni put (28.deo)\nsreda, 16. juna 2021 : 17:08\nMesto blokade magistralnog puta Niš – Skoplje\nMasakriranje trojice policajaca i zauzimanje Kopnene zone bezbednosti, uznemirili su jugoslovensku javnost i naišli na osude brojnih međunarodnih subjekata. Naravno, najveća uznemirenost je zavladala među srpskim življem u Bujanovcu i Preševu, ali i svim susednim opštinama koje se naslanjaju na administrativnu liniju prema Kosovu.\nPosebnu uznemirenost javnosti, posle masakra u Dobrosinu, izazvala je informacija koju su preneli neki albanski mediji sa Kosova, prema kojoj će se, povodom albanskog državnog praznika Dana zastave 28. novembra, zastava OVPMB zavioriti u Bujanovcu.\nTrećeg dana posle masakra, u dosta naelektrisanoj atmosferi, situacija u Bujanovcu je eskalirala: preko 300 Srba sa Kosova, koji su se tu zatekli zbog posla u Vranju ili opštinama Pčinjskog okruga i oko 200 meštana, izrazili su svoje nezadovoljstvo što ne mogu da se vrate svojim kućama i što se u „sopstvenoj zemlji osećaju kao taoci“.\nU popodnevnim satima tog 25. novembra, oni su blokirali magistralni put Niš – Skoplje. Na ovaj korak su se odlučili, jer dva dana, zbog situacije u KZB, nisu mogli i nisu smeli, na putu za Kosovsko Pomoravlje, da pređu punkt Končulj. Kako su tada novinarima rekli, put u Bujanovcu držali su u blokadi jer nisu mogli da dozvole da im se sve to događa, 50 dana posle 5. oktobra i demokratskih promena.\nMeđu nezadovoljnim Srbima sa Kosova bili su pre zaposleni u lokalnim samoupravama, raznim državnim službama, organima i institucijama, koji su, posle Kumanovskog sporazuma, izmešteni u unutrašnjost Srbije.\nI sutradan je situacija na magistralnom putu kod Bujanovca bila uzavrela i pretila da izmakne kontroli. Na sreću, sve se ipak završilo bez incidenata, ali su događaji na jugu Srbije ozbiljno zabrinuli nove demokratske vlasti u Beogradu.\nZahvaljujući međunarodnim organizacijama, 25. novembra u jutarnjim satima, 300 Srba su iz Bujanovca krenuli ka svojim domovima na Kosovu. Dugu kolonu, u kojoj su bila dva autobusa i preko 50 automobila, srpska policija je sprovela do punkta Cerevajka kod Preševa, gde su je preuzele Međunarodne mirovne snage (KFOR). tako da su se Srbi ipak bezbedno vratili svojim kućama.\nOd tada ipak, svaki prelazak administrativne linije sa Kosovom, ne samo za Srbe iz Kosovskog Pomoravlja, bio je krajnje rizičan. Putne pravce do kontrolnih punktova Cerevajka kod Preševa, ili Končulj kod Bujanovca, kontrolisali su naoružani Albanci, služeći se podmetanjem eksplozivnih naprava, snajperskim napadima, zasedama, presretanjem i pljačkama.\nNo, naelektrisana situacija među srpskim življem u Bujanovcu, izazvana prisustvom pripadnika OVPMB u Kopnenoj zone bezbednosti, nije se smirivala. Uznemireni Srbi su, 25. novembra, na centralnom gradskom trgu, organizovali „Mitinga upozorenja“. Pred oko 500 prisutnih Bujanovčana i nekoliko desetina Srba sa Kosova, svi govornici su imali istovetne zahteve. Oni su od srpskih vlasti tražili „da se jezik diplomatije zameni jezikom sile, jer druga strana samo taj jezik razume“. Tražili su takođe „da se narodu podeli oružje kako bi se odbranio od albanskih terorista“.\nCerevajka kod Preševa\nKončulj kod Bujanovca\nPrethodni tekstTestirano 166 ljudi, nema pozitivnih na koronavirus\nSledeći tekstPromovisana publikacija „Kako je jedna cedulјica srušila MUP“


STIGLI REZULTATI TESTOVA: Potvrđeni novi slučajevi koronavirusa u NBA ligi!\nPrema protokolima NBA svi pozitivni i oni koji su imali blizak kontakt sa zaraženima smešteni su u izolaciju. Tri nova slučaja koronavirusa zabeležena su u košarkaškoj NBA ligi, pokazuju rezultati poslednjeg testiranja. Kako se navodi, od 488 testiranih košarkaša do 14.\nTri slučaja korone u NBA ligi\nTri nova slučaja koronavirusa zabeležena su u košarkaškoj NBA liga, pokazuju rezultati poslednjeg testiranja. Kako se navodi, od 488 testiranih košarkaša do 14. aprila, tri igrača su dobila pozitivne nalaze. Prema protokolima NBA lige svi pozitivani i oni koji su imali blizak ...\nTri nova slučaja koronavirusa zabeležena su u košarkaškoj NBA liga, pokazuju rezultati poslednjeg testiranja. Kako se navodi, od 488 testiranih košarkaša do 14. aprila, tri igrača su dobila pozitivne nalaze. Prema protokolima NBA lige svi pozitivni i oni koji su imali blizak ...\nNisu najavljena odlaganja utakmica. NBA liga nikako da se reši koronavirusa. Zabeležena su tri nova slučaja koronavirusa u najjačoj košarkaškoj ligi planete, pokazuju rezultati poslednjeg testiranja. Kako se navodi, od 488 testiranih košarkaša do 14.


Slučaj privrednika koji je obeležavao deceniju - Hapšenja - Nedeljnik Vreme\nBroj 1247 27.11.2014\nSlučaj privrednika koji je obeležavao deceniju\nDolaskom naprednjaka na vlast posle izbora 2012. godine, Miroslav Bogićević od uspešnog privrednika postaje onaj koji radnicima duguje za plate, dobavljačima za robu, a umesto profita njegove firme počinju da iskazuju dugove prema državi i bankama\nPiše: Dragoslav Grujić i Dokumentacioni centar "Vreme"\nMiroslav Bogićević, šabački biznismen, direktor i vlasnik Koncerna Farmakom MB uhapšen je po nalogu Tužilaštva za organizovani kriminal 14. novembra na beogradskom aerodromu u trenutku kada se, kako se navodi, spremao da napusti Srbiju. Tužilac Branko Stamenković je rekao za RTS da je Bogićeviću određeno policijsko zadržavanje i da je priveden u Tužilaštvo za organizovani kriminal. Prema obaveštenim izvorima u istrazi se došlo do saznanja i dokumentacije koji ukazuju na to da je Bogićević, kao vlasnik koncerna Farmakom MB, organizovao grupu od, za sada, identifikovane 23 osobe, koje su u svoje ime, a za račun Bogićevića, osnovale više od 15 privrednih društava, takozvanih satelita.\nNAJAVLJENO HAPŠENJE: Miroslav Bogićevićfoto: betaphoto\nPored Bogićevića, privedeni su i saslušani i predsednik kreditnog odbora Privredne banke Beograd (PBB) Miodraga Salai, članovi kreditnog odbora te banke Aleksandar Janković, Vera Medić i Predrag Tošić, kao i zamenik člana kreditnog odbora PBB-a Dušan Vujadinović i finansijska direktorka Farmakoma MB Olivera Đorđević.\nTužilac za organizovani kriminal Miljko Radisavljević je saopštio da je protiv privedenih podneta krivična prijava zbog sumnje da su izvršili krivično delo zloupotreba položaja.\nTužilaštvo sumnja da su Bogićević i ostali krivično delo izvršili tako što su od oktobra 2012. do marta 2013. godine, na osnovu prethodnog dogovora, omogućili da Privredna banka Beograd odobrava kredite privrednim društvima čiji je jemac bio Koncern Farmakom MB, a kako MUP navodi, to je urađeno u cilju da ta privredna društva sredstva iz dobijenih kredita u vidu pozajmice istog dana proslede Koncernu Farmakom MB kao krajnjem korisniku, a sve u nameri pribavljanja imovinske koristi za Farmakom MB, a na štetu Privredne banke Beograd, čime je ona oštećena za 15.140.000 evra i 60 miliona dinara, odnosno 1.757.246.348 dinara.\nTanjug je preneo da Bogićević bankama duguje oko 400 miliona evra, dobavljačima više od pet milijardi dinara, a Poreskoj upravi 5,6 milijardi dinara.\nPre hapšenja, Bogićević je sa još dvojicom biznismena – Goranom Perčevićem i Željkom Žunićem, pominjan na stranicama novina, zbog navodnih malverzacija prilikom uzimanja milionskih kredita od više banaka.\nPerčević, inače bivši funkcioner SPS-a i biznismen godine za 2012, uhapšen je pre desetak dana, a premijer Srbije Aleksandar Vučić je istog dana rekao da je Bogićević zajedno sa Perčevićem i nekim političarima uzimao od Srpske banke kredite od nekoliko miliona evra, a kao jemstvo davao jalovinu.\nVlasnik Farmakoma je početkom godine spominjan i kao jedan od najvećih dužnika propale Univerzal banke, a prethodnih meseci se u medijima spominjao i zbog izlivanja otrovne jalovine iz zatvorenog rudnika "Stolice", koji je u vlasništvu njegove kompanije.\nPored ove, zvanične verzije, za sada, kako je to uobičajeno i u ranijim slučajevima, odbrana osumnjičenih nije poznata javnosti.\nNAGRADE, PRIZNANJA, PLAKETE: Miroslav Bogićević je rođen 5. oktobra 1953. u Šapcu, Višu upravnu školu završio je u Sarajevu, a prvo zaposlenje, dobio je u Fondu zdravstvenog osiguranja 1973.\nU privatni biznis odlazi 1989, kada je počeo da radi sa apotekama, ubrzo ima čitav lanac apoteka u Rumi i Sremskoj Mitrovici. Tako je 1989. godine osnovao preduzeće Farmakom, čija je pretežna delatnost bila poslovanje apoteka, a uporedo sa tim uvoz i izvoz. Osam godina kasnije izvršena je preregistarcija preduzeća u Farmakom MB, a pretežna delatnost društva postaje trgovina na veliko, kao i proizvodnja sredstava za zaštitu bilja, obojenih metala i mineralnih đubriva, a sve se realizuje kroz zajedničku proizvodnju, i to sa firmama u sastavu preduzeća "Zorke" Šabac.\nBogićević je od 2003. učestvovao u brojnim privatizacijama, i sistemu Farmakom pridodao devet preduzeća iz različitih delatnosti. Farmakom MB je stekao vlasništvo u Mlekari Šabac, FAS Sombor, PIK "7. jul", IK "Guča", Livnici Požega, RIT Zajača, "Zorki standard", rudniku antimona i cinka "Suva ruda", rudniku olova i cinka "Lece"…\nU to vreme za njega se ne vezuju uobičajene afere koje su pratile privatizacije. Kupljene firme uglavnom su modernizovane, zapošljavaju oko 3000 radnika, a za doprinose u privrednom razvoju, Bogićević je primio brojna priznanja.\nDecembra 2010. Miroslav Bogićević dobija zlatnu plaketu "Privrednik koji je obeležio deceniju" po izboru Kluba privrednih novinara.\nDobitnik je priznanja "Kapetan Miša Anastasijević" za najboljeg privrednika Srbije u 2011. godini, koje dodeljuje Privredna komora Vojvodine, a Privredna komora Srbije mu je dodelila (2011) diplomu sa plaketom za postignute rezultate u razvoju i unapređenju privrede. Bogićevićevo ime je povezivano i s kupovinom Politike, a spominjan je i u sportskim krugovima, kao čovek koji je 2012. godine pokušavao da preuzme Fudbalski klub Partizan.\nU početku je Miroslav Bogićević tvrdio da nije vlasnik Politike. Sama Politika je povodom hapšenja Bogićevića objasnila kako je ovaj biznismen kupio najstariji srpski list: "Tadašnji prvi potpredsednik vlade Aleksandar Vučić, u septembru 2012. godine, obelodanio je da je vlasnik ‘Farmakoma’ Miroslav Bogićević kupio dnevne listove ‘Politiku’, ‘Večernje novosti’ i ‘Dnevnik’ kao uslugu Demokratskoj stranci. Taj posao obavljen je preko malih ćerki firmi ‘Farmakoma’, osnovanih u inostranstvu, a deo novca za kupovinu obezbeđen je kreditom Agrobanke."\n"Njega taj biznis nije interesovao, to je bila usluga najvećoj stranci u prošloj vladi. Pronaći ćemo način da zaštitimo državu i da joj bude vraćeno ono što je njeno, a da pri tome ne vodimo hajku protiv te firme, jer zapošljava 3500 ljudi i ima 5000 kooperanata", izjavio je Vučić za RTS. On je precizirao i da je ugovor o kupoprodaji vlasničkog udela "Politike" zaključen 29. juna 2012. godine između Ist medija grupa iz Moskve, kao kupca, i Lost holdinga mb hsb, kao prodavca. Predmet ugovora je udeo prodavca koji predstavlja 50 odsto osnovnog kapitala, a kupoprodajna cena je 4,7 miliona evra.\nIme Bogićevića nalazi se na listi 50 najmoćnijih u medijima u Srbiji, gde je dospeo kao suvlasnik "Politike" i vlasnik "Novog magazina". Bogićević je poslednjih nedelja bio u žiži javnosti zbog curenja jalovine iz rudnika "Stolice", koji je u vlasništvu njegove kompanije Farmakom.\nDolaskom naprednjaka na vlast posle izbora 2012. godine, Bogićević od uspešnog privrednika postaje onaj koji radnicima duguje za plate, dobavljačima za robu, a umesto profita njegove firme počinju da iskazuju dugove prema državi i bankama.\nFarmakom MB potresaju finansijski problemi i štrajkovi, nagomilani dugovi, prema nezvaničnim informacijama, iznose oko 33 milijarde dinara, pa Koncernu preti stečaj.\nPrema tvrdnjama premijera Srbije Aleksandra Vučića iz oktobra 2014. godine, Bogićevićeva firma je jedan od najvećih poreskih problema države, koji samo bankama duguje više od 400 miliona evra. Vučić je tada rekao da je to "političko čedo jedne stranke koje je preraslo u monstruma" i da ne zna kako će taj problem da bude rešen.\nValjevo – Vulin i Blagojević u akciji obnove\nParaadvokatske organizacije u Srbiji\nNategnuto, ali zato napredno\nPolemika – Srđa, Vreme i drugi akteri\nKratak prilog demistifikaciji\nTabloidi i "obični" ljudi\nSekira javne reči\nJelena Vasić i Dino Jahić, Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\nIntervju – Saša Šućurović, predsednik opštine Novi Bečej\nGrad kao brend\nSporazum sa MMF-om\nDa li se bojiš, Zuzana\nIntervju – Ksenija Petovar, sociološkinja\nBeograd na vodi i njegovi podanici


Duhovi zaposeli sklonište za migrante - 30.12.2015, Sputnik Srbija\nŠvedskoj imigracionoj agenciji se juče obratilo 35 azilanata s molbom da budu premešteni iz izbegličkog centra gde su smešteni jer veruju da u njemu ima duhova. 30.12.2015, Sputnik Srbija\n20:30 30.12.2015 (Osveženo: 20:31 30.12.2015)\n© Foto : PixabayDuhovi ilustracija\nŠvedskoj imigracionoj agenciji se juče obratilo 35 azilanata s molbom da budu premešteni iz izbegličkog centra gde su smešteni jer veruju da u njemu ima duhova.\nKako prenosi AP, švedski zvaničnici izjavili su danas da je grupa migranata zastrašena treptećim svetlima i bukom u kanalizacionim cevima centra u Granaforsi, malom selu u provinciji Smaland.\nMagnus Petešon, direktor lokalne ispostave agencije, rekao je da se 35 od ukupno 58 ljudi koji žive u skloništu obratilo rukovodstvu, tražeći da budu premešteni.\nPetešon je izjavio da su se teška srca vratili u centar nakon što im je rečeno da ne postoji alternativa.\nOn je rekao da „zastrašujuće pojave“ koje su izbeglice navele svakako imaju jednostavna objašnjenja, kao što su kvar na električnoj instalaciji i brze promene temperature koje izazivaju pucketanje u cevima.


Poreska uprava Srpske značajno povećala naplatu javnih prihoda | Banjaluka.net\nPoreska uprava Republike Srpske je za 11 mjeseci ove godine na račun javnih prihoda Srpske, prikupila ukupno 2,480 milijardi maraka, što je za 238,8 miliona KM ili 11 odsto više nego u istom periodu prethodne godine, uz rast naplate u apsolutno svim segmentima javnih prihoda.\nDa se radi o značajnom rastu naplate javnih prihoda pokazuje i podatak da je za 11 mjeseci ove godine naplaćeno javnih prihoda gotovo kao u cijeloj 2020. godini, kada je naplata za svih 12 mjeseci te godine iznosila 2,483 milijarde KM.\n– Pored toga, naplata javnih prihoda u 2021. godini veća je za 217,1 miliona KM ili 10 odsto u odnosu na 2019. godinu, koja nije bila opterećena krizom izazvanom pandemijom korona virusa i mjerama ograničenja i zabrana rada privrednih subjekata, kao što je to bilo 2020. godine. Takođe, naplata javnih prihoda u periodu januar-novembar ove godine veća je i u odnosu na planiranu naplatu za taj period 2021. godine, i to za 165 miliona KM ili sedam procenata – saopšteno je iz Poreske uprave.\n– Najveći rast naplate ostvaren je kod poreza na dobit, koji je naplaćen u iznosu od 218,8 miliona maraka, što je za 14,8 miliona KM ili sedam odsto više nego u istom periodu prethodne godine – navode iz Poreske uprave.\n– Kod ostalih javnih prihoda naplata je u prvih 11 mjeseci ove godine iznosila 419,6 miliona KM, što je za 77,8 miliona KM ili 23 odsto više – ističe se u saopštenju.\n– Rast naplate u novembru ove u odnosu na novembar prošle godine zabilježili su i direktni porezi i doprinosi i ostali javni prihodi od tri, deset, odnosno 24 odsto. Manja naplata bilježi se jedino kod poreza na dohodak, i to za 2,9 miliona KM, prije svega zbog toga što je Vlada Srpske povećala neoporezivi dio plate sa 500 na 700 KM i na taj način se odrekla dijela prihoda u korist radnika – navode u saopštenju.\nIako se povećanjem neoporezivog dijela plate, odnosno osnovnog ličnog odbitka i odbitka po osnovu izdržavanih članova porodice, te umanjenjem i ukidanjem naplate određenih taksi, Republika Srpska odrekla dijela poreskih prihoda u korist privrede i radnika, naplata javnih prihoda u ovoj godini nastavila je trend povećanja.\n– Poreska uprava Republike Srpske ovom prilikom izražava zahvalnost svim poreskim obveznicima koji uredno izvršavaju svoje poreske obaveze i poziva sve poreske obveznike da posluju u skladu sa važećim propisima i da svoje obaveze izvršavaju blagovremeno, te da samim tim daju svoj doprinos jačanju Republike Srpske i njene ekonomije – zaključuje se u saopštenju.


Apple kažnjen sa 25 miliona evra zbog “namernog usporavanja” starih modela iPhone-a – Startit\nApple kažnjen sa 25 miliona evra zbog “namernog usporavanja” starih modela iPhone-a\nKorisnici su ovaj potez kompanije videli kao primoravanje svojih korisnika da što pre stare modele zamene novim.\nFrancuska direkcija za zaštitu konkurencije, potrošačka prava i kontrolu prevara donela je odluku da kazni kompaniju Apple zato što je apdejtom softvera namerno usporila stare modele svojih telefona. Jedna od najvećih svetskih IT kompanija će morati da plati kaznu od 41 milion dolara (25 miliona evra), pošto o ovome prethodno nije obavestila svoje korisnike.\nOvaj proces je pokrenut početkom 2018. godine, nakon što su korisnici krajem 2017. primetili da im telefoni sporije rade posle najnovijeg osvežavanja softvera (iOS 10.2.1). Kompanija je priznala da je izostala potpuna transparentnost kod ovog poteza, koji je značajno smanjio performase starih telefona.\nKorisnici, ali i regulatori, su ovaj potez kompanije videli kao primoravanje svojih korisnika da što pre stare modele zamene novim, dok su u Apple-u opravdanje za usporavanje operativnog sistema telefona našli u tome da se na taj način čuva baterija od brze degradacije i mogućnosti da se telefon neočekivano ugasi, sam od sebe. Kako su naveli u Apple-u do ovoga je dolazilo, jer novije verzije operativnog sistema zahtevaju značajno veću potrošnju energije, a baterije vremenom gube performanse.\nJoš jedan od razloga zašto je ova američka kompanija kažnjena je to što su izostavili da obaveste korisnike iPhone-a da će prethodne performanse i neometan rad procesora u svojim starijim modelima moći da vrate zamenom baterije. Da bi umirio svoje korisnike i smanjio negativnu reakciju javnosti, Apple je 2018. smanjio cenu novih zamenskih baterija za starije modele sa 79 na 29 dolara.\nApple je nastavio sa praksom usporavanja sistema i nakon 2018. godine, a poslednji modeli sa ovim podešavanjem u softveru su XS, XS Max i XR. Međutim, sada do aktiviranja opcije usporavanja dolazi tek kada softver prepozna da dolazi do preteranog i neočekivanog zagrevanja telefona i brzog pražnjenja baterije.\nFrancuski regulatori nisu jedini koji zbog ovog poteza kaznili Apple, pošto je američka kompanija 2018. godine već platila kaznu od 5 miliona evra u Italiji.


source.ba | Evropa zabrinuta zbog odluke Irana o povećanju uranijuma\nEvropske zemlje, potpisnice nuklearnog sporazuma sa Iranom, pozvale su Iran da ne preduzima mjere koje nisu u skladu sa sporazumom.\nAjatolah Ali Khamenei poručio Evropljanima: To je san koji vam se nikada neće ostvariti!\nSve to nakon što je Teheran najavio povećanje nivoa obogaćivanje uranijuma preko dogovorenog limita.\nNjemačka je poručila da je izuzetno zabrinuta zbog najave Irana da je počeo da obogaćuje uranijum iznad limita od 3,67 odsto.\n“Snažno apelujemo na Iran da prestane sa svojim aktivnostima i promjeni one koje nisu u skladu sa obavezama”, rekao je portparol ministarstva spoljnih poslova Njemačke, prenosi Reuters.\nDodao je da je Berlin u kontaktu sa drugim potpisnicama sporazuma – Britanijom i Francuskom – kako bi se odlučilo o sljedećim koracima.\nPortparol britanskog Foreign officea izjavio je da je Iran prekršio uslove nuklearnog sporazuma iz 2015. godine i da mora neodložno da obustavi svoje aktivnosti.\n“Dok Ujedinjeno Kraljevstvo ostaje potpuno posvećeno sporazumu, Iran mora odmah da prekine sve aktivnosti koje nisu u skladu sa njegovim obavezama. U koordinaciji smo sa ostalim učesnicima sporazuma po pitanju narednih koraka po uslovima sporazuma”, rečeno je u Londonu.\nOdluku Irana a poveća nivo obogaćivanja uranijuma danas je osudio i francuski predsjednik Emmanuel Macron. On je potez Irana kvalifikovao kao “kršenje” sporazuma, rekao je neimenovani zvaničnik predsjedništva Reutersu.\nSa druge strane, iranski ministar spoljnih poslova Džavad Zarif rekao je da sve mjere koje je preduzeo Iran mogu biti povučene, ako evropske potpisnice sporazuma ispune svoje obaveze.\nZarif je na Twitteru napisao da je Iran preuzeo korake da bi zaštitio svoje interese u odnosu na “američki ekonomski terorizam”.\n“Svi takvi koraci mogu biti povučeni jedino kroz E3 sporazum” (nuklearni sporazum Irana i zapadnih sila), naveo je Zarif.\nSporazum sa Iranom potpisale su 2015. godine Njemačka, Francuska, Britanija, Rusija, Kina i SAD koje su se u međuvremenu jednostrano povukle i uvele Teheranu sankcije, prenosi CDM.


URA: Ukoliko DPS ne prihvati zahtjeve opozicije, bojkotovati izbore – Borba\nGrađanski pokret URA ostaje čvrsto privržen ispunjenju uslova iz “Sporazuma za budućnost” koji su potpisali svi opozicioni poslanici pred 20.000 građana, a funkcioneri URE su to i saopštili predstavnicima pokreta “Odupri se” na posljednjem sastanku, rekla je danas potpredsjednica GP URA, Suada Zoronjić.\nOna je navela da bi bez “korjenite promjene izbornog zakonodavstva učešće na izborima bila farsa i davanje legitimiteta DPS-u da nastavi sa zloupotrebama, prevarama i prekrajanjem izborne volje”.\n“Korjenita promjena izbornog zakonodavstva podrazumijeva izmjene i dopune više zakona. Osim krovnog Zakona o izboru odbornika i poslanika, nepohodno je izmijeniti i Zakon o registrima prebivališta i boravišta, Zakon o izboru Predsjednika Crne Gore, Zakon o finansiranju politikih subjekta i izbornih kampanja i setove medijskih zakona. Posebnu pažnju važno je posvetiti Zakonu o biračkom spisku i otklanjanju nepravilnosti i fantomskih birača iz biračkog spiska”, istakla je Zoronjić.\n“Obaveza opozicije prema građanima i javnosti je da definiše jedinstven spisak uslova i zahtjeva za promjenu izbornog zakonodavstva i stvaranje uslova za iole fer izbore. Ukoliko DPS ne prihvati jedinstvene zahtjeve opozicije za promjenu izbornog ambijenta onda je obaveza svih opozicionih subjekata da bojkotuju naredne izbore. Taj bojkot morao bi za razliku od nekih prethodnih da bude mnogo aktivniji, sa akcijama i modelima koji bi proizveli dodatan pritisak na režim”, kazala je Zoronjić.


Savesnost radnika za njihova prava i registrovanje u sindikate - Vijesti - Syri i Vizionit\nSavesnost radnika za njihova prava i registrovanje u sindikate\nPeć, 31 maj – Održana je konferencija “Podizanje savesti radnika za njihova prava i registrovanje sindikata”, a što je imalo za cilj prezentaciju izveštaja proizašlog iz istraživanja koji je realizovan u opštini Peć, sa radnicima zaposlenim u privatnim preduzećima kao i u javnom sektoru.\nNa ovoj konferenciji osim prezantacije izveštaja koji je proizašao iz istraživanja, raspravljalo se i o odgovornim institucijama, sindikatima, organizacijama civilnog društva, predsednicima saveta i grđanima o koracima koje treba preduzeti na sprovođenju zakonima o radii poštovanju radničkih prava na njihovim radnim mestima i važnosti registrovanja u sindikate.\nTokom konferencije su diskutovane in eke od važnijih tačaka koje su proizašle iz istraživanja kao što su: poznavanje zakona o radu, ugovori, radon vreme, bezbednost na random mestu, godišnji odmori, nejednoko tretiranje, podržavanje od vlade, zdravstveno osiguranje i registrovanje u sindikatima.\nUčesnici na konferenciji su se složili da ne čine koliko treba na zaštiti radničkih prava, a također radnici ne iniciraju slučajeve kršenja njihovih prava, jer ne veruju puno Vladi a takođe ni na podršku od sindikata. Takođe se vidi kao veoma potrebno podizanje svesti građanstva i radnika iz oba sektora o Zakonu o radu i pravima koja garantuje ovaj zakon, kao i značaj uloge i funkcionisanja sindikata.\nKonferencija je organizovana u okviru projekta “Aktivno Građanstvo”, što ima za cilj razvoj aktivnog građanstva na Kosovu, koje se realizuje već nekoliko godina u regionu Peći i Prizrena od strane NVO-a “Syri i Vizionit” podržane od Olof Palme International Center.


VojvodinaCafe - Shuriken Open Air Festival 17. juna\nShuriken Open Air Festival 17. juna\nVest objavljena: 09.06.2017 10:16\nShuriken je potpuno novi koncept Drum & Bass događaja koji je uspešno pokrenut kao prvi tematski festival te muzike u Srbiji prošle godine u decembru, u vidu dvodnevnog festivala, gde su nastupili izuzetno cenjeni i popularni izvođači sa samog vrha svetske scene. Priča se nastavlja ovog leta na Petrovaradinskoj Tvrđavi pod vedrim nebom 17. juna, a taj događaj će ujedno biti i promocija nove bine na Exit Festivalu za koju su Drop Sensei dobili rezidenturu.\nProgram nove bine na Exit Festivalu će biti predstavljen 6. jula u četvrtak i 9. jula u nedelju, gde će nastupiti nekoliko svetski poznatih stranih producenata, zatim, značajni i uticajni, a takođe veoma mladi i talentovani producenti i DJ-evi iz cele Srbije, uz podršku nas Drop Sensei kao rezidenata nove bine.\nPrvi Shuriken Open Air Festival će otvoriti izuzetno cenjeni i popularni producent iz Londona InsideInfo, a to ce biti ujedno i promocija njegovog debitantnog albuma koji je izašao u aprilu tekuće godine na Viper izdavačkoj kući, kao kruna njegovog decenijskog rada.\nNjegov nastup će upotpuniti sjajan ženski vokal Miss Trouble, takođe iz Londona, sa kojim sarađuje duži niz godina, a njihovi zajednicki hitovi "Metamorphosis" i "Revolution" su trenutno jedni od najvećih Drum & Bass hitova širom planete.\nNa Shurikenu će premijerno nastupiti beogradski duo producenata Splash Heads, koji su se poslednjih godina popeli u vrh svetske scene, a to dokazuju brojna izdanja za Eatbrain, Blackout, Renegade Hardvare i mnoge druge etikete.\nPored zvezda večeri nastupice veoma mladi i talentovani DJ-evi iz Novog Sada iz okoline, Massivity, Re:Vibe, uz podršku Drop Sensei domaćina.\nPretprodaja se vrši ONLINE na www.gigstix.com kao i na glavnoj gigstix biletarnici u ulici Kralja Aleksandra 12 (TC Pariski magazin), pon-pet: 9-19.30h, sub: 10-15h\nTakođe kartu možete kupiti u celoj Srbiji, samo proverite adrese prodajnih mesta na ovom linku: http://gigstix.com/prodajnamreza\nPROMO VIP: 799RSD


Bevanda je istakao da budžet institucija BiH za ovu godinu podrazumijeva smanjenje javne potrošnje i niz ušteda, što je u skladu sa Globalnom fiskalnim okvirom za 2012/2014. i zaključcima Fiskalnog savjeta BiH.\nHmjelevski je Bevandi uručio pismo premijera Poljske Donalda Tuska u kojem se kaže da će Poljska kao i do sada podržavati BiH na putu ka evroatlantskim integracijama, saopšteno je iz Savjeta ministara BiH.\n“Spremni smo podijeliti naša iskustva u procesu tranzicije i integracije s Evropskom unijom i NATO-om. Vjerujem da će se prijateljski i srdačni odnosi između naših država dinamički razvijati, kako u bilateralnim odnosima, tako i na međunarodnoj sceni”, navodi se u pismu premijera Tuska.\nAmbasador Poljske uručio je Bevandi poziv da prisustvuje susretu šefova vlada država Srednje Evrope i Kine, koji će biti održan 26. aprila u Varšavi, kada će u posjeti Poljskoj biti kineski premijer Ven Đibao. Srna\nTagovi: budzetjerzi hmjelevskitopvaznovjekoslav bevanda


Održana 54. redovna sjednica Vlade TK Upućena inicijativa za prolongiranje oporezivanja toplog obroka\n25.10.2016. u 14:17 Broj citanja: 1709\nVlada Tuzlanskog kantona utvrdila je danas i Vladi Federacije BiH uputila inicijativu za prolongiranje primjene Pravilnika o primjeni Zakona o porezu na dohodak. Ovim se Vlada Tuzlanskog kantona pridružila brojnim udruženjima poslodavaca i sindikatima koji su prethodnih dana tražili prolongiranje primjene ovog federalnog pravilnika.\nKako je navedeno početkom oporezivanja naknade za ishranu koja prelazi 1% od prosječne neto plaće isplaćene u Federaciji u posljednjem kvartalu godine predstavlja neočekivan i neugodan udar kako na poslodavce, tako i na radnike. Poslodavcima nameće obavezu obračuna i isplate poreza i doprinosa, za što nemaju planirana, niti obezbjeđena sredstva. Većina poslodavaca, koji svojim radnicima isplaćuju topli obrok u iznosu većem od 1% od prosječne neto plaće isplaćene u Federaciji, taj će problem riješiti smanjenjem toplog obroka radnicima na neoporezivi iznos, a što će značiti smanjenje ukupnih prihoda radnika i samim tim pogoršavanje njihovog materijalnog položaja.\nS druge strane poslodavci koji, u pokušaju da zaštite standard radnika i zadrže nepromijenjen iznos toplog obroka, te preuzmu obavezu uplate poreza na njegov oporezivi dio, dovest će u pitanje svoju finansijsku stabilnost.


saobraćajna policija – SNEWS\nBy SNews 28. Marta 2022. 169 0\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave saobraćajne policije, u akciji pojačane kontrole saobraćaja, koja je sprovedena od 21. do 27. marta na putevima u Republici Srbiji, otkrili su 29.857 prekršaja, od čega je čak 22.403 prekoračenje brzine, saopštio je danas MUP Srbije.\nU naselјu je zaustavlјen 16.471 vozač koji je prekoračio dozvolјenu brzinu, od čega 2.382 vozača u zoni pješačkih prelaza, dok su 5.932 vozača prekoračila brzinu van naselјa.\nKako se ističe jedan od vozača koji je isklјučen iz saobraćaja je i dvadesetpetogodišnji muškarac koji je na auto-putu Miloš Veliki kod Uba upravlјao automobilom marke „BMW“ brzinom od 216 kilometara na sat, na dijelu puta gdje je ograničenje 130 kilometara na čas.\nSaobraćajna policija je tokom akcije kontrolisala ukupno 34.149 vozila i sankcionisala 666 vozača koji su upravlјali vozilom pod dejstvom alkohola, a otkriveno je i 6.737 ostalih saobraćajnih prekršaja.\nU okviru ove akcije, 24. marta, realizovan je takozvani „Speed Marathon“, tokom kog je na svim najvažnijim putnim pravcima brzina merena neprekidno, u trajanju od 24 časa. Kontrolisano je 5.859 vozila i otkriveno 5.107 prekršaja, od čega su 4.014 prekoračenje brzine.\nAkcija pojačane kontrole saobraćaja bila je usmjerena na kontrolu brzine kretanja vozila, a istovremeno je sprovedena u 30 evropskih zemalјa koje su članice ROADPOL (Mreža saobraćajnih policija Evrope).\nNasilnička vožnja u Novom Pazaru: U naseljenom mjestu vozio 155 kilometara na sat\nBy SNews 6. Februara 2022. 187 0\nPripadnici saobraćajne policije u Novom Pazaru isključili su rano jutros iz saobraćaja vozača zbog nasilničke vožnje.\nU Novom Pazaru, jutros oko 2.20 sati je zaustavljen i tridesetjednogodišnji vozač „mercedesa“ koji je vozio brzinom od 155 kilometara na sat u naseljenom mjestu, gdje je dozvoljena brzina 50 kilometara na sat.\nVozač je doveden u službene prostorije i protiv njega će biti podnijeta odgovarajuća prekršajna prijava, navedeno je iz PU Novi Pazar\nNovi Pazar: Pijani vozači isključeni iz saobraćaja\nBy SNews 3. Februara 2022. 117 0\nPripadnici saobraćajne policije u Novom Pazaru isključili su noćas i rano jutros iz saobraćaja trojicu vozača koji su vozili pod dejstvom alkohola.\nPolicija je, oko 1.30 sati, u Ulici Ruđera Boškovića zaustavila „citroen“ kojim je upravljao tridesetpetogodišnji muškarac sa 2,08 promila alkohola u organizmu.\nDva sata kasnije, u naselju Mur zaustavljen je „opel“ kojim je dvadesetšestogodišnji muškarac upravljao sa 1,24 promila alkohola u organizmu, a jutros, oko 5 časova, u Ulici 3. Sandžačke brigade tridesetjednogodišnji crnogorski državljanin koji je vozio sa 0,52 promila alkohola u organizmu.\nVozačima je određeno zadržavanje i protiv njih će biti podnijete prekršajne prijave iz Zakona o bezbjednosti saobraćaja.\nBy SNews 18. Januara 2022. 300 0\nBy SNews 13. Januara 2022. 209 0\nBy SNews 13. Januara 2022. 274 0\nMinistarstvo unutrašnih poslova Srbije je saopštilo da će saobraćajna policija nastaviti akciju pojačane kontrole saobraćaja na svim putnim pravcima u zemlji.\nU pojačanoj kontroli saobraćaja učestvuju i civilna vozila “presretači”, a takvih je i na području PU Novi Pazar, nezvanično saznaje SNews\nTokom novogodišnjih i božićnih praznika, od 31. decembra do 9. januara ove godine, otkriven je najveći broj saobraćajnih prekršaja u vrijeme praznika u posljednjih pet godina, a tokom decembra 2021. godine u saobraćajnim nezgodama stradalo je 59 osoba, 16 više nego u istom periodu 2020. godine.\nU akciji pojačane kontrole saobraćaja, tokom praznika, policija je otkrila ukupno 31.828 prekršaja, što je čak 84 odsto više u odnosu na praznični period prošle godine, saopštio je MUP Srbije.\nNajviše prekršaja otkriveno je na teritoriji Policijske uprave za grad Beograd – 3.510,\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova apeluju je na učesnike u saobraćaju, posebno mlade vozače, da poštuju saobraćajne propise, da budu oprezni i odgovorni, jer ćemo samo tako izbjeći tragedije.\nOd početka godine u saobraćajnim nezgodama poginulo je 15 lјudi. Decembra prošle godine u saobraćajnim nezgodama stradalo je 59 lјudi, od kojih je 14 mladih, samo u dvije saobraćajne nezgode stradalo je sedmoro mladih koji su imali između 14 i 23 godine.\nBy SNews 10. Decembra 2021. 266 0\nBy SNews 19. Juna 2021. 337 0\nPolicijski službenici Uprave saobraćajne policije MUP-a Srbije danas sprovode akciju pod nazivom „Alcohol and Drugs Marathon“, tokom koje će biti angažovani svi raspoloživi uređaji za otkrivanje prekršaja vožnje pod dejstvom alkohola i psihoaktivnih supstanci, tokom 24 sata neprekidno.\n„Alcolol and Drugs Marathon“ se sprovodi u 30 evropskih država, u okviru akcije pojačane kontrole saobraćaja koja je usmjerena na otkrivanje prekršaja vožnje pod dejstvom alkohola i psihoaktivnih supstanci.\nU prva tri dana akcije, saobraćajna policija isklјučila je iz saobraćaja 25 vozača zbog upravlјanja vozilom pod dejstvom psihoaktivnih supstanci i više od 900 vozača zbog vožnje pod dejstvom alkohola, a pored toga sankcionisano je još 6.000 drugih prekršaja, saopšteno je iz MUP-a Srbije.\nBy SNews 24. Aprila 2021. 510 0\nPripadnici saobraćajne policije u Novom Pazaru su u okviru međunarodne akcije pojačane kontrole brzine, isključili iz saobraćaja tridesetčetvorogodišnjeg vozača “audija” koji je upravljao vozilom 143 kilometara na sat.\nOn je tom brzinom vozio na dijelu puta gdje je brzina ograničena na 50 kilometara na sat, što predstavlja nasilničku vožnju, saopštila je Policijska uprava Novog Pazara.\nInače, u poslednje vrijeme je trend da uglavnom mladja populacija objavljuje i snimke bahatih vožnji na društvenim mrežama, sa ciljem sticanja većeg broja pregleda i dokazivanja u društvu, što se u ne malom broju slučajeva završi i sa fatalnim ishodom.


Naših prvih dvadeset – 2004. godina u znaku privatizacija i izbora - KruševacGrad\nDanas se, zajedno sa vama, vraćamo u dešavanja o kojima je nedeljnik GRAD pisao tokom 2004. godine. Ovim svojevrsnim vremeplovom vas svakog vikenda vraćamo u zbivanja, teme, razgovore, iz po jedne od proteklih 20 godina, a sve u susret 20-tom rođendanu naših novina, koji obeležavamo krajem aprila.\nNa početku godine pisali smo o novim poslanicima koji će Kruševac predstavljati u tadašnjem republičkom parlamentu, a koji su izabrani na parlamentarnim izborima održanim krajem 2003. godine. U Narodnu skupštinu tada su ušli Branimir Trajković (DSS), Dragan Jovanović (SPS) i Momčilo Duvnjak SRS, što je značilo da Kruševac ima jednog poslanika manje u odnosu na prethodni saziv parlamenta.\nU toj godini je poznati kruševački klarinetista Miodrag Knežević Knez obeležio četiri decenije rada, a kroz razgovor sa njim podsetili smo na to da je bio pitomac Vojne akademije, član narodnog orkestra Radio Beograda, šef orkestara KUD Abrašević, umetnik, boem, čuvar dobre narodne pesme.\nProdaja tadašnje HI „Župa“ Violeti Josifovoj, odnosno njenoj firmi, punila je, kako će se kasnije ispostaviti potpuno opravdano, novinske stupce. Ta privatizacija je od početka bila puna kontroverzi, a u prvoj godini pratili su je protesti radnika, sindikata, nesuglasice stranaka i često ćutanje nadležnih.\nBeležili smo da je kruševački Zdravstveni centar zbog besparice bio prinuđen da redukuje usluge pacijentima te da su bile odložene intervencije koje nisu hitne.\nPisali smo o pogromu srpskog stanovništva, koji se tog marta desio na Kosovu i Metohiji, te reakciji javnosti na ta dešavanja.\nPočetkom aprila smo proslavili izlazak stotog broja, a dve nedelje kasnije i drugi rođendan. Tim povodom sagovornik nam je bio osnivač i tadašnji vlasnik novina GRAD Boban Milovanović.\nTe godine je preminuo poznati srpski glumac, Kruševljanin Bata Paskaljević, što je, takođe, bilo zapisano na stranicama našeg nedeljnika.\nIstraživali smo koliko je saobraćajki koje izazovu pijani vozači te stigli do podatka da svake druge nedelje po jedan takav izazove nesreću.\nZapisi iz te godine govore da su prolećne poplave i tada mučile kruševački kraj.\nJunaci naših priča bili su uspešni učesnici na kvizovima tadašnje BK televizije, jer je njih troje, od 30 miliona dinara koji su tada bili podeljeni, uzelo više od tri miliona dinara.\nNajavili smo početak izgradnje prvog kruševačkog mega marketa, reč je o sadašnjem Maksiju kod Bazena, koji je počeo da se gradu u novembru te godine.\nDragan Azdejković iz Demokratske stranke Srbije, koji je na lokalnim izborima te godine, prvim i jedinim do sada sprovedenim neposredno, pobedio govorio je za GRAD.\nU trci za tu poziciju, u drugom krugu, direktan konkurent mu je bio Goran Krasić iz Demokratske stranke.\nTe godine su sprovedeni su i izbori za odbonike lokalnih skupština. Održani su i predsednički izbori, ponovljeni, nakon neuspelih iz 2003. godine. Dva kruga su bila tokom juna, a pobedio je Boris Tadić.\nO situaciji u „Trajal korporaciji“ govorio je Miloš Nenezić, koji je godinu dana pre toga došao na mesto generalnog direktora tog preduzeća.\nBavili smo se organizovanjem godišnjica matura, koje su u to vreme u hotelu „Rubin“ okupljale cele generacije, te su priliku da se sretnu imali oni koji su zajedno pohađali osnovnu školu, a potom otišli u različite srednje. Te godine, prvi put se dogodilo da su se pojavila dva organizatora te se otvorila mogućnost da se generacija „razdvoji“.\nPutovanje u prošlost nastavljamo sutra, kada vam donosimo tekstove i teme kojima se naš nedeljnik bavio tokom 2005. godine.\nTrajal nerešeno u Trgovištu, poraz Meševa u Paraćinu\nRukometašice Napretka pokorile Radnički\n10.06.2022 0 198\n29.05.2022 0 181\n02.05.2022 0 242\n28. juna 2022., 11:01


13 May 2022, 9:46 Beograd rts Elena Marjanović\n"Kada im je nešto potrebno i stariji građani brzo nauče da koriste usluge elektronske uprave, što je posebno evidentno bilo tokom pepidemije korone", kaže Jovanović. Preko elektronske uprave građani već godinama mogu da zakažu termine za izdavanje ličnih dokumenata koji mogu da se zakažu i dva meseca unapred. Gužve se, kaže, međutim uvek stvore pred letnje odmore, pa termina gotovo da nema.\nGrađani nisu kuriri, e-uprava najavljuje digitalni zdravstveni karton\n15 Apr 2022, 9:41\nKoliko nam je digitalizacija olakšala život tokom pandemije? Kada smo najviše koristili digitalne platforme, a gde ćemo…\nŠta sve možete saznati preko aplikacije E-zdravlje\n30 Dec 2021, 9:21\nGrađani Srbije ubuduće će preko portala E-zdravlje moći da pristupe svojim zdravstvenim kartonima. Uz pomoć aplikacije može…\nNa portalu eUprava dostupne su tri nove usluge koje omogućuju da se sa samo nekoliko klikova elektronski dobije uverenje…


Brojno najznačajnija je bila opština u Maroku, gde je do početka XX veka položaj Jevreja takođe vrlo nesiguran. Jevrejske četvrti u Fezu, Marakešu, Kazablanki i Rabatu bile su strogo izolovane. Jevreji su tu stanovali pod najgorim uslovima, nezaštićeni zbog svog posebnog statusa domiciliranih stranaca.\nTeorijski, oni su bili sultanovi gosti, ali Maroko je u toku čitavog XIX veka i sve do 1912. godine bio plen anarhije i ratova između sultana i pretendenata na presto.\nAko su neke jevrejske porodice i uspele da neko vreme budu u dobrim odnosima sa vlašću, masa je bila prepuštena milosti kaida, paša i pobunjeničkih vođa, i morala je da se odrekne jednog dela svojih oskudnih sredstava da bi stekla bezbednost koja je u stvari bila samo prividna.


Šta Srbija može da nauči iz afričkog iskustva sa kineskim investicijama? | Prenosimo\nPočetna strana > Prenosimo > Šta Srbija može da nauči iz afričkog iskustva sa kineskim investicijama?\nŠta Srbija može da nauči iz afričkog iskustva sa kineskim investicijama?\nKada se uzme u obzir sve ono što je predviđeno budžetom za 2021. godinu i kada se to bude realizovalo, rast duga prema Kini biće enorman i kretaće se oko 15% ukupnog javnog duga Srbije. Drugim rečima, svaki punoletni građanin Srbije dugovaće Kini oko 1.000 evra. I to je, sudeći po najavama zvaničnika Vlade, tek početak\nKada je krajem 90-ih godina prošlog veka Kina počela da investira u Africi, te investicije su dočekane sa oduševljenjem. Veoma slabo razvijenim afričkim zemljama, sa istovremeno jako ograničenim mogućnostima za pristup finansijskom tržištu, investicije su bile preko potrebne. Prema izveštajima Svetske banke, u prvih petnaestak godina, kroz nekoliko hiljada projekata slilo se u Afriku nekoliko stotina milijardi dolara. Investicijama se „u zube“ nije gledalo, te su teme poput zaštite životne sredine, prava radnika i tržišnih uslova poslovanja bile slabo zastupljene, kako u odnosima država sa kineskim kompanijama, tako i u javnom mnjenju.\nInvesticijama se „u zube“ nije gledalo, te su teme poput zaštite životne sredine, prava radnika i tržišnih uslova poslovanja bile slabo zastupljene, kako u odnosima država sa kineskim kompanijama, tako i u javnom mnjenju\nInvesticije i krediti su uglavnom išli u siromašne zemlje sa veoma slabom ili nikakvom regulativom u oblasti zaštite životne sredine. To je dovelo do toga da te države postanu „rajevi“ za kinesku prljavu tehnologiju. Ipak, pod pritiskom domaće i strane javnosti, nakon 2012. godine Kina delimično menja pravac, uključujući sve više ekološke elemente u svoju politiku investicija u afričke zemlje. Vlada Kine krajem 2013. godine daje preporuku kompanijama da poštuju ekološka pravila u zemaljama u kojima rade sa ciljem da smanje uticaj na životnu sredinu, smanje zagađenje i upravljaju otpadom u skladu sa međunarodnim pravilima (David H. Shinn, 2016, „The Environmental Impact of China’s Investment in Africa“).\nŠta Srbija i druge evropske zemlje koje su trenutno meta kineskih investicija mogu da nauče iz afričkog iskustva?\nSrbija i kineske investicije\nNegde početkom 2010. kada su krediti međunarodnih finansijskih institucija počeli da stagniraju (što zbog krize, što zbog rastućeg trenda javnog duga u Srbiji), tadašnja vlada je počela da sklapa sporazume sa bilateralnim kreditorima. Ovakva politika je intenzivirana nakon 2012. godine i traje do danas.\nRusija, Ažerbejdžan, Katar, Kina, UEA, davali su relativno povoljne kredite Srbiji, bez postavljanja previše uslova. Jedini značajniji uslov je bio da posao bez tendera rade kompanije iz tih zemalja.\nMeđutim, kada se uzme u obzir sve ono što je predviđeno budžetom za 2021. godinu i kada se to bude realizovalo, rast duga prema Kini biće enorman i kretaće se oko 15% ukupnog javnog duga Srbije. Drugim rečima, svaki punoletni građanin Srbije dugovaće Kini oko 1.000 evra. I to je, sudeći po najavama zvaničnika Vlade, tek početak\nTakav trend doveo je do situacije da je udeo javnog duga stranim vladama u ukupnom dugu porastao sa svega 1% na kraju 2010. godine, na oko 14% krajem marta 2021. godine. Ako se uzmu u obzir i dogovoreni krediti stranih vlada u 2021. godini i pod pretpostavkom da se svi povuku u narednom periodu (nije realno da se to desi, iako su svi predviđeni Zakonom o budžetu za 2021. godinu), taj iznos bi mogao da dostigne preko 30% ukupnog javnog duga Srbije.\nKada se pogleda detaljnije struktura tih kredita, na kraju marta 2021. godine oko 30% od ukupnog duga stranim vladama ili oko 4% ukupnog javnog duga Srbije otpada na dug prema Kini (prema mesečnom izveštaju Uprave za javni dug Srbije za prvi kvartal 2021. godine, dug prema Kini iznosi oko 1,145 milijardi evra).\nMeđutim, kada se uzme u obzir sve ono što je predviđeno budžetom za 2021. godinu i kada se to bude realizovalo, rast duga prema Kini biće enorman i kretaće se oko 15% ukupnog javnog duga Srbije. Drugim rečima, svaki punoletni građanin Srbije dugovaće Kini oko 1.000 evra. I to je, sudeći po najavama zvaničnika Vlade, tek početak.\nSa druge strane, istovremeno sa rastom javnog duga prema Kini, rastu i strane direktne investicije iz ove zemlje. Za samo nekoliko godina, Kina postaje najznačajniji investitor u Srbiji. Do 2013. godine, investicije iz Kine u Srbiji (i generalno u Evropi) bile su na veoma niskom nivou. Od 2014. godine, one naglo rastu, tako da u prethodne četiri godine one dostižu oko 7% ukupnih stranih direktnih investicija u Srbiji.\nKada se u obzir uzmu i investicije kineskih kompanija koje su indirektno ušle u Srbiju, možemo sa sigurnošću reći da je Kina ubedljivo najveći pojedinačni investitor u Srbiji u periodu 2017-2020.\nPojedinačno posmatrano, od 2017. zaključno sa 2020. godinom, Kina je postala dugi najveći investitor u Srbiji sa blizu 1,4 milijarde evra stranih direktnih investicija prema zvaničnim podacima NBS. Time je Kina u posmatranom periodu pretekla tradicionalno velike investitore poput Nemačke, Rusije, Italije, Austrije i Slovenije.\nJedina zemlja iz koje je u ovom periodu došlo više investicija nego iz Kine je Holandija, ali to treba uzeti sa rezervom jer su u Holandiji zbog preferencijalnog poreskog tretmana registrovane mnoge multnacionalne kompanije (npr. investicija FIAT-a formalno je došla iz Holandije, ne iz Italije, jer je tamo kompanija registrovana).\nKada se u obzir uzmu i investicije kineskih kompanija koje su indirektno ušle u Srbiju (npr. akvizicija kanadske kompanije Nevsun koja istražuje nalazište bakra i zlata kod Bora od strane kineske kompanije Ziđin, a koja je istovremeno i vlasnik RTB Bor), možemo sa sigurnošću reći da je Kina ubedljivo najveći pojedinačni investitor u Srbiji u periodu 2017-2020. godina.\n(Autor je vanredni profesor FEFA fakulteta)\nČetiri jahača srpske ekonomske apokalipse\nNebojša Babić:\tJe li Ukrajina pred porazom u Donbasu?\nLjiljana Bogdanović:\tKako je jedno istraživanje potvrdilo reči Andreja Fursova da su "Rusima braća samo Srbi"\nVesna Knežević:\tGebels i naše doba - Priručnik za savremene propagandiste (I)


Opozicija počela da seli beli šator iz grada u grad - Novinar.rs\nOpozicija počela da seli beli šator iz grada u grad\nPosle dve nedelje od formiranja Slobodne zone u Beogradu u Pionirskom parku ispred zgrade Predsedništva, beli šator Slobodne zone seli se danas u Knjaževac, a u četvrtak će biti u Majdanpeku.\n– Bićemo tamo gde je sloboda još više ugrožena nego u Beogradu – tako obrazlaže „seljenje“ zone iz Beograda Dragan Đilas, predsednik Stranke slobode i pravde. Kako za naš list dodaje, posle najnovijeg fizičkog napada na predstavnike opozicije odlučeno je da zona slobode bude u Knjaževcu, a posle širom Srbije.\nPosle napada na Dalibora Stanojevića, odbornika DS i jednog od organizatora protesta „Jedan od pet miliona“ u Knjaževcu u Savezu za Srbiju i među potpisnicima Sporazuma s narodom, doneta je odluka da se zona slobode, kako je više puta najavljivano, širi po Srbiji i odlazi na mesta gde je ugrožena sloboda i vlast se nasiljem i bezobrazlukom obračunava sa onima koji drugačije misle.\nKako se navodi u saopštenju SZS, biće svugde po Srbiji gde je sloboda na drugačije mišljenje ugrožena, gde je sloboda ukradena, gde je ukraden život građana Srbije, gde je nasilje jedini odgovor vlasti, gde je okačena krvava košulja umesto zastave Srbije.\nDodaje se da posle skoro šest meseci protesta i razbijanja glave Borku Stefanoviću, umesto odgovornog pristupa, dijaloga i normalizacije stanja, predstavnici vlasti nastavljaju sa nasiljem i prebijanjem opozicionog odbornika. „S obzirom da više niko nije bezbedan u opštinama širom Srbije, mi smo odlučili da slobodnu zonu premestimo u Knjaževac i pokažemo ljudima tamo da nisu sami i da nećemo da trpimo nasilje“, navedeno je u saopštenju.\nPovod za odlazak u Majdanpek je incident u kojem je učestvovala lokalna funkcionerka SNS i zamenica predsednika te opštine Elvira Jovanović, koja je otela telefon Marku Raduloviću, lekaru i lokalnom predstavniku Dveri.\nRadulović i Boban Tošić, takođe aktivista Dveri u Majdanpeku, hteli su da snime mali odziv naprednjaka iz te opštine na nedavni miting SNS u Beogradu. Raduloviću je, prema saopštenju Dveri, Jovanovićeva oduzela telefon, a Tošića je jedan od naprednjaka nekoliko puta udario držaljkom koja se koristi za zastave i pretio mu smrću.\nDanas će u slobodnoj zoni u 17 sati Knjaževcu biti postavljena izložba u Muzeju naprednjačkog realizma, u 18 časova biće održana tribina na kojoj će govoriti i lideri Saveza za Srbiju, a u pola osam kao i do sada u Beogradu biće emitovan Dnevnik slobodne Srbije.\nPalma: Opozicija će krampovima da nasrne na izgrađene autoputeve, zgrade, kliničke centre, škole, vrtiće, helihoptere, avione…\nOpozicija o posebnoj sednici o Kosovu: „Ne dolazimo“, „Dolazimo samo na tu sednicu“, „Svakako se vraćamo u parlament“…\nPosted in POLITIKATagged #OPOZICIJA #ŠATOR #SLOBODNA ZONA\nSrbija na vrhu Evrope: 78 odsto zaposlenih pati od hronične iscrpljenosti na poslu Porast broja zaposlenih koji osećaju hroničnu iscrpljenost na poslu kao ozbiljan alarm doživljava gotovo 70 odsto Evropljana, […]


Naslovna / Grad / Beograd / Tribina na opštini Savski venac\n(Foto: Stefan Burmazević/Gradski Magazin)\nNa tribini posvećenoj građanima beogradske opštine Savski venac govorili su dr Nebojša Stefanović (Ministar unutrašnjih poslova), Goran Vesić (Gradski menadžer), Borko Milosavljević (pomoćnik gradonačelnika)\ndr Nebojša Stefanović na tribini na Savskom vencu rekao da Ministarstvo unutrašnjih poslova vodi bespoštednu borbu protiv krupnog kriminala, Stefanović je istakao da policija neće zapostaviti ni sitan – razbojničke krađe, džeparenja. Izjavio je da će kroz reforme koje sprovodi MUP građani dobiti efikasnu policiju i poštene i odgovorne policijske službenike.\nTom prilikom, ministar je ukazao da, pre svega, policajac mora da bude pošten i odgovoran čovek, dodavši da u policiji radi najveći broj takvih ljudi.Ministarstvo unutrašnjih poslova vodi bespoštednu borbu protiv krupnog kriminala, Stefanović je istakao da policija neće zapostaviti ni sitan – razbojničke krađe, džeparenja.\n”Naš osnovni zadatak je da kroz reformu, građani dobiju efikasnu policiju. Policajca koji je vaš komšija, koga vi poznajete i koji poznaje vas, koji poznaje svaku ulicu i koji će sprečiti kriminalce da našoj deci diluju drogu, koji će ih uhapsiti i predati nadležnim organima“, istakao je Stefanović na tribini ”Bezbednost građana” u beogradskoj opštini Savski venac.\n”U prethodnih godinu dana podneli smo 160 krivičnih prijava protiv različitih ljudi u policiji, zbog zloupotreba i drugih krivičnih dela za koje postoji sumnja da su ih počinili”, precizrao je Stefanović.\ndr Nebojša Stefanović o izmenama Zakona o bezbednosti saobraćaja\ndr Nebojša Stefanović (Foto: Stefan Burmazević/Gradski Magazin)\nGovoreći o izmenama Zakona o bezbednosti saobraćaja, naveo je da će svima onima koji u vožnji budu imali preko dva promila alkohola u krvi ili budu vozili bez vozačke dozvole, biti oduzeto vozilo.\n”Naša deca nisu mete, ovo nisu trkače staze, Beogradom ne može da se divlja. Vozite normalno i pristojno, postoje ograničnja brzine i toga svi moraju da se pridržavaju”, naglasio je ministar policije.\n”Javna preduzeća posluju bolje, kvalitetnije, stabilnije i zahvaljujući takvom poslovanju napravljene su značajne uštede u budžetu, tako da se grad nije zaduživao”, kazao je Vesić.\nGoran Vesić (Gradski menadžer), Borko Milosavljević (pomoćnik gradonačelnika) (Foto: Stefan Burmazević/Gradski Magazin)\nPredhodno TOS na sajmu Place2go u Zagrebu\nSledeće Tradicionalni turnir u malom fudbalu u bloku 38.