BalkanMagazin :: Bolnice se pune brže nego u martu\nponedeljak, 06. jul 2020 11:23\n(ponedeljak, 06.07.2020 - pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nMumbai, 05.07.2020 - žena koji nosi masku za lice kao predostrožnost protiv koronavirusa, prolazi kroz poplavljenu ulicu tokom monsunskih kiša u Mumbaiju\nGrčka zatvorila granicu za sve državljanje Srbije. Epidemiološka slika u poslednja 24 sata nešto bolja. Bolnice se pune brže nego u martu. U parlamentu sedam izbornih lista, od toga četiri manjinske.\nJiangxi, 05.07.2020 - spasilac pomaže radniku da preko merdevina pređe poplavljeno gradilište u okrugu Jingsi u centralnoj kineskoj provinciji Jiangki, dok je veliki deo južne Kine u nedelju zahvatilo više sezonskih kiša i poplava\n„Grčka zatvorila granicu za sve državljanje Srbije“ javlja Informer. „Oko 20.000 Srba imalo uplaćeno letovanje, sada im je propao odmor, ne zna se do kada će trajati blokada“.\n„Rampa našim građanima, Grčka za Srbe opet zatvorila granice. Odluka na snazi jutros od 6 sati pa do 15. jula. Ljajić: Testiranje turista presudilo“.\n„Naši turisti koji su trenutno na moru moći će da se vrate kućama“ piše u Blicu pod naslovom „Grci nam od danas zatvaraju granice“.\nKurir javlja da „oko 24.000 naših turista, koji se trenutno nalaze na odmoru, moći će da ostane do kraja aranžmana“. List prenosi i upozorenje Ivice Dačića, ministra spoljnih poslova: „Ne krećite na put“.\nZanjan, 05.07.2020 - ljudi koji nose zaštitne maske kako bi sprečili širenje korona virusa u gradu Zanjan, oko 330 kilometara zapadno od glavnog grada Teherana, dok je u Iranu u nedelju uvedena obaveza nošenje maski jer se strah povećava zbog novih zveštaja o smrtnosti od COVID-19\n„Novosti tvrde kako je „epidemiološka slika u poslednja 24 sata nešto bolja“ pod naslovom „Korona smanjila brzinu“. List navodi da je „bitku sa kovidom-19 do juče u 15 sati izgubilo pet osoba. Novozaraženih 302, na respiratorima ukupno 81 pacijent“.\nImunolog Srđa Janković o borbi sa virusom govori za Blic pod naslovom „Moraćemo da naučimo da živimo s koronom“. On kaže da se „pokazalo da leto neće ubiti virus i da svako popuštanje mera doprinosi njegovom razbuktavanju“. List citira i izjave drugih lekara: „Očekujemo manji broj zaraženih od nedelje“ (Tiodorović), „Obolevaju uglavnom mladi na žurkama“ (Stevanović), „U Novom Pazaru bolja situacija ali nema opuštanja“ (Lončar).\n„Stručnjaci zapanjili zaključkom, misteriozni virus ubija po Srbiji“ objavljuje Srpski telegraf i citira lekare: „Ima pacijenata sa svim simptomima korone a rezultat im je negativan“ (Stevanović), „Ovo ne liči na koronu, obolele treba testirati na druge viruse (Gligić), „Mnogo je mladih sa upalom pluća, deluje kao da je reč o novoj zarazi“ (Nestorović).\n„Bolnice se pune brže nego u martu“ objavljuje Danas.\nTabloid Alo javlja da „Korona kosi srpsku omladinu“. List objavljuje da „najveći broj među zaraženima čine mladi ljudi“.\nKurir objavljuje „potresnu ispovest“ pod naslovom „Rasim Ljajić: Tresem se kad mi zvoni mobilni, odmah se pitam ko je umro“.\nPolitika objavljuje, „Od danas kazne za Beograđane koji ne nose maske“. To će se primenjivati na mestima na kojima je propisano nošenje maski. List prenosi i izjavu gradonačelnika Zorana Radojičića koji je rekao da „znatno veći broj ljudi nosi maske od momenta kada je počeo da se povećava broj obolelih“.\nSeoul, 05.07.2020 - hrišćanski vernici koji nose maske za lice kako bi se zaštitili od širenja coronavirusa, održavaju distancu prilikom dolaska na službu u crkvi u Seulu\nKonačni izborni rezultati\n„Objavljeni konačni rezultati izbora“ javlja Politika pod naslovom „U parlamentu sedam lista“. List dodaje da su od tog broja – četiri manjiske liste. Dakle, osim manjinskih, u Skupštini Srbije biće tri liste koje su na izborima predvodili Aleksandar Vučić, Ivica Dačić i Aleksandar Šapić.\nDronovi za srpsku avijaciju\n„Naša vojska najjača dosad“ piše u Informeru. „Moćni dronovi čuvaju Srbiju. Šest modernih kineskih dronova CH-92A, koji mogu da nose po dve laserski navođene rakete, ušli u sastav srpskog Ratnog vazduhoplovstva“.\nOdesa, 05.07.2020 - ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski, koji nosi masku za zaštitu od koronavirusa, prolazi pored orkestra mornarice tokom obeležavanja Dana ukrajinske mornarice u crnomorskoj luci Odesa\n„Američki naftaši u opasnosti od bankrota“ objavljuje Politika. „Uspeh zasnovan na basnoslovnom zaduživanju vraća se petro-sektoru kao bumerang“. List navodi primer firme Čezapik iz Oklahome koja je 1989. osnovana s početnim kapitalom od 50.000 dolara. Na vrhuncu uspeha vredela je 37 milijardi dolara i bila drzgi po veličini proizvođač prirodnog gasa u Americi. Pre nekoliko dana, međutim, proglasila je bankrot sa samo 82 miliona na računu i nenaplativim dugom od devet milijardi dolara.\nWashongton, 05.07.2020 - predsednik Donald Tramp i prva dama Melanija Tramp tokom proslave “4. jula” događaja "Pozdrav Americi" ispred Bele kuće\n„Jeziva saobraćajna nesreća na putu Kula – Ruski Krstur“ piše u Informeru. „Pijan odvezao tri devojke u smrt. Mihajlo Sabadoš (23) sa 1,97 promila alkohola vozio ´reno´ i sleteo u kanal. Dok je on lakše povređen, poginule su Tatjana Gadž (15), Božidarka Đukić (23) Marija Fekete (17) a teško su povređeni Milica Stojšić (14) i Jovan Vijanac (18).“\nNovosti javljaju da je, pored ove nesreće, i „tehničar užičke bolnice, posle treća smene, sleteo u zlatarsko jezero“ kao i da je „motociklista poginuo kod Ivanjice“.\n„Grupa maloletnika presrela fudbalera“ javlja Blic pod naslovom „Duška Tošića napali nožem u Beogradu“.\n„Nesvakidašnji incident juče ujutro“ objavljuju Novosti. „Huligani napali Tošića na Kališu“.\n„Pet maloletnika napravilo zasedu fudbaleru, huligani hteli da zakolju Tošića“ objavljuje Srpski telegraf. „Skandal: Tužilac napadače pustio na slobodu jer nisu nikog povredili“.


Arnel Isak, ministar Ministarstva za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline: Izvještaj za 100 dana rada | Visoko.co.ba\nNaslovnica ZDK Politika Arnel Isak, m...\nArnel Isak, ministar Ministarstva za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline: Izvještaj za 100 dana rada\nU skladu sa usvojenim Programom utroška namjenskih sredstva Fonda za zaštitu okoliša, Ministarstvo je raspisalo Javni poziv za dodjelu sredstava za realizaciju usvojenog Programa.\nUkupna namjenska sredstva Fonda iznose 1 milion i 544 hiljade KM, od kojih je za Projekte iz oblasti upravljanja otpadom predviđeno 900 hiljada KM, za Projekte čišćenja obala rijeke Bosne 500 hiljada KM i za Projekte iz oblasti zaštite okoliša 144 hiljade KM. Na Javni poziv je prijavljeno ukupno 110 Projekata i u toku je postupak vrednovanja i ocjene projekata. Gradovima i općinama je direktno prebačeno preko 650 hiljada KM sredstava Fonda za zaštitu okoliša, te 100 hiljada KM za izgradnju EKO-kuće na Smetovima.\nČlanak prijeTužiteljstvo HNK traži dokaze o nezakonitim radnjama u Aluminiju\nSljedeći članakOO SDA Visoko: Ukupni poticaji za poljoprivrednike u Visokom iznose 60.000 KM, ali zato je novi automobil gradonačelnice koštao 65.000 KM


Naplata putem QR koda nova je mogućnost koja stiže uz aplikaciju Privredne komore Srbije\nMarko Crnjanski 27. 3. 2019.\nPrivredna komora Srbije priprema 'PKS instant PAY' aplikaciju koja omogućava naplatu proizvoda i usluga mobilnim telefonom ili tabletom - a koja je namenjena trgovcima koji na svojim prodajnim mestima nemaju POS termilane za plaćanje karticama.\nDa bi pristupili novom načinu naplate, trgovcima je potreban mobilni telefon ili tablet na prodajnom mestu i instalirana aplikacija PKS instant PAY. Nova aplikacija Privredne komore Srbije donosi proširenje mogućnosti naplate bez ikakvih inicijalnih i fiksnih troškova, a zasnovana je na Instant platnom sistemu NBS-a za plaćanje u režimu 365 dana u godini, sedam dana nedeljno, 24 časa dnevno i biće dostupna kroz sve bankarske kanale od početka aprila.\nReč je o jednom od najsavremenijih načina bezgotovinskog plaćanja preko koga primalac dobija sredstva odmah. PKS instant PAY je projektovan da doprinese većem korišćenju savremenih instrumenata plaćanja, a prvenstveno m-bankinga i povećanja udela elektronskog plaćanja, odnosno smanjenja cene transakcija za krajnje korisnike.\nOvakav način plaćanja povećava konkurenciju na tržištu platnih usluga i podstiče pružaoce platnih usluga da ulažu u nova rešenja i servise kako bi postojećim i budućim klijentima omogućili što lakši, jednostavniji i brži prenos novčanih sredstava.\nJedanaest banaka u Srbiji u procesu implementacije nove usluge\nTrenutno je 11 banaka u procesu implementacije ove usluge. Inače, cilj Privredne komore Srbije u koncipiranju i razvoju ove usluge je povećanje udela bezgotovinskih plaćanja, čime se značajno utiče na smanjenje sive ekonomije kao i na digitalizaciju poslovanja, MSP sektora i preduzetnika, odnosno brz transfer novca dostupnog na računu trgovca u roku od par sekundi uz niže troškove transakcija.\nUkoliko trgovac ima pomenutu aplikaciju, kupac će moći da plati određenu robu ili usluge korišćenjem QR koda i to na dva načina. Jedan od načina je da kupac generiše na svom mobilnom telefonu QR kod koji će zatim trgovac skenirati, primenom IPS “skeniraj” opcije. Drugi način je da trgovac bude taj koji će generisati QR kod na svom mobilnom uređaju koristeći IPS “prikaži” opciju, te će kupac taj kod skenirati i izvršiti plaćanje preko svoje m-banking aplikacije.\nPKS instant pay\nGoogle Play prodavnica\n15. 8. 2019. u 14:44 Odgovori\nI na kraju ništa još uvek od usluge…\n21. 7. 2020. u 15:38 Odgovori\nI dalje nista od ovoga?


Za ponedeljak 14. septembra 2009. – Nadlanu.com\nZa ponedeljak 14. septembra 2009.\nBEOGRAD, 14. septembra 2009. (Beta) - Beogradski dnevni listovi na naslovnim stranama današnjih izdanja najviše pažnje su posvetili međunarodnom aeromitingu koji je održan u Batajnici.\nALO - Pod naslovom "Pavle proslavio 95 leta s osmehom", list piše o rođendanu poglavara Srpske pravoslavne crkve. "Tadić podržao gej paradu", o organizaciji Parade ponosa. O smotri vojnih aviona u Batajnici "150.000 ljudi na aeromitingu".\nBLIC - O situaciji u prosveti "U Srbiji višak 11.000 školskih odeljenja". List objavljuje intervju sa šefom švedske diplomatije Karlom Biltom "Prelazni sporazum uslov za kandidaturu". O aeromitingu u Batajnici "Umetnost u vazduhu".\nBORBA - "Država otpušta 14.000 činovnika", o planu ušteda i predstojećoj projekciji budžeta za narednu godinu. "Više od 100.000 ljudi na batajničkom aeromitingu", o manifestaciji na vojnom aerodromu u Batajnici.\nVEČERNJE NOVOSTI - Posle hapšenja u "Želvozu" u tekstu pod naslovom "200 strana sumnji". O tome da su poljoprivrednici ogorčeni na državu "Ambari krcati džepovi prazni". O aeromitingu u Batajnici "Akrobacije za 100.000 ljudi".\nGLAS JAVNOSTI - O najavi zaustavljanja rasta penzija "Starost u bedi i jadu". O novom zakonu o javnom informisanju "Političari bez odgovornosti". List piše i o stavovima političara po pitanju legalizacije prostitucije "Neće pare od lakih dama".\nDANAS - O zakonu o javnom informisanju "Stručnjaci za, G17 plus protiv". O aeromitingu u Batajnici "Pilotske akrobacije pred 100.000 gledalaca". List objavljuje kratak intervju sa direktorkom Agencije za borbu protiv korupcije Zoranom Marković "Podaci o imovini funkcionera biće dostupni javnosti".\nKURIR - Pod naslovom "Beli medvedi", list piše da zakon o javnom informisanju predviđa obavezu državnih funkcionera da novinarima daju informacije, ali ne i kazne ukoliko to odbiju.\nPOLITIKA - O aeromitingu u Batajnici "Akrobacije nad Beogradom". Istraživanje o mladima "Što mlađi - to zadovoljniji". Različita gledišta o tome da li treba održati "Povorku ponosa" dvojice sagovornika Boška Obradovića i Marka Karadžića.\nPREŠ - List piše o tome da "Država duguje za vodu 112 miliona". O političkih i ekonomskim reformama "Opozicija neće da podrži reforme Tadića". O aeromitingu u Batajnici "100.000 ljudi na aeromitingu".\nPRIVREDNI PREGLED - "Aeromiting promocija Srbije i njene vojske", o manifestaciji na vojnom aerodromu Batajnica. O najavi novih subvencionisanih stambenih kredita "Umest građana kamatu plaća Vlada".


RTS :: Ršum i Rambosek ponovo zajedno zbog dece\nKultura Ršum i Rambosek ponovo zajedno zbog dece\nRšum i Rambosek ponovo zajedno zbog dece\nnedelja, 17. jan 2016, 19:30 -> 19:56\nGotovo pre pola veka, kompozitor Zoran Rambosek, počeo je saradnju sa pesnikom Ljubivojem Ršumovićem, a plod te saradnje jeste mnoštvo kompozicija za decu koje su bile i još su muzička čarolija mnogih detinjstava. "Dobre pesme - muzički natprosek, Ljuba Ršum i Zoran Rambosek" naziv je kompakt diska koji je tim povodom objavio PGP RTS, a koji je promovisan na koncertu u Dečjem kulturnom centru.\nIma li deteta koje ne zna pesmu o vuku i ovci. To je prva kompozicija za najmlađe Zorana Ramboseka, hit emisije "Dvogled" Televizije Beograd pre 45 godina, koju je on pevao sa sinom Bojanom.\n"Kada sam video da deca nemaju svoju muziku, onda sam došao u televiziju u dečju redakciju i predložio da svaku emisiju koju vodi mladi pesnik Ljubivoje Ršumović da napravim po jedan hit koji će naravno deca pevati. I onda sam dobio tekst koji je bio fenomenalan ", kaže kompozitor Zoran Rambosek.\nPosle pesme "o vuku i ovci" usledile su i druge kompozicije na Ršumove stihove, deca su ih brzo prihvatila, potom su stigli koncerti, ploče. "Baba roga", "Deset ljutih gusara", "Nema leba za budale", "Mamine maze" ...\nVođeni željom za autentičnošću i hrabri da je ispolje, pesnik i kompozitor udružili su snage i pokazali retku kreativnost.\n"Moraju ljudi da se bave decom, moraju neprestano da razmišljaju o tome šta će u deci probuditi stvaralački impuls. Nije važno samo zabaviti decu, važno je probuditi u njima tog homopoetikusa da ga tako nazovemo na latinskom", kaže pesnik Ljubivoje Ršumović.\nRambosek najavljuje još jedan kompakt-disk sa Ršumovim pesmama.\n1 Projekcija filma "Dijanina deca" u Kinoteci\n2 Izložba slika u Srpskom kulturnom centru u Prištini\n3 Izložba Jovana Rakidžića u Galeriji 212\n4 Basara uz nepobedive vitezove ulazi u 10. deceniju života\n5 Ninković: Gluma je moja potreba, strast, prostor spoticanja...


Zita Bošnjak: Povećanje školarina bilo bi neodgovorno - Infostud | NajStudent.com\nZita Bošnjak: Povećanje školarina bilo bi neodgovorno\n(Preuzeto sa sajta RTV - 28. 01. 2013.)\nNOVI SAD -Školarine na novosadskim fakultetima ostaće na nivou prošlogodišnjih, potvrđeno je iz pokrajinskog sekretarijata. O tome ali i ostalim bitnim studentskim pitanjima u ovom trenutku u jutarnjem programu Radio-televizije Vojvodine razgovarali smo sa prorektorkom za nastavu Zitom Bošnjak.\nOna je istakla da Novosadski univerzitet tri godine unazad nije menjao cene školarina, pojedini fakulteti i duže, ali da je teško održati kvalitet nastave uklapajući se u postoće budžete.\nZita Bošnjak je rekla da naše tržište rada već duži niz godina nije usklađeno sa brojem studenata na pojedinim fakultetima i da je Novosadski univerzitet sklopio ugovor o strateškoj saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje, te da je napravljen spisak deficitarnih zanimanja, kao i da će univerzitet pokušati da nađe balans u svemu tome.\nMinistar za bolju kontrolu trošenja novca\nMinistar prosvete Srbije Žarko Obradović izjavio je danas da neće podržati zahtev Univerziteta u Beogradu za povećanje školarina i da će od fakulteta tražiti bolju kontrolu trošenja.\nU intervjuu agenciji Beta, Obradović je rekao da će Ministarstvo pomoći fakultetima koji imaju finansijske probleme da nesmetano izvode nastavu, ali da neće dozvoliti da se troškovi "prevaljuju preko leđa studenata".\n"Nema suštinskih razloga za povećanje školarina. Imovinsko stanje fakulteta je različito. Mi ćemo pomoći da fakulteti izvode nastavu i da se ekonomske potrebe fakulteta ne prevaljuju preko leđa studenata", rekao je ministar povodom najave Beogradskog univerziteta da će tražiti povećanje školarina od naredne školske godine.\nObradović je dodao da je razgovarao sa predstavnicima studenata i da su oni podržali njegov stav da školarine ne treba povećavati zbog teške ekonomske situacije i malih primanja njihovih roditelja.\n"Ne samo da nećemo podržati tu ideju (povećanje školarina) nego ćemo insistirati na transparentnosti troškova", istakao je ministar prosvete Srbije.


Izvještaj sa IV kola Rafting lige BiH\n8. Juna 2011. 19. Avgusta 2020. Arhiva Visoko.co.ba\nU nedjelju, 05. Juna 2011.godine, održano je IV kolo Rafting lige BiH na rijeci Vrbas, u Donjem Vakufu. Udruženje „Eko Viking“ je učestvovalo sa dvije ekipe: muškom i ženskom. U ukupnom poretku muška ekipa je osvojila šesto mjesto, a ženska treće i donijela još jedan pehar kući. Ovom prilikom zahvaljujemo se firmi „Prevent“ koja je omogućila učešće na takmičenju. Želimo istaći da su sredstva u iznosu od 500KM i 25 majica donirana isključivo u tu svrhu.\nUdruženje za zaštitu rijeka, riječnih slivova i ekstremne sportove „Eko Viking“ će i ubuduće nastaviti sa aktivnostima zaštite okoline i podizanja ekološke svijesti, a od firme „Prevent“ očekujemo odgovornije ponašanje i djelovanje spram lokalne zajednice, naročito u vezi sa ekološkim problemima koje prouzrokuje svojim poslovanjem.\nMiroslav Anić – Firga priznao krivicu i napravio sporazum sa Tužilaštvom\nNa tužbu Faruka Kulovića NK Bosna odgovorila protutužbom


Da li je ovo najgori potez jednog kluba u istoriji? - Sportske.net\nNije baš jasno zašto su se odlučili na ovakav potez.\nPotvrda, najtraženiji tinejdžer odabrao Borusiju!Kovač u Monaku - Prva meta junak Nemačke?Svetski prvak iz Brazila se povukao u 29. godini!Gotovo, Borusija ponovo očitala lekciju premijerligašima!Sančo odlučio, da li je ovo redosled poteza, imamo li transfer leta?\nFudbalski klub Birmingem siti povući će iz upotrebe dres sa brojem 22 Džada Belingema, koji je prešao u Borusiju iz Dortmunda.\nBelingem je sa 16 godina i 38 dana ušao u prvi tim Birmingema, a ovog leta je postao najskuplji 17-godišnjak u istoriji, nakon što je dogovorio transfer u Dortmund. Nije navedena vrednost transfera, a britanski mediji spekulisali su da bi mogla da dostigne i do 30 miliona funti.\n"Za neverovatno kratko vreme Džad je postao ikona kluba, pokazavši šta može da se postigne kroz talenat, naporan rad i posvećenost. Dres sa brojem 22 je postao sinonim za Džada, negov uspon u prvi tim sa 16 godina i 38 dana i sve kvalitete. Kao takav, klub je odlučio da bi bilo podesno da povučemo broj, da se sećamo jednog od nas i da inspirišemo druge", navodi se u saopštenju kluba.\nBelingem (17) je odigrao 44 utakmica i postigao četiri gola za Birmingem, koji je ove sezone za dva boda izbegao ispadanje iz Čempionšipa.\nU fudbalu nije čest slučaj da se povlače brojevi. Milan je svojevremeno povukao dres sa brojem šest Franka Barezija, a Napoli je povukao broj 10 koji je nosio Dijego Maradona. Ajaks je u čast Johana Krojfa povukao broj 14.\nUporedite ove legende sa fudbalerom koji je odigrao tek jednu sezonu kao profesionalni fudbaler i zapitajte se da li je ovo zaista najgori potez jednog kluba u istoriji?\nMožda da je uveo Birmingem u Premijer ligu, pa da mu se tako na neki način zahvale, ali Belingem nije deo nikakvog uspeha kluba, umalo da bude i deo velikog neuspeha, već samo talentovan igrač koji se dobro prodao.\nJasno je da će timu dobro doći ovaj novac, ali to i dalje ne opravdava ovaj potez kluba, brojevi se u fudbalu povlače samo najvećim legendama, a i to je retkost, jer sam broj nosi određenu težinu i igračima predstavlja čast da ga nose na leđima.\nAli, u Birmingemu više niko neće imati čast da nosi dres sa brojem 22, jer je Džad Belingem zaradio upravi 30 miliona funti..?


Aleksandar Petrović – Pisac, učitelj kreativnog pisanja i putnik kroz vreme.\nKurs kreativnog pisanja A+ (oktobar 2021)\nKako izgleda kurs kreativnog pisanja Oduvek ste sanjali o tome da postanete pisac? Želite da saznate kako da objavite – i napišete – knjigu?Onda je ovaj kurs kreativnog pisanja za vas! Svake nedelje pišete po jednu priču na zadatu temu…\nKurs kreativnog pisanja A+ (maj 2021) Autobiografske priče\nDobrodošli na kurs autobiografskog pisanja! Počinjemo 10. maja 😉 Kako izgleda kurs pisanja autobiografskih priča? Oduvek ste sanjali o tome da postanete pisac? Želite da saznate kako da objavite – i napišete – knjigu? Onda je ovaj kurs kreativnog pisanja za…\nPonovo počinje kurs kreativnog pisanja! Počinjemo 1. marta 😉 Kako izgleda kurs kreativnog pisanja Oduvek ste sanjali o tome da postanete pisac? Želite da saznate kako da objavite – i napišete – knjigu?Onda je ovaj kurs kreativnog pisanja za vas!…


Naša mreža: Pet biznis lekcija koje smo naučili u 2020. godini\nPet biznis lekcija koje smo naučili u 2020. godini\nDatum objave 11.01.2021. 12:10\nNova godina je počela i pravo je vreme da rezimiramo ključne lekcije koje smo naučili u 2020. godini, u nesvakidašnjim okolnostima sa kojima smo se suočili na globalnom nivou.\nDonosimo vam pet biznis lekcija koje verujemo da bi trebalo da usvojite u daljem poslovanju.\n1. Dugoročno planiranje je neophodno\nBiznisi koji imaju jasno definisane poslovne ciljeve lakše su se prilagođavali situaciji, jer su znali za koje rezultate treba da se bore i kako da svoje postupke usklade sa unapred definisanom biznis strategijom. Ukratko, bili su spremniji na promene, jer su odredili elemente svog plana koje žele da očuvaju čak i u ekstremnim okolnostima, a za one koji su promenjivi, postojale su osmišljene alternative.\n2. Prilagodljivost je ključna vrlina\nBiznisi koji su pronašli način da se brzo adaptiraju na novonastalu situaciju, imali su veće šanse za uspeh i ostvarivanje profita. Ovo su biznisi koji su bili spremni da odmah reaguju i prate trendove kako bi obezbedili bolje rezultate. Razvijanje „prilagodljivosti“ kao centralne vrednosti pomoći će vam da opstanete i u situacijama koje su izazovne i iscrpljujuće, a povremeno i da iz njih izađete kao pobednik.\n3. Praćenje globalnih trendova je nužno\nNe možete da donosite ispravne odluke, zasnovane na informisanosti, ukoliko posmatrate samo svoje neposredno okruženje. Kako bi i kratkoročno i dugoročno planiranje bilo moguće, neophodno je da posmatrate širi kontekst i donosite zaključke o potencijalnim preprekama na koje ćete naići, ali i o šansama koje možete da iskoristite. Angažovanje konsultanta vam takođe može pomoći da se fokusirate na bitne trendove i integrišete ih u svoje poslovanje.\n4. Fokusiranje na digitalne kanale\nDigitalni kanali su postali ključni za komunikaciju i prodaju tokom globalne pandemije. Biznisi koji su brzo uspeli da svoje aktivnosti preusmere na online kanale, dobili su priliku da se bolje povežu sa zajednicom koja je tokom prethodnih meseci bila aktivnija nego ikada na ovim platformama.\n5. Podsticanje otvorene komunikacije sa zaposlenima\nOvo je stavka čiju smo važnost naglašavali tokom cele pandemije. Promene u radnom procesu i izmeštanje iz poznatog radnog okruženja, dovele su do toga da se zaposleni, koji su pod stresom zbog zdravstvene i društvene krize, suoče i sa novinama na poslu koje su uticale na stvaranje dodatne tenzije. Otvorena komunikacija sa zaposlenima može pomoći da se oni osete sigurnije, da izraze svoje mišljenje i bojazni, kao i da pruže konstruktivne savete za unapređenje poslovnog procesa. Stvaranje bezbednog okruženja u vremenu krize, rezultiraće pojačanom lojalnošću i posvećenošću zaposlenih koji umeju da prepoznaju kvalitetnog i organizovanog poslodavca.


ŠLEPER SLETEO SA PUTA NA CRNOJ TAČKI: Na istoj lokaciji gde se pre mesec i po dana dogodio stravičan udes | Novosti.RS\nutorak, 07. 07. 2020. u 14:51\nNa istoj lokaciji gde se pre mesec i po dana dogodio stravičan udes u kojem je stradao vozač autobusa, a teško povređen vozač šlepera, kod sela Ranutovac blizu Vranja, dogodila se još jedna soabraćajka.\nU ponedeljak predveče na deonici od Vranja ka Vladičinom Hanu, sa puta je sleteo šleper. Srećom, u ovoj nezgodi nije bilo povređenih, ali je ovo još jedna opomena vozačima da obrate pažnju kada voze ovom deonicom. Ova krivina kod Ranutovca predstavlja jednu od crnih tačaka gde se vrlo često dešavaju saobraćajke, često sa smrtnim ishodom.\nPrema podacima Policijske uprave u Vranju od poslednjih pet godina, tačno na ovom delu puta, prosečno se godišnje dogodi između 20 i 30 nezgoda.


BILČIK: Očekujemo i od država kandidata podršku za sankcije protiv Bjelorusije – Portal Luca\nIzvjestilac Evropskog parlamenta (EP) za Srbiju Vladimir Bilčik izjavio je da Evropska unija (EU) očekuje da zemlje kandidati za članstvo i potencijalni kandidati usklade svoju spoljnu politiku kada je riječ o Bjelorusiji.\nOpoziciona Stranka slobode i pravde (SSP) pitala je danas u pismu Bilčika zbog čega podržava vlasti u Srbiji na čijem je čelu predsjednik Aleksandar Vučić, koje održavaju bliske odnose sa Bjelorusijom.\n„Očekivali bismo da zemlje kandidati za članstvo u EU i potencijalni kandidati prilagode svoje stavove i odražavaju ovaj najnoviji razvoj događaja u svojim političkim odlukama”, poručio je Bilčik u pisanoj izjavi za RSE 26. maja.\nBilčik je rekao i da je otmica evropskog aviona pod lažnim izgovorima režima bjeloruskog predsjednika Aleksandra Lukašenka daleko preko neprihvatljivog i da predstavlja akt državnog terorizma.\nOn je dodao i da je Evropska unija brzo zauzela jedinstveni politički stav protiv te, kako je naveo, bjeloruske akcije bez presedana, koja će se odraziti na nove i oštrije mjere EU i sankcije režimu u Minsku.\nŠefovi država i vlada EU zatražili su 24. maja uveče da se usvoje “neophodne mjere”, koje između ostalog obuhvataju i zabranu preleta vazdušnog prostora EU za bjelorusku aviokompaniju, kao i sprječavanje pristupa evropskim aerodromima za letove bjeloruskih aviokompanija.\nPotez je uslijedio nakon što su 23. maja bjeloruske vlasti prisilile avion kompanije Ryanair da sleti u Minsk i pritvorile novinara Ramana Prataseviča i njegovu djevojku koji su bili na tom letu.\nSSP je u svojem pismu upućenom 26. maja Bilčiku ukazala na bliske odnose između Srbije i Bjelorusije.\n„Čovjek kojeg nazivate diktatorom i oštro kritikujete, bio je počasni gost Narodne Skupštine Republike Srbije u kojoj je dočekan uz gromoglasan i srdačan aplauz od strane predstavnika vladajuće koalicije u kojoj je dominantna Srpska napredna stranka Aleksandra Vučića“, navodi se u pismu koje je potpisala Ana Stevanović, Internacionalna sekretarka Stranke slobode i pravde.\nPredsjednica Vlade Srbije Ana Brnabić je u izjavi za Radio Slobodna Evropa (RSE) datoj 25. maja ocijenila da je „još uvjek bespredmetno komentarisati da li će se Beograd priključiti sankcijama Brisela“.\nOna je rekla da će država donijeti eventualnu odluku o sankcijama Bjelorusiji kada takav zahtjev bude zvanično stigao.\nU međuvremenu, šef crnogorske diplomatije Đorđe Radulović rekao je za RSE 26. maja da će Crna Gora slijediti spoljnu politiku Evropske unije (EU) i kada su u pitanju nove sankcije prema Bjelorusiji.\nPovezane teme:Vladimir Bilčik\nBILČIK: „Rodna ravnopravnost je važan dio evropske perspektive“\nBILČIK: Evropska unija zabrinuta za crnogorsku ekonomiju


Spahić: Strahujemo od ponavljanja “letnjeg scenarija” – Tutinske Novine\nSpahić: Strahujemo od ponavljanja “letnjeg scenarija”\nDirektor Zavoda za javno zdravlje u Novom Pazaru Šefadil Spahić ocenio je danas da je epidemiološka situacija u ovom gradu nepovoljna i nestabilna jer poslednjih mesec dana raste broj inficiranih korona virusom.\nOn je u izjavi za radio Sto plus kazao da se povećava i broj prvih pregleda u kovid ambulanti, a da je u poslednja četiri dana broj novootkrivenih slučajeva zaraze dvocifren.\n“Naš zadatak je da usporimo širenje virusa, a to jedino možemo striktnom primenom protivepidemioloških mera i zato još jednom apelujem na sve građane da ih poštuju. Strah nas je, a i postoji opravdana zebnja, da će nam se ponoviti scenario od letos ukoliko nastavimo ovako”, poručio je Spahić.\nOn je kazao da je zdravstveni sistem u Novom Pazaru obezbedio određene smeštajne i kadrovske kapacitete, ali da on ne bi izdržao “talas sličan onom od pre nekoliko meseci”.\n“Savetujemo svima da se jave kovid ambulanti, a onima koji su pozitivni, a bez simptoma, preporučujemo da budu smešteni na bolničko lečenje ukoliko nemaju uslova za kućnu samoizolaciju”, dodao je Spahić.\nNa pitanje zašto se u dnevnim izveštajima Štaba za vanredne situacije ne saopštava i broj preminulih Novopazaraca u zdravstvenim ustanovama u drugim gradovima, Spahić je odgovorio da “Zavod ne poseduje te podatke”.\n(VIDEO) Obraćanje Selme Kučević u Skupštini Srbije


Danas počinje prodaja ski karata preko web shopa sa popustom od 15% - Kopaonik ONLINE\nDanas počinje prodaja ski karata preko web shopa sa popustom od 15%\nPretprodaja ski karata za skijašku sezonu 2019/20. počinje danas 01. novembra i trajaće do 15. novembra 2019. godine. U susret predstojećoj zimskoj sezoni, ljubitelji skijanja i zimskih sportova će moći da kupe ski karte sa popustom od 15 posto putem web shopa.\n– Na kućnu adresu od 25.11.2019. godine\nDetaljni uslovi korišćenja i prodaje možete pronaći na sajtu Skijališta Srbije – OVDE klik.\nTagoviKopaonik Skijališta Srbije Stara planina Tornik\nSkijališta Srbije testiraju kandidate za sezonske poslove u ski centru Kopaonik 05. i 06. novembra


Petak, 4.avgust 2006.\nPoražavajući izveštaj Evropske i Svetske banke ukazuje na porast korupcije poslednjih godina, a po njemu je najviše podmićivanja u zaključivanju poslova sa organima vlasti!\nBEOGRAD – Korupcija u Srbiji je u porastu, navodi se u poslednjem izveštaju Evropske banke za obnovu i razvoj i Svetske banke vezanom za problem poslovanja u Srbiji. Naime, upoređivanjem rezultrala poslovanja iz 2002. i 2005. godine uočeno je da se korupcija kao problem pre četiri godine pojavljivala u 30 odsto slučajeva, da bi 2005. porasla na 50 posto! Tako se na top listi najčešće „podmazivanih nalazi zaključivanje poslova sa organima vlasti, zatim rad poreskih službenika, pojedinaca u sudovima, povećana je korupcija u zdravstvenom sektoru i inspekcijskim službama, i standardno visok nivo korupcije u carinskim službama.\nPrema rečima ekonomiste Aleksandra Stevanovića iz Centra za slobodno tržište, netransparentnost vlasti i mešanje u sve sfere privrede jedan je od glavnih generatora korupcije.\n- Lepo je kada i takvi izveštaji dospeju u javnost, s obzirom na to da nas svaka vlada uverava u suprotno, na osnovu svojih izveštaja. Činjenica je da izveštaj EBRD-a pokazuje da za poslednjih šest godina korupcija nije smanjena, naprotiv, i dalje je prisutna u visokom stepenu i na visokom nivou. Država ne treba i ne sme da se meša u privrede na način na koji to radi naša vlast. Slobodno tržište i što manje raznih dozvola, na raznim nivoima odmah smanjuje i stepen korupcije, jer je manje vrata na koja morate da zakucate. Imamo situaciju da nam je Ministarstvo finansija najprofitabilnija multinacionalna kompanija u zemlji – kaže Stevanović. On ističe da se o sprečavanju korupcije ne može govoriti sve dok ne bude potpune transparentnosti državnih organa.\n- Ne možemo govoriti o transparentnosti kada Vlada Skupštini Srbije ne dostavlja izveštaje o trošenju budžetskih para, niti se zna gde i kako se troši novac namenjen opštinama u Srbiji. Razumem da državna bezbednost ne mora da daje podatke javnosti, ali kada to ne rade državni činovnici, onda imamo ovakav izveštaj Svetske banke – dodaje Stevanović.\nU Ministarstvu finansija nisu juče bili raspoloženi da komentarišu zabrinjavajuće rezultate evropskog izveštaja. Rečeno nam je da je ministar van grada, i da komentar može da da samo on.\nPrema rečima Nemanje Nenadića, direktora organizacije transparentnost Srbija, primećen je i pradoks da je korupcija češća, ali da su iznosi manji nego prethodnih godina.\n- Ovo pokazuje da se u prethodnim godinam radilo, ali da se nije radilo dovoljno dobro. Činjenica je da postoji porast korupcije, iako nas neka druga dešavanja i izjave nadležnih uveravaju da je stanje u tom delu poboljšano. Stoga su nama ovi rezultati kao organizaciji bili veoma iznenađujući i zabrinjavajući. Ovo je velika opomena našim državnim organima, a verujem da je način rešenja sprovođenje odlučnih i efikasnih mera za borbu protiv korupcije, jer i pored toga što je korupcija sve učestalija, veoma mali broj firmi je reagovao tim povodom – istakao je Nenadić.\nPorast korupcije nije zaobišao ionako u nju ogrezlo zdravstvo, kako „sitnu“ za preglede i operacije, tako i „visoku“ u dobijanju tendera i projekata koje raspisuju državne institucije. Prema mišljenju Društva privatnih lekara i stomatologa, zabrinjavajuća je i koralacija između porasta korupcije i investicija EBRD-a u Srbiji. Drugim rečima, ispada da je Evropska banka preko projekata finansirala korupciju!\nProblem je što su projekti koje finansira međunarodna zajednica netransparentni, a i naši i strani eksperti „životom čuvaju“ prilaz izveštajima kako se pare troše u tim projektima. Mnogo je primera da se sredstvima evropskih poreskih obveznika finansira sistemska korupcija. Izveštaj Svetske banke jasno ukazuje na efikasnu koruptivnu spregu domačih funkcionera, konsultanata, eksperata i stranog kadra ovde prisutnog, koji su doveli do toga da se sredstva evropskih poreskih obveznika koriste u podsticanju sistemske korupcije u Srbiji. Ovim izveštajem optužili su sami sebe za korupciju. Ostaje da se vidi šta će uraditi da bi se počinioci kaznili kažu predstavnici Društva. U Ministarstvu zdravlja kao glavni problem navode korupciju po zdravstvenim ustanovama, a rešenje, prema rečima državnog sekretara Nevene Karanović, vide u strukovnim komorama, gde bi se lekari međusobno kontrolisali, pravnoj službi koja bi štitila prava pacijenata i u povećanju plata zaposlenih u zdravstvu. Korupcija na visokom nivou, odnosno na tenderima i raznim reformskim projektima, prepušta se, prema izveštaju Svetske banke, sve korumpiranijem sudstvu.


Ljaljić: Politički pritisak kontraproduktivan za saradnju | Republika Srpska\nNaslovna Vijesti Ljaljić: Politički pritisak kontraproduktivan za saradnju\nLjaljić: Politički pritisak kontraproduktivan za saradnju\nPredsjednik Nacionalnog savjeta za saradnju Srbije sa Haškim tribunalom Rasim Ljajić rekao je da je kontraproduktivna svaka vrsta političkog pritiska na Beograd u vezi sa saradnjom sa Haškim tribunalom. „Mi zaslužujemo priznanje za ono što smo uradili, uprkos vrlo teškim okolnostima u kojima je rađeno, a ne kažnjavanje koje nas vraća na početak. Kontakti sa tribunalom su svakodnevni i sada smo fokusirani na posljednji korak, a to je hapšenje /Ratka/ Mladića“, rekao je Ljajić.\nOn je naveo da zaključno sa jučerašnjim danom Srbija ima svega tri nerealizovana zahtjeva proslijeđena iz tribunala.\n„Odgovorili smo do sada na 1 939 zahteva za raznom dokumentacijom, a za ova tri koja su tek stigla imamo rok od mesec dana da odgovorimo“, rekao je Ljajić za „Blic“.\nLjajić dodaje da srpske službe bezbjednosti sve vrijeme sarađuju sa drugim službama bezbjednosti, od kojih uglavnom dobijaju visoke ocjene za ono što rade. „I akcijama potrage daju se visoke ocene. O svemu je upoznat tribunal sa kojim smo u svakodnevnom kontaktu“, kaže Ljajić.\nU Vladi Srbije za „Blic“ je rečeno da su svi kapaciteti srpskih službi u funkciji hapšenja haških bjegunac, a trenutna vlast je riješena da zatvori pitanje Haga i za to nema nijedne političke prepreke, a tužilac za ratne zločine Vladimir Vukčević rekao je da se na hapšenju Ratka Mladića „radi 24 sata dnevno“ i da je to „državni posao broj jedan“.\nHaški tužilac Serž Bramerc trebalo bi da posjeti Srbiju 9. novembra, a izvještaj bi trebalo da predstavi početkom decembra.


Džaferović sa Ivancovim: Povećati robnu razmjenu između BiH i Rusije @ Cafe.ba\nDžaferović sa Ivancovim: Povećati robnu razmjenu između BiH i Rusije\nSARAJEVO - Šefik Džaferović je, član Predsjedništva Bosne i Hercegovine, razgovarao je danas sa ambasadorom Ruske Federacije u BiH Petrom Ivancovim.\nSagovornici su razmijenili mišljenja o bilateralnim odnosima Bosne i Hercegovine i Ruske Federacije saglasivši se da su oni dobri, ali da ima prostora za njihovo unapređenje u oblasti ekonomije i kulture.\nDžaferović je izrazio očekivanja da će u narednom periodu biti povećana robna razmjena između dvijе zemlје, te da će se postepeno smanjivati disbalans koji je u ovom trenutku izrazito negativan za našu zemlju.\nRazgovarano je i o političkim procesima nakon Opštih izbora u Bosni i Hercegovini. Džaferović je ocijenio da je potrebno uspostaviti široke programske koalicije na svim nivoima vlasti, od stranaka koje su pobjednice izbora.\nKako je saopšteno iz Predsjedništva BiH, Džaferović zahvalio je Ivancovu lično, ali i drugim zvaničnicima Ruske Federacije, na čestitkama povodom izbora u Predsjedništvo Bosne i Hercegovine.


Actualités - ProdHosting.net\nActualités Toutes les actualités de ProdHosting.net\nmai 2020 mai 2019 avril 2019 nov 2018 août 2018 mai 2017 avril 2017 févr 2017 nov 2016 mars 2016 Anciennes annonces... Afficher le flux RSS\nPostovani, Nas Data Centar nas je obavestio da ce vrsiti dezinfekciju (ciscenje) postrojenja (rack-a) gde je jedan od nasih servera smesten u Noci izmedju 02 i 03 Juna, 2020. Ocekujemo da ce radovi poceti u 22h a da ce se zavrsiti oko 5 ujutru. Za sva dodatna pitanja stojimo Vam na raspolaganju, ProdHostingNET tim za podrsku i ... En savoir plus »\nPostovani,Danas (03-05-2017) cemo preseliti server twofoot.prodhosting.net na novi hardver, reinstalirati operativni sistem i postaviti mnogo novih opcija. I stari i novi serveri bice aktivni, a DNS ce se promeniti u noci izmedju Srede i Cetvrtka tako da se ne ocekuju problemi oko ucitavanja sajtova dok ovaj proces traje. Zahvaljujem na ... En savoir plus »\nPostovani,Danas (29-04-2017) cemo preseliti server sani.prodhosting.net na novi hardver, reinstalirati operativni sistem i postaviti mnogo novih opcija. I stari i novi serveri bice aktivni, a DNS ce se promeniti u noci izmedju Subote i Nedelje tako da se ne ocekuju problemi oko ucitavanja sajtova dok ovaj proces traje. Zahvaljujem na ... En savoir plus »\nOd 23 Novemra 2016 .EU registar je odlucio da prestane sa odobravanjem grejs perioda pri obnovi domena. Ovo znaci da svi .EU domeni koji isteknu npr. 23 Novembra, ukoliko nisu obnovljeni, bice obrisani sledeceg dana.Ukoliko imate .EU domen, molimo Vas da ga ranije obnovite, i izbegnete neprijatnosti. Ukoliko se pak to desi, moracete da ... En savoir plus »


DESET NOVAJLIJA GSP Stigli novi niskopodni autobusi, već rade na liniji 303\nKontigent od 10 "Ikarbusovih" autobusa na "MAN" šasiji, koji su kasnili u isporuci više od tri meseca, konačno su stigli i već saobraćaju na nekim linijama. Naš čitalac Miloš Smiljkić fotografisao je autobus garažnog broja 3251 na liniji 303.\nMeđutim, na uporna pitanja novinara "Blica" nadležnim službama šta se događa sa njima i zbog čega nisu bili isporučeni oni nisu imali nikakav odgovor. Čak ni kada su autobusi stigli, javnost nije obaveštena, a nezvanično smo saznali da je to bilo pre nekoliko dana.\nInače, prethodno je stiglo dva puta po deset novih autobusa na "MAN" šasiji koji su raspoređeni u dva pogona, dok će ovih 10 najnovijih biti u "Kosmaju". U septembru se očekuje i isporuka 30 zglobnih "Ikarbusovih" autobusa.\nSTIŽU 42 KINESKA AUTOBUSA Prvi kontingent GSP "Beograd" očekuje početkom oktobra, ovo su ROKOVI\nVesić: Na ulicama Beograda od danas 57 novih autobusa, do polovine 2020. ukupno 374 novih


NAJAVA KUP UTAKMICE: RK "BOSNA" - HMRK "ZRINJSKI" | Visoko\nNAJAVA KUP UTAKMICE: RK “BOSNA” – HMRK “ZRINJSKI”\nI dok se Premijer liga za rukometaše nastavlja utakmicama 14. kola tek za 2 sedmice, naši rukometaši svoju prvu obavezu nakon pauze imaju u Kupu, kroz utakmice četvrtfinala i dvoboje sa HMRK Zrinjski iz Mostara.\nBosna i Zrinjski ove sezone su se sastali jednom, i to u okviru 10. kola Premijer lige, kada je naš tim u zanimljivoj utakmici u Visokom slavio rezultatom 28:22, dok su prethodne sezona oba tima slavili na domaćem terenu. Bez obzira na trenutni plasman na tabeli, naš tim u ovu utakmicu ulazi maksimalno ozbiljno sa punim poštovanjem prema sportskim prijateljima iz RK Zrinjski te nas sasvim sigurno očekuju dvije veoma zanimljive utakmice.\nPrva utakmica četvrtfinala između RK Bosna Visoko i RK Zrinjski Mostar igra se u subotu, 2. februara 2019. godine, od 18 sati u KSC Mladost. Najavljen je sudijski par Grbić/Taletović uz delegata Damira Gadžu. Ulaznica za utakmicu košta 4 KM, a ulaz bez validne ulaznice ili godišnje članske karte neće biti moguć.


SVETSKA BANKA: Pomoć Srbiji u upravljanju fiskalnim rizicima\nSvetska banka je pokrenula novi savetodavni projekat sa ciljem da podrži Srbiju u daljem jačanju otpornosti na fiskalne rizike i smanjenju osetljivosti na fiskalne i ekonomske šokove.\nTaj projekat će pomoći Ministarstvu finansija da osnaži propise i institucije radi boljeg upravljanja fiskalnim rizicima, navodi se u saopštenju Svetske banke. U okviru Projekta će se uspostaviti saradnja sa Ministarstvom u cilju izrade modela rizika i mehanizama za upravljanje njima, a radiće se i na unapređenju tehničkih kapaciteta, kako Sektora za praćenje fiskalnih rizika u Ministarstvu, tako i lokalnih samouprava sa kojima on sarađuje.\nKako je istakla Svetska banka, Srbija se u proteklih 15 godina suočila sa brojnim fiskalnim rizicima koji su negativno uticali na njenu ekonomiju. Među njima su globalna ekonomska kriza iz 2008. godine, stečajevi više poslovnih banaka, katastrofalne poplave iz 2014, spasavanje većeg broja javnih preduzeća iz finansijskih teškoća, a sada i globalna pandemija.\n"Svaki fiskalni rizik koji se materijalizuje postaje opterećenje za državni budžet i fiskalnu poziciju, zbog čega je funkcionalan sistem monitoringa ključ za održanje stabilnosti javnih finansija", rekao je pomoćnik ministra finansija u Sektoru za praćenje fiskalnih rizika Branimir Gajić.\nDodao je da je marta 2019. godine formiran Sektor za praćenje fiskalnih rizika, zadužen za analiziranje fiskalnih rizika u upravljanje njima, i zagovarano je pokretanje ovog novog Projekta za upravljanje fiskalnim rizikom pod okriljem programa GDRM kako bi se dodatno unapredili tehnički kapaciteti.\nNaveden je primer da su poplave iz 2014. godine prouzrokovale privredi, poljoprivrednim gazdinstvima, školama, zdravstvenim ustanovama, stambenim objektima i ključnoj infrastrukturi značajnu štetu i ekonomske gubitke čiji se iznos procenjuje na 1,7 milijardi evra, odnosno 4,8 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) Srbije. Pored toga, za hitno reagovanje na ovu elementarnu nepogodu i obnovu nakon nje bilo je potrebno još 1,3 milijarde evra.\n"Sadašnja pandemija kovida-19 ponovo je ukazala na potrebu za pomnim praćenjem različitih fiskalnih rizika i usvajanjem strategija za njihovo ublažavanje", izjavio je šef Kancelarije Svetske banke u Srbiji Stiven Ndegva (Stephen Ndegwa).\n"Prepoznavanje fiskalnih rizika i proaktivno upravljanje njima, i to korišćenjem mera za smanjenje rizika, osiguranja i drugih mehanizama, pomaže državama da uštede javna sredstva i bolje zaštite svoje građane", rekla je direktorka Odeljenja za makroekonomsku podršku u SECO-u. Rozmari Šlup (Rosmarie Schlup).\nVlade tih država često su suočene sa jedinstvenim skupom fiskalnih izazova, budući da moraju da obezbede finansiranje svojih budžeta po najnižoj mogućoj ceni, i to često uz ograničene ljudske i tehničke kapacitete. Program GDRM im pomaže da polože održive temelje za upravljanje dugom i rizikom i na taj način umanje svoju osetljivost na finansijske šokove, ističe se u saopštenju Svetske banke.\nIzvor: Vebsajt Nova, 13.11.2020.


Pčelarstvo ugroženo u Čelincu Pogledaj specijal Toggle navigationNaslovna NaslovnaNajnovije vijestiNovo u rubrikamaČitani nasloviKolumneNezavisni stavNovosti NovostiBiHGradoviBanjalukaDruštvoObrazovanjeEx -YuSvijetHronikaIntervjuPosao PosaoPrivredaTržišteAnalizeSport SportFudbalKošarkaRukometTenisAtletikaZimski sportoviSportovi na vodiOstali sportoviOlimpijske igreIzbor sportisteKultura Kultura MuzikaPozornicaKnjiževnostVizuelna umjetnostFilmŽivot i stil Život i stilZdravljeŽivotLjepotaHrana i pićeKuće i vrtPutovanjeSvijet životinjaRecept danaMagazin MagazinJet setLjubav i seksTVZanimljivostiNN među poznatimaAuto-moto Auto-motoNovostiRecenzijeMogućnostiMoto sportNauka i tehnologija Nauka i tehnologijaNaukaSvemirOkolinaInternetHardwareProgramiGadgets Naslovna Posao PrivredaTržišteAnalize Privreda\nPčelarstvo ugroženo u Čelincu\nPčelarstvo ugroženo u Čelincu Srna 28.11.2012 13:52 ČELINAC - Broj pčelinjih društava u Čelincu ove godine je u odnosu na prošlu opao sa 1.400 na 600.\nNadležni u opštinskoj službi za poljoprivredu potvrdili su te podatke i rekli da ove godine nijedan pčelar nije ostvario podsticaj, dok ga je prošle godine dobilo 12 pčelara.\nDa bi stekli pravo na podsticaj pčelari su morali imati registrovano najmanje po 50 pčelinjih društava.\nPredsjednik čelinačkog Udruženja pčelara, koje ima pedesetak članova, Gojko Tešić kaže da je ovako katastrofalnu situaciju u pčelarstvu prouzrokovalo više faktora, a posebno pčelinja bolest variola, dugotrajna suša, nekontrolisana upotreba hemijskih sredstava u poljoprivredi i napadi medvjeda na pčelinjake.\nTešić je rekao da je prije dva dana u čelinačkom selu Jošavka medvjed potpuno unuštio pčelinjak Ace Đekića u kojem je bila 31 košnica.\nLovočuvar Lovačkog udruženja "Fazan" iz Čelinca Zoran Oraščanin naveo je da je nadležna komisija izvršila uviđaj u Đekićevom pčelinjaku i konstatovala da je načinjena šteta veća od 4.000 KM.


Nove usluge tretmana za decu u Plavoj ptici - www.025.rs\nHomeKULADRUŠTVONove usluge tretmana za decu u Plavoj ptici\n08/08/2018 redakcija DRUŠTVO, KULA, NASLOVNA 0\nUdruženje za pomoć MNRO „Plava ptica“ od avgusta meseca u službi za tretman nudi nekoliko novih usluga za decu sa posebnim potrebama. Osim pregleda kod neuropshijatra, fizijatra, dermatologa, defektologa i logopeda, uvedene su i usluge Vojta terapije za odojčad i malu decu, rehabilitacija govora sa KSAFA aparatom i ABA tretman za decu sa autizmom i pervazivnim poremećajem.\n-Potražnja za ovim uslugama varira, ali je broj dece koji ima potrebu za ovim uslugama veliki. Do sada nismo imali mogućnost da ih pružamo i pretpostavka je da ih oko 100 dece treba, ali kapacitet dece koja mogu da dobiju uslugu kod nas za sad je oko 50-kaže Košutić.\nUdruženje za pomoć MNRO „Plava ptica“\nIzložba slika “Očna tačka”


Zeman: Sankcije ne rešavaju probleme - Sputnjik Srbija\n20:52 29 Oktobar 2020\nZeman: Sankcije ne rešavaju probleme\n19:49 24.08.2016 (osveženo 19:50 24.08.2016) Preuzmite kraći link\nSankcijama se ništa ne postiže i to dokazuje nekadašnja politika SAD prema Kubi, izjavio je češki predsednik Miloš Zeman komentarišući sankcije zapadnih zemalja prema Rusiji, navodi praški internet portal „Parlamentni listi“.\nZeman odgovara na optužbe da je „ Putinov trojanski konj“\nZeman je kao primer za to naveo višegodišnje sankcije SAD prema Kubi, koje je nedavno ukinuo američki predsednik Barak Obama, javljaju „Parlamentni listi“.\n„Dokaz da se sankcijama ništa ne postiže su sankcije Sjedinjenih Američkih Država prema Kubi, koje su trajale decenijama, a sada ih je ukinuo predsednik Barak Obama“, istakao je Zeman u svojoj rezidenciji na sastanku sa češkim ambasadorima.\nOdnosi Rusije i Zapada pogoršali su se zbog situacije u Ukrajini.\nKrajem jula 2014. godine sankcija EU i SAD protiv pojedinačnih fizičkih lica i kompanija prerasle su u mere protiv celih sektora ruske ekonomije.\nKao odgovor na to Rusija je ograničila uvoz prehrambenih proizvoda iz zemalja koje su joj nametnule sankcije.\nsankcije Rusiji, Zeman, Evropa\n20:46 Petarda na Marakani: Zvezda deklasirala Liberec\n20:20 Konačno objašnjenje: Kako je Lazanski ofarbao ambasadu u Moskvi u „boje Crvene zvezde“ /foto, video/\n20:09 U Kanadi policajac ubio muškarca naoružanog nožem


[EWB Intervju] Mariano: Države Zapadnog Balkana mogu doprineti bezbednosti i odbrani NATO - European Western Balkans\nAutor Vukašin Živković 14. 10. 2020. 14. 10. 2020.\nStiven Dž. Mariano: Foto: NATO odbrambeni koledž\nPovodom konferencije na visokom nivou “Perspektive Balkana 2020 – Borba za pravovremenu inkluziju”, intervjuisali smo Stivena Dž. Mariana, dekana NATO odmbrambenog koledža u Rimu. Pre te pozicije, bio je profesor studija nacionalne bezbednosti na Državnom ratnom koledžu. Mariano je držao predavanja o vojnoj strategiji i komparativnim vojnim sistemima u Vest pointu, kao i o politici i spoljnoj politici SAD na Kraljevskom vojnom koledžu u Kanadi. Takođe je bio Oficir za strateška planiranja i politiku pri Međunarodnom vojnom osoblju NATO-a u Briselu i Evropskoj komandi SAD-a u Štutgardu.\nEuropean Western Balkans: Prema vašem mišljenju, sa kojim izazovima, rizicima i pretnjama se zemlje Zapadnog Balkana suočavaju?\nDr Stiven Dž- Mariano: Zemlje Zapadnog Balana imaju svetlu budućnost, ali su trenutno pred izazovom tenzija uzrokovanih “identitetom”. Razvučeni su između istočne i zapadne orijentacije, na primer, izbor između različitih političkih sistema i različitih ekonomskih aranžmana. Tako da je rešenje pronalaženje balansa između politika kako bi se nadomestile njihove nacionalne kulture, iskustva, i identitet za buduće političke, ekonomske i bezbednosne aspiracije.\nEWB: Poslednjih nekoliko godina i Crna Gora i Severna Makedonija su postale članice NATO-a. Kako vidite interese NATO-a što se tiče proširenja na Zapadnom Balkanu?\nMariano: Bivši predsednik SAD-a Džordž Buš Stariji jednom je bio optužen da nije imao “viziju”, odnosno da mu je nedostajao jasan smer za Sjedinjene države. Kasnije je bivši predsednik SAD Bil Klinton govorio o Evropi “celovitoj i slobodnoj”.\nSpajanje tih ideja je važno: strateška vizija stvara “zvezdu vodilju” i ta vizija uključuje integrisanu Evropu koja se sastoji od država Zapadnog Balkana unutar političkih, ekonomskih i bezbednosnih zajednica u Evropi.\nBez obavezivanja na određeni vremenski okvir, jasno je da države Zapadng Balkana mogu eventualno doprineti bezbednosti i odbrani NATO i njenih država članica. Ovde u NATO odbrambenom koledžu zahvalni smo što Srbija nastavlja da šalje svoje osoblje na naše kurseve.\nEWB: Prošlog meseca, Srbija je kupila FK-3 sistem vazdušne odbrane od Kine i na taj način postala prva zemlja koja je to učinila. Mediji su preneli da je to predstavljao šok čak i za Rusiju, koja je tradicionalni partner Srbije, dok je NATO ponovio svoju poziciju da Srbija ima pravo na sopstvene bezbednosne aranžmane koji su u skladu sa interesima zemlje. Kako vi vidite dinamiku odnosa Srbije sa Rusijom, Kinom i NATO u budućnosti?\nMariano: Kao što je generalni sekretar NATO rekao, Srbija ima pravo na sopstvene bezbednosne aranžmane i slobodno stupanje u takve odnose je zdrav znak demokratije. Nažalost, manje moćnije države imaju manje prostora za odluke o tim odnosima i ponekada su uhvaćene u zamku odnosa – ponekad su te zamke vezane za ekonomiju, a ponekad su povezane sa bezbednošću.\nKada države posmatraju međunarodnu okolinu, većina njih odlučuje da se svrstaju sa NATO, njihovim državama članicama i partnerskim državama. Zapravo, u brojčanim vrednostima, države članice NATO-a imaju ogroman broj saveznika i partnera ako se uporede sa Rusijom i Kinom. Nadajmo se da će i države Zapadnog Balkana uvideti da je NATO organizcija pravi izbor kada je u pitanju evroatlantska bezbednost.\nEWB: U skorije vreme, povećana je kupovina naoružanja od strane Hrvatske i Srbije. Mnogi mediji i analitičari veruju da se ovo neka vrsta trke u naoružanju. S druge strane, generalni sekretar Jens Stoltenberg je rekao da poštuje bezbednosne aranžmane koje Srbija pravi. Koja je vaša pozicija o ovom pitanju i da li je ova briga jvnosti opravdana?\nMariano: Lično smatram da nema “trke u naoružanju” između Hrvatske i Srbije, ali velike sile se nadmeću na drugačiji, nevojni načini, koji mogu imati sekundarni uticaj na države, uključujući i NATO članice. Suština je da će NATO nastaviti da odvraća agresiju u evroatlanstkom regionu i da štiti svoje države članice, a to uključuje i suzbijanje kampanja dezinformacija.\nEWB: Videli smo da je došlo do povećanja tenzija između Turske i Grčke, koje su obe NATO članice, u Egejskom moru. Na koji način će ovo uticati na NATO i da li to može voditi ka krizi u Savezu?\nMariano: Savez se pokazao kao korisni forum za konsultacije u raznim oblastima već 70 godina. Kao što svedoče skoriji razgovori generalnog sekretara sa Grčkom i Turskom, NATO će nastaviti da obuhvata sve svoje članice. Tako da je činjenica da to što su i Grčka i Turska NATO članica znači da je situacija manje krizna nego da je samo jedna od njih država članica.\nNATONATO odbrambeni koledžOTAN 2020Stiven Dž. Mariano\nSofija Popović 15. 06. 2022. 15. 06. 2022.


Jasna Đuričić predsednica žirija Sarajevo film festivala\nTanjug 17. jula 2021. 08:44\nBEOGRAD – Srpska glumica Jasna Đuričić biće predsednica žirija Takmičarskog programa – Igrani film 27. izdanja Sarajevo Film Festivala, od 13. do 20. avgusta, saopštila je direkcija te filmske manifestacije.\nGlumica nije bila prisutna na sinoćnjem skupu u Beogradu, ali se javila putem video linka, i novinrima prenela da je veoma srećna što će predsedavati žirijem ovako važnog festivala.\n“Sarajevo Film Festival je oduvek imao jedno sasvim posebno mesto u mom srcu. On je poseban od svog nastanka – od toga kako je stvoren i šta je doneo, ne samo Sarajevu, nego svima nama, celom regionu”, izjavila je istaknuta dramska umetnica, hvaljena za svoju poslednju filmsku ulogu u nagrađivanom ostvarenju “Quo Vadis, Aida?” Jasmile Žbanić, koji je čak nominovan za Oskara 2021.\n“Festival u Sarajevu je tačka gde se u tih nedelju dana okupi čitav svet. To je svetionik kulture ogromnog značaja, ne samo za filmske stvaraoce, nego, naravno, i za publiku zbog koje filmove stvaramo i zbog koje i postoje festivali”, naglasila je glumica i dodala da joj je posebno drago što će biti u Sarajevu nakon godinu dana karantina.\n“Bioskopi su ponovo počeli da rade, Sarajevo Film Festival će se dogoditi uživo ovog leta i to je fantastično. Vidimo se u Sarajevu!”, poručila je Đuričić, laureat mnogih nagrada za pozorišne uloge u mnogiom velikim predstavama.\nPredstavnici festivala su promovisali 27. izdanje u prestonici Srbije, gde se okupio čitav filmski krem zemlje, odnosno umetnici čija će se ostvarenja naći u konkurenciji za nagrade.\n“Briljantno odigranom ulogom Aide, krunom svih njenih fantastačnih uloga koje smo imali priliku gledati u proteklim godinama, Jasna Đuričić je još jednom pokazala veliku snagu talenta i moć umetnosti da se prikažu najteže ljudske sudbine, i time zadivila svet. Srećni smo što će ova umetnica biti predsednica žirija 27. Sarajevo Film Festivala”, izjavio je Mirsad Purivatra, direktor Sarajevo Film Festivala.\nJovan Marjanović na poziciji ko-direktora festivala je istakao da su program i koncept fokusirani na jugoistočnu Evropu i na region, i da apsolutno smatra Beograd jednim od centara kinematografije i televizije u ovom delu Evrope.\n“Naše veze sežu daleko, od samih početaka festivala. Ovo je sada već tradicionalni dolazak u Beograd, u kojem se susrećemo sa partnerima iz kinematografije Srbije, Filmskog centra Srbije, producentima i autorima. To je čin uzajamnog prijateljstva i partnerstva kojim kreiramo regionalnu filmsku scenu“, naveo je gospodin Marjanović.\nKenan Magoda, predsedavajući Poverenstva Turističke zajednice Kantona Sarajevo rekao je da je Sarajevo Film Festival je postao sinonim za taj grad.\n„Ako pričamo o turizmu, brojke su impresivne. Ali ono što je najvažnije, to je da se radi o festivalu filma: da imamo ozbiljne i kvalitetne filmove, sa produkcijom kakvu možemo videti na Kanskom, Berlinskom i Venecijanskom festivalu”.\nMagoda se osvrnuo i na predstavljanje festivala u Beogradu, te je podvukao da je Srbija generator filmske industrije, sa toliko poznatih glumaca i ozbiljnih režisera.\nNa promociji 27. Sarajevo festivala, direkcija je podsetila da se u konkurenciji za nagrade prvi put nalaze i igrane TV serije, koje su u poslednjih nekoliko godina u hiper produkciji Srbije na neki način istisnule bioskopske filmove.\nTako su u trci za nagrade istaknute serije iz Srbije – “Grupa”, “Klan”, “Senke nad Balkanom”, “Zlatni dani”, “Tajkun”, i bili su prisutni glumci iz ovih projekata – Ivana Zečević, Aleksandar Dimitrijević, Nedim Nezirović, kao i deo ekipe filma “Nečista krv” – Katarina Radivojević i reditelj Milutin Petrović, direktor Filmskog centra Srbije Gordan Matić i drugi iz sfere filma i televizije.\nJasna Đuričić će biti u nizu uspešnih svetskih umetnika koji su imali tu čast da predsedavaju žirijem u Sarajevui – Majk Li (2004), Miki Manojlović (2005), Jasmila Žbanić (2006), Džeremi Ajrons (2007), Mirjana Karanović (2009), Danis Tanović (2013), i drugi.\nČesto nagrađivana glumica Jasna Đuričić, u vitrini ima sve najznačajnije nagrade za pozorišne uloge, među kojima su četiri Sterijine i Zlatni lovorov venac na MEŠ-u, ali i Dobričin prsten.\nOna je takođe bila deo krimi serije “Grupa” koja se takmiči ove godine, a za ulogu u filmu “Beli, beli svet” Olega Novkovića dobila je Srebrnog leoparda za najbolju glumicu na Filmskom festivalu u Locarnu 2010. godine.\nNaslovna uloga u filmu “Quo Vadis, Aida?” donela joj je nagrade za najbolju glumicu na festivalima “London Film Week” i “El Gouna Film Festivalu” u Egiptu.


Kada je otvorena kancelarija američke Međunarodne korporacije za finansiranje razvoja (DFC) u Beogradu, porasla su očekivanja o nivou američkih investicija u našoj zemlji, ali i regionu. Do sada te investicije nisu bile na zavidnom nivou, što je i jedan od razloga zbog kojih poznavaoci ekonomskih prilika ne očekuju velike promene u našim spoljno-trgovinskim odnosima, barem ne ubrzo.\nSjedinjene Američke Države ne nalaze se ni među prvih deset zemalja iz kojih najviše dolaze direktne investicije u našu zemlju. Prema podacima Narodne banke Srbije, tokom 2019. godine u Srbiju je stiglo 63,4 miliona evra stranih direktnih investicija (SDI) iz kompanija u SAD. Iako značajno, daleko je to manje od, recimo, Nemačke iz koje je stiglo oko 214 miliona evra, ili čak i 411 miliona evra iz Holandije.\nKada se recimo govori o spoljnoj trgovini, SAD su na 20. mestu prema vrednosti izvoza iz Srbije. Tokom 2018. godine ukupan uvoz iz SAD u Srbiju iznosio je 468 miliona američkih dolara, dok je srpski izvoz u SAD bio 265 miliona – ukupan obim trgovine Srbije i SAD u 2018. iznosio je 733 miliona američkih dolara.\n"Generalno, raduje me što je u svom inauguracionom govoru Bajden ipak rekao da će malo vraćati Ameriku u ono stanje u odnosu na ostali svet kako je bilo ranije. A to bi značilo da će obnoviti neke od ugovora, međudržavnih i međunarodnih... i možda da će se malo više vratiti slobodnom svetskom tržištu, a ne kao Tramp - Amerika na prvom mestu", ocenjuje Kovačević.\n"Ali taj proces koji mi očekujemo da će povećati ulaganje je vezan za DFC i svedoci smo da se sa njima već prave aranžmani, doduše kreditni, što mi se baš i ne sviđa. Jedna je stvar pričati o tome da smo najpovoljniji za investiranje, a drugo je kada imamo jasno definisan projekat. Tako se privlače investitori, a ne da se mi podređujemo njihovim idejama", smatra Bušatlija.\nBajden - inauguracija\n"Mi možemo očekivati od Amerike jedan deo od onoga što mi njima nudimo, na primer 10-20 odsto od ponuđenog. Ali ne da se zadužujemo nego da oni dođu i ulože u svoje preduzeće koje će biti lokalno, koje će plaćati poreze ovde. Zdrava ekonomska politika je suština", navodi naš sagovornik.\n"Njihov je interes da oni ostanu na Balkanu, a mi imamo dominantnu ulogu ovde. Sigurno da Bajden neće uništavati jednu takvu instituciju koja je direktno vezana za izvoz gasa ili bilo čega drugog iz SAD... Tu se ne brinem previše oko investicija", ističe Bušatlija.


Saopštenje Komunalne policije za preduzeća, druga pravna i fizička lica o čišćenju snijega sa prilaznih puteva i staza\nU skladu sa čl. 29g Odluke o komunalnom redu ("Službeni list Crne Gore - opštinski propisi", br. 002/08 , 022/09 i 033/12 ), preduzeća, druga pravna i fizička lica dužna su da očiste snijeg sa prilaznih puteva i staza koje koriste, kao i da ih posipaju odgovarajućim materijalom (rizla ili so) u slučaju poledice i to počev od kolovoza pa do svojih objekata, kojima ti prilazni putevi služe.\nFizička i pravna lica (korisnici komunalnih usluga) koji koriste stambene i poslovne zgrade, staraju se o uklanjanju snijega i posipanju prilaznih staza i trotoara odgovarajućim materijalom u slučaju poledice ispred, okolo tih zgrada do kolovoza, kao i o uklanjanju snijega i leda sa krova zgrade ako snijeg, odnosno led predstavlja opasnost za prolaznike ili samu zgradu.\nAko u prizemlju stambene zgrade postoji poslovna prostorija, o uklanjanju snijega i posipanju trotoara odgovarajućim materijalom ispred objekta u njegovoj širini do kolovoza, stara se korisnik, odnosno vlasnik tih prostorija.\nZa uklanjanje snijega i leda oko montažnih objekata privremenog karaktera postavljenih na dijelu javne površine u širini do 5 metara, odgovorno je lice kome je odobreno postavljanje tog objekta.\nZa uklanjanje snijega i posipanje trotoara odgovarajućim materijalom ispred objekata u izgradnji odgovoran je izvođač radova i investitor.


Negotinska gimnazija proslavila 178. rođendan - East Side portal\nNegotinska gimnazija proslavila 178. rođendan\nU krugu brojnih gostiju, prijatelja, saradnika, bivših i sadašnjih profesora i đaka i predstavnika lokalne samouprave u Negotinskoj gimnaziji je minulog petka, u susret 10. septembru, svečano obeležen 178. rođendan škole. Deseti septembar je dan kada je daleke 1839. godine u Negotinu počela sa radom Polugimnazija, dvogodišnja Glavna škola, na osnovu odluke Državnog saveta i potvrde Namesništva Knjaza Srpskog, o preseljenju Zaječarske polugimnazije, Glavne škole, u Negotin\nOdržana svečana akademija povodom Dana Negotinske gimnazije\nNegotinska gimnazija je tokom svih godina svog postojanja uspešno odolevala reformama i izazovima, čuvajući status jedne od najuglednijih srednjih škola u Srbiji. Ova školska godina je počela sa 304 đaka, upisanih na prirodnom i društvenom smeru, a od ove godine i na novouvedenom – opštem. Malobrojnija od prethodnih i sto sedamdeset osma generacija negotinskih gimnazijalaca, saglasna je u stavu da će im ova škola omogućiti najbolju pripremu za fakultete i nastavak školovanja, što predstavlja i jednu od tradicija ove srednjoškolske ustanove. To je, između ostalog, u pozdravnoj reči naglasila Dragana Nisić, direktor Negotinske gimnazije.\nGodišnjica Gimnazije okupila brojne goste i saradnike\nPovodom Dana Negotinske gimnazije, izveden je muzičko-poetski program u kome su učestvovali recitatori, Hor škole, muzički talenti , rečju, svi oni koji nastavljaju stopama mnogih uspešnih ljudi u brojnim oblastima, koji su se u školovali u Negotinu. Kompozitor, Stevan Mokranjac, naučnik i diplomata međunarodnog ugleda, Sima Lozanić, akademici: Đorđe Stanojević, Teslin savremenik, fizičar i pionir elektrifikacije Srbije i Siniša Stanković, utemeljivač srpske ekološke nauke, te Nikola Pašić, jedan od naših najvećih političara.\nUčesnici programa u čast Negotinske gimnazije\nAktuelne generacije učenika, na putu svojih slavnih prethodnika, postižu, takođe, odlične rezultate na takmičenjima, podvučeno je na svečanosti u Negotinskoj gimnaziji. Povodom 178. rođendana škole, upućena je zahvalnost organizacijama i ustanovama koje pomažu njen rad, a radnicima Gimnazije dodeljene su jubilarne nagrade za dugogodišnju vernost školi. Na svečanosti je u zasluženu penziju ispraćen Sava Mićićelović, profesor istorije.\nUz čestitku kolektiva i đaka, ispraćaj kolege u penziju\nU Holu Negotinske gimnazije priređena je izložba đačih radova koja je posetioce provela kroz vreme trajanja i razvoja jedne od najstarijih prosvetnih ustanova u Srbiji.\nIzložba u Holu Negotinske gimnazije, povodom Dana škole\ndruštvo\tNegotinska gimnazija\tškolstvo\n05 # cika buba pivdzija 11-09-2017 17:25\nko je gledao snimak na tv trans mogo je samo da se krsti


Ministar vlade kantona Sarajevo: Preostaje da pošaljemo specijalne jedinice u tržne centre - 06.03.2021, Sputnik Srbija\nMinistar vlade kantona Sarajevo: Preostaje da pošaljemo specijalne jedinice u tržne centre\nMinistar Vlade Kantona Sarajevo Haris Vranić izjavio je danas da je epidemiološka situacija u tom kantonu izrazito pogoršana. On je rekao da je kantonalnoj... 06.03.2021, Sputnik Srbija\nvesti, svet, sarajevo, region\n19:57 06.03.2021 (Osveženo: 04:02 26.08.2021)\nMinistar Vlade Kantona Sarajevo Haris Vranić izjavio je danas da je epidemiološka situacija u tom kantonu izrazito pogoršana. On je rekao da je kantonalnoj vladi jedino preostalo da koristi represivni aparat.\n„Ako nema sinergije i discipline građana, nema uspeha. To neće moći pokriti niti jedan zdravstveni sistem (…) Nama je jedino ostalo da koristimo represivni aparat. Da izvedemo policiju na ulicu, da dupliramo broj specijalnih jedinica koje će biti u punoj ratnoj opremi i uputimo ih u tržne centre“, kazao je Vranić na otvaranju Kovid kol centra u Sarajevu.\nOn je dodao da je mobilizovana sva inspekcija, kao i da su data ovlašćenja komunalnim inspektorima da zatvaraju objekte ako bude potrebno.\n„Pozivam i privrednike da budu društveno odgovorni i ako je propisano da u objektu može biti 30 osoba da to poštuju“, rekao je Vranić.\nS obzirom na to da broj zaraženih virusom korona u Kantonu Sarajevo svakodnevno raste, on je upozorio da najveći pritisak trenutno trpe zdravstvene ustanove čiji su kapaciteti popunjeni, prenosi B92.\nVranić je takođe izjavio da Kanton Sarajevo ima problema i u nabavci vakcina jer predstavnici kompanije „Astra zeneka“, prema njegovim rečima, „više ne znaju s kim pregovaraju“.\n„Nisu verovali nijednom našem papiru dok se nismo uživo javili, jer više ne veruju nijednom našem političaru. Rekli su nam da su dobili ’more‘ papira od premijera i ministara, te da oni nisu znali s kim vrše pregovore“, naveo je Vranić.


Danilović izašao iz bolnice, a Fidi još uvek u bekstvu\nDanilović izašao iz bolnice, a Fidi još uvek u bekstvu\nProslavljeni košarkaš i predsednik KK Partizan Predrag – Saša Danilović izašao je iz bolnice gde se oporavljao od povreda koje je prošlog vikenda zadobio od svog najboljeg prijatelja Branka Filipovića Fidija, saznaje “Blic“.\nPolicija i dalje traga za Filipovićem koji je u svojoj kafani “Kafanica“ na Košutnjaku nožem ranio Sašu Danilovića. Predsednik Partizana je uboden u stomak i presečena mu je tetiva palca desne ruke. Bivši košarkaš je posle incidenta sam došao u Urgentni centar, gde je operisan i zadržan na lečenju. Filipović se dan kasnije pismeno izvinio porodici Danilović i najavio da će doći u policiju kako bi dao izjavu. Uprkos najavi, on se nije pojavio u policiji i za njim je raspisana potraga. Danilovićeva supruga Svetlana izjavila je da je do incidenta došlo jer je Filipović bio agresivan prema svojoj devojci Sanji, koja je sedela sa njima u kafani, navodi beogradski list.\n“Saša je pokušao da smiri Filipovića, ali nije uspeo i tada je zadobio prvu ranu na čelu. Neko je tada pozvao Hitnu pomoć i policiju, ali je Saša odbio pomoć. Nastavak incidenta usledio je kada se Saša vratio da se uveri da je sve u redu. Tada je i zadobio posekotinu šake jer je rukom pridržao nož kojim je Filipović krenuo da ga ubode“, izjavila je Danilovićeva supruga.


Projekat „Još uvek vozim“, namenjen učenicima trećih i četvrtih razreda šest srednjih škola na teritoriji grada Subotice, realizovan je tokom ove sedmice. U okviru projekta održana su poučna predavanja na temu posledica saobraćajnih nezgoda, kao i o osnovnim elementima za povećanje bezbednosti motociklista.\nCilj projekta je da se učenicima, kao budućim učesnicima u saobraćaju skrene pažnja na opreznost, jer samo bezbednim ponašanjem u saobraćaju čuvaju kako sebe, tako i druge. U delu koji se odnosio na posledice saobraćajne nezgode, su predavači, ljudi koji su preživeli saobraćajne nezgode ali sa trajnim posledicama, kroz lična iskustva upoznali decu sa posledicama nepromišljenih radnji u saobraćaju, sa ugrožavanjem svog ali i tuđih života.\nUčenici Gimnazije „Svetozar Marković“, Politehničke škole, Srednje ekonomske škole „Bosa Milićević“, Tehničke škole „Ivan Sarić“, Hemijsko-tehnološke škole i Medicinske škole tokom predavanja mogli su da steknu saznanje o pravilnom korišćenju zaštitne opreme kod motociklista, kao i o posledicama njenog nekorišćenja, o tipičnim situacijama nastanka saobraćajne nezgode u kojima je jedan od učesnika motocikl.\nPredavači na projektu su bili dr Vladimir Jevtić iz Asocijacije za bezbednost motociklista, Slaviša Savić i Bojana Gladović iz Društva paraplegičara i kvadriplegičara Srbije. Projekat je finansiran iz sredstava Saveta za bezbednost saobraćaja, inače namenskim sredstvima prema Zakonu o bezbednosti saobraćaja.\nProjekat „Još uvek vozim“ je samo jedan vid promocije bezbednosti saobraćaja osmišljen s namerom da se utiče na svest mladih ljudi i formiranje pravilnih stavova o bezbednom učešću u saobraćaju, kao i na korekciju nepravilno formiranih stavova. Ove akcije predstavljaju kariku više u lancu edukacije, jer pre ovoga najveći uticaj na usvajanje pravilnih stavova o bezbednosti saobraćaja imaju porodica i škola, potom institucije države i lokalne zajednice i policija.\nOvo je prva od četiri planirane velike promotivno-preventivne akcije koju je Grad preko Saveta za bezbednost saobraćaja podržao u ovoj godini. U narednom periodu u planu su edukacije dece predškolskog uzrasta, ranog osnovnoškolskog uzrasta, ali i roditelja i medicinskih radnika o pravilnoj upotrebi zaštitnih sistema, konkretno dečjih autosedišta.


Finci: EU nije zaljubljena u Rome i Jevreje, već su im dodijali bh.lideri\nFoto: Dejan Šajinović Finci: EU nije zaljubljena u Rome i Jevreje, već su im dodijali bh.lideri\nSARAJEVO - Jakov Finci, jedan od autora tužbe protiv BiH, koja je rezultirala presudom u predmetu "Sejdić i Finci", za "Nezavisne novine" kaže da su se oni u ovom predmetu borili ne samo da građani iz reda ostalih dobiju pasivno biračko pravo, već da to isto pravo dobiju Srbi iz FBiH i Hrvati i Bošnjaci iz RS.\nPodsjećamo, danas su zamjenici ministara u Komitetu ministara Savjeta Evrope zatražili od BiH da do 1. septembra pokaže na koji način misle implementirati odluku Evropskog suda za ljudska prava u predmetu "Sejdić i Finci".\nStrazbur u novoj odluci traži da Parlamentarna skupština BiH do datog roka predloži amandmane na Ustav BiH i Izborni zakon BiH.\nKomentarišući zahtjeve iz Strazbura po Fincijevom mišljenju Savjet Evrope i EU ozbiljni su u namjeri da insistiraju da se naredni opšti izbori moraju održati prema izmijenjenim uslovima usklađenim s evropskim normama i standardima.\n"Ova namjera Evrope ne znači da su oni zaljubljeni u Rome ili Jevreje, već da insistiraju da se poštuju evropske vrijednosti i zato jer im je dodijalo neodgovorno ponašanje bh. lidera", kaže Finci.\nPrema njegovom mišljenju, ovu odluku treba gledati u kontekstu odluke Džoa Bajdena, američkog predsjednika, da pojača mehanizam sankcija prema zapadnom Balkanu.\n"Nadam se da je ovo ultimatum koji će naši lideri konačno poslušati i nešto uraditi po tom pitanju", naglasio je Finci za "Nezavisme novine".\nNa naše pitanje očekuje li da bi EU mogla proglasiti izbore nelegitimnim ako se ne implementira odluka, Finci je podsjetio da je Evropa to rekla 2014. a da su bh. lideri na to odgovorili da onda izbore neće ni održati.\n"EU je tada rekla da BiH mora imati izbore kao svaka demokratska zemlja, a dogovoreno je da će se onda u roku od šest mjeseci nakon izbora naći rješenje što se nije desilo", rekao je Finci.\nOn ocjenjuje da će EU izabrati taktiku koju su primijenili u Mostaru i da će dati ultimatum političarima BiH da ako ne nađu rješenje, da će Ustavni sud donijeti rješenje umjesto njih.\n10 jun 2021 @ 21:00\nAmbasada SAD u BiH: Ostaju sankcije političarima koji su na crnoj listi\n10 jun 2021 @ 19:29


GOMEX - Otvoren prvi GOMEX-ov objekat u Krupnju\nOtvoren prvi GOMEX-ov objekat u Krupnju\nKompanija GOMEX otvorila je svoj prvi maloprodajni objekat u Krupnju. Ovaj objekat je 126. u prodajnoj mreži i otvoren je u formatu mini marketa, a u ponudi ima preko tri hiljade artikala robe široke potrošnje koji će svakodnevno biti dostupni potrošačima. Celokupna oprema, od polica do rashladnih vitrina, zadovoljava najviše standarde koji prate otvaranje novih GOMEX-ovih objekata.\nBrojni budući potrošači okupili su se ispred ulaza u objekat gotovo sat vremena pre zvaničnog otvaranja, potvrđujući na taj način veliko interesovanje za našu ponudu i asortiman. Posebno interesovanje prvih kupaca bilo je usmereno ka našim robnim markama i izuzetnoj ponudi mesa iz GOMEX-ovog Rashladno-distributivnog centra u Zrenjaninu, kao i uvek svežem voću i povrću koje distribuiraju naši saradnici iz "Carske Bašte".\nOtvaranjem objekta u Krupnju, naša kompanija je obezbedila radna mesta za devet trgovaca koji su uspešno prošli obuku u GOMEX-ovom Trening centru u Zrenjaninu i koji će se brinuti za profesionalnu uslugu u samom objektu. Novootvoreni prodajni objekat u Krupnju prostire se na preko 130 kvadratnih metara prodajnog prostora i raspolaže sa dve kase. Radno vreme je svakog radnog dana i subotom od 6:30 do 21h i nedeljom od 07 do 15 časova.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Još ne razmišljam o prelasku u Real\nAZAR PORUČIO 19. 03. 2019. 20:13 >> 19:41 0\nJoš ne razmišljam o prelasku u Real\nFudbaler Čelsija Eden Azar rekao je danas da želi da pomogne ekipi da osvoji Ligu Evrope, prije nego što počne da razmišlja o odlasku u Real Madrid.\nNovi trener Reala Zinedin Zidan najavio je da će promijeniti ekipu i dovesti nekolicinu igrača tokom ljeta, a španski mediji spekulisali su da će jedno od najvećih pojačanja biti Azar. Nekoliko mjeseci se priča o njegovom prelasku na "Santjago Bernabeu", a Belgijanac je priznao da bi mu se ispunio san ako bi prešao u Real.\nBritanski mediji prenijeli su da je Čelsi ove nedjelje odbio prvu zvaničnu ponudu Reala za Azara.\n"Trenutno ne radim na tome. Želim da igram dobro sa Čelsijem nekoliko mjeseci i da pokušamo da osvojimo Ligu Evrope. Ove nedjelje mislim o reprezentaciji Belgije, a onda se vraćam u Čelsi. Poslije toga ćemo vidjeti", rekao je Azar belgijskim medijima u trening kampu reprezentacije, prenio je Skaj.\nAzar sljedeće sezone ulazi u posljednju godinu ugovora sa Čelsijem. On je rekao da su naredna dva mjeseca "veoma važna za klub".\nNovi problemi za Real, povrijedio se Azar\nAzar predstavljen u Madridu\nEmotivno pismo Azara navijačima Čelsija


Press Online :: Izložbe :: Otvorena izložba "Slikari/Ratnici/Svedoci" / print=true\nOtvorena izložba "Slikari/Ratnici/Svedoci"\nIzložba "Slikari/Ratnici/Svedoci", posvećena obeležavanju stogodišnjice Prvog svetskog rata, otvorena je u Galeriji Srpske akademsije nauka i umetnosti.\n"Na površinu su iz arhiva i zbirki izronile impozantne i tragične slike srpske prošlosti. Slikari impresionisti i postimpresionisti, koji su u tragičnim okolnostima Prvog svetskog rata pokazali svoj talenat u nemogućim, gotovo neljudskim uslovima, jesu tužno i veliko podsećanje na to šta je bila Srbija i šta je bio naš narod i sa kakvim se istorijskim izazovima suočavao", ocenio je juče Vukosavljević.\nMinistar je rekao da je pitanje da li smo se ikad kao narod oporavili od tragedije Prvog svetskog rata. "Reklo bi se da nismo. Ova izložba govori o još nečemu - kada je država bila na tragu uništenja, ne mala grupa talentovanih umetnika pridružila se vojsci i narodu i krenula da svedoči o našem stradanju. Fotografije takođe na svoj način iznose na videlo ono što je u dobrom delu istorije poslednjih stotinak godina zaboravljeno i gurano u drugi plan", kazao je on.\nVukosavljević je primetio da se na izloženim delima vide "prizori za pamćenje, za scehanje, za tugu i opomenu". "Pitanje je da li smo iz ovih događaja kao narod izvukli pouku. Ostaje da verujemo da jesmo, ostaje da se podsetimo kako je pregnuće naših talentovanih umetnika bilo dato na oltar žrtve celokupnog naroda, ostaje da vidimo da li smo danas dostojni potomci naših predaka. Imamo ovde prizore koji nisu dovoljno prisutni ni u medijima ni u školskom sistemu ni u kolektivnom sećanju", rekao je ministar.\nOn je dodao da izložba ostaje kao uspomena i kao opomena. Predsednik SANU akademik Vladimir Kostić rekao je, otvarajući izložbu, da ima utisak da je Platon bio u pravu kada je iz idealne države prognao umetnost, jer ona nesumnjivo raznežava građane. "Ali umetnost je i jedini mogući otpor mračnoj realnosti i zlu sa samo izvesnim izgledom na uspeh. Ova izložba nas suočava sa grotesknošću, sa paradoksom da je i u viru smrti neko ipak pevao dajući tom opštem stradanju neočekivanu estetsku dimenziju, a ne samo dokument za nezaboravljanje", istakao je on.\nOn je rekao da dok ceo svet zna da je u opkoljenom Lenjigradu Ssostakovič pisao prva tri stava Sedme simfonije, da bi kasnije bio prebačen u Samaru, dela službenih ratnih slikara, službenih fotografa srpske vojske, dopisnika i fotoamatera, ali i slikarki i dobrovoljnih bolničarki, kao i dela drugih umetnika učesnika u ratu, tek danas govore o trijumfu volje.\n"Ona govore o uspešnom bekstvu kreativnosti pred neizbežnom smrću i pobedi erosa nad tanatosom u trenutku njegovog svekolikog trijumfa s tim što oni nisu nigde prebačeni i nisu imali svoju Samaru sem grobova u okolini Valjeva ili na putu sopstvenog egzodusa", kazao je Kostić. Izložba je realizovana u okviru saradnje Muzeja savremene umetnosti i Galerije Srpske akademije nauka i umetnosti, a šef Odeljenja umetničkih zbirki MSU dr Zoran Erić je rekao da ona ukazuje na širi sociološki i kulturološki kontekst nastanka predstavljenh dela, kao i na procvat impresionističkog slikarstva na Krfu i Kaprju u vrtlogu rata.\nDo 2. aprila posetioci mogu da pogledaju dela Nadežde Petrović, Koste Miličevića, Mališe Glišića, Milana Milovanovića, Miloša Golubovića, Vladimira Becića, Vase Eškićevića, Vase Pomorišca, Paška Vučetića, Živorada Nastasijevića, Natalije Cvetković, Mihaila Milovanovića, Veljka Stanojevića, Dragomira Glišića i drugih.\nPredstavljene su i autorske fotografije Vladimira Becića, Miloja Igrutinovića, Riste Šukovića, Riste Marjanovića, Stanislava Krakova, Đorđa Stanojevića, Andre Popovića, Dragoljuba Pavlovića, Jovana Lovčevića, zatim dela Katarine Šturceneger, Arčibalda Rajsa, Samsona Černova, Arijela Verdžisa, Andre Taponijea. Autor celokupnog projekta je Žana Gvozdenović, dok je autor segmenta o ratnim fotografijama Milena Marjanović. Dizajn potpisuju Nenad Marković i Andreja Nježić.


rasprava - Dnevni list Danas\nPočetna » rasprava\nSkupština Kosova raspravljala je danas na vanrednoj sednici o teškoj situaciji u kojoj se nalazi Telekom Kosova, dok je rasprava zbog nedostatka kvoruma okončana bez glasanja za predlog rezolucije koju su predložili Demokratski savez Kosova i Samoopredelenje na čiji je zahtev sednica i zakazana.\nMladić i Tribunal večna debata\nŽustra reakcija manjeg dela publike preksinoć u Domu omladine nakon prikazivanja filma „Suđenje Ratku Mladiću“ prenela se i juče na debatu „Sudska pravda: između žrtava i počinioca“ koja je održana u Kolarčevoj zadužbini, takođe u okviru Međunarodnog festivala dokumentarnog filma – Beldocs.\nPiše: J. D. 10. 5. 2019.\nAkademik Bećković najavljuje raspravu u SANU o gondoli\nNa nivou cele Srpske akademije nauka i umetnosti uskoro bi mogla da se povede šira polemika o izgradnji gondole na Kalemegdanu jer postoji još akademika i stručnjaka koji se protive tom projektu.\nPiše: A. Popović 27. 4. 2019.\nZavršena rasprava o zdravstvenim zakonima, sutra glasanje\nSkupština Srbije završila je danas raspravu o amandmanima na predložene zakone iz oblasti zdravstva, a sednicu su osim polemike o situaciji u zdravstvu obeležile i optužbe poslanika vladajuće većine o raznim malverzacijama na račun opozicionih lidera.\nSkupština Srbije nastavila objedinjenu načelnu raspravu\nSkupština Srbije nastavila je danas objedinjenu načelnu raspravu o Predlogu zakona o centralnom registru i izmeni zakona iz oblasti poljoprivrede i turizma.\nSikimić: Budžet Agencije za borbu protiv korupcije veći za oko 20 miliona dinara\nNovi zakon o sprečavanju korupcije daće moćna ovlašćenja direktoru resorne agencije, izjavio je danas državni sekretar Ministarstva pravde Radomir Ilić na prvoj javnoj raspravi o Nacrtu zakona o sprečavanju korupcije, ali je ukazao da proces donošenja novog zakona prate pritisci.\nPoslanici pitali ko plaća Blera\nPoslanici su danas u nastavku sednice Skupštine Srbije postavljali pitanja članovima Vlade, između ostalog o transakcijama kupoprodaje medija u koje je uključen i Telekom Srbija, angažman Tonija Blera u Vladi Srbije, kao i kad će biti objavljena koncesija za Beogradski aerodrom.\nRasprava u Sobranju o imunitetu Nikole Gruevskog\nPredsednik Skupštine Makedonije Talat Džaferi zakazao je za posle podne plenarnu sednicu na kojoj bi parlamenti trebalo da se izjasne o preporuci Komisije za imunitetska pitanja da se lišavanje imuniteta Nikola Gruevski liši imuniteta, na zahtev suda za određivanje pritvora.\nEvropski parlament raspravlja o Balkanu u sredu\nEvropski parlament raspravljaće u sredu, 28. novembra o rezolucijama o izveštajima o zemljama Zapadnog Balkana, dok će glasanje biti održano u četvrtak, objavio je danas Juropijen Vestern Balkan, prema agendi koja je objavljena u Briselu.\nSindikat: Zakon za izrabljivanje sirotinje\nU Kragujevcu je za sutra zakazan početak javne rasprave o Nacrtu zakona o agencijskom zapošljavanju, popularnije rečeno – o zapošljavanju na lizing, koji je Ministarstvo rada nedavno objavilo.\nPiše: Z. Radovanović 12. 11. 2018.\nŠešelj: Da li Aleksandar Vučić hoće da se odrekne srpske teritorije?\nAleksandar Šešelj, poslanik Srpske radikalne stranke na počletku zasedanja Skupštine Srbije ocenio je skandaloznom izjavu američkog ambasadora u Beogradu Kajla Skota da je Kosovo suverena država i da kosovska vlada nije takozvana i upitao zbog čega je izostala reakcija Vlade Srbije.\nPiše: M.R.Milenković 16. 10. 2018.\nPoslanici Skupštine Srbije polemisali ko je licemer i ko se koga boji\nPoslanici Narodne skupštine Srbije danas su na sednici raspravljali ko je licemer, ko se koga boji kao i ko je izdao ideologiju koju je ranije zastupao. Najglasniji je bio šef skupštinskih naprednjaka Aleksandar Martinović,radikali i poslanici Saveza za Srbiju.\nPiše: M.R.Milenković 9. 10. 2018.\nNaredna subota je zakonski rok do koga bi predstavnici poslodavaca, sindikata i vlasti u Srbiji trebalo da se dogovore oko toga koliko će u narednom periodu iznositi minimalna cena rada, ali bi prve naznake o tome mogli da imamo već danas jer je to jedina tačka dnevnog reda na prepodnevnoj sednici Socijalno-ekonomskog saveta.\nPiše: LJ. Bukvić 10. 9. 2018.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić odgovorila je na prozivke Vuka Jeremića, predsednika Narodne stranke, koje je on izneo na društvenoj mreži Tviter.\nPiše: B. C. 22. 8. 2018.\nUJT: Neophodna javna rasprava zbog budućeg Ustava\nUdruženje javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca saopštilo je da je Mišljenje Venecijanske komisije u skladu sa suštinskim primedbama koje je Udruženje isticalo u javnoj raspravi i da je u pogledu nacrta amandmana koji se odnose na javnotužilački sistem, Komisija kritikovala značajan broj rešenja, uz sličnu ili identičnu argumentaciju.


U Republici Srpskoj i Federaciji BiH (FBiH) saobraća se po suvim i mjestimično vlažnim kolovozima, a zbog niske temperature poledica je moguća u nižim predjelima, odnosno preko mostova, nadvožnjaka i na prilazima tunelima, kao i u višim planinskim predjelima i preko prevoja.\nNa putevima koji prolaze kroz usjeke i pored kamenih kosina povećana je opasnost od odrona, naročito na dionicama magistralnih puteva Rogolji-Mliništa i Karanovac-Ugar, kao i na dionicama regionalnih puteva Mrkonjić Grad-Crna Rijeka i Jezero-Novo Selo, saopšteno je iz Auto-moto saveza (AMS) Republike Srpske.\nIz AMS savjetuju vozačima da prilagode vožnju uslovima na putu, te da je obavezno posjedovanje zimske opreme.\nZbog rekonstrukcije rasvjete u tunelu "Sijeračke stijene", dolazi do izmjene saobraćaja na magistralnom putu Dobro Polje-Miljevina od 7.30 do 17.00 časova.\nUsporeno se saobraća na dionici magistralnog puta Sarajevo-Foča, na lokalitetu Sijeračke Stijene zbog sanacije klizišta.\nZbog klizišta, jednom saobraćajnom trakom, naizmjeničnim propuštanjem vozila, saobraća se na regionalnim putevima Karanovac-Kneževo, u mjestu LJubačevo, Ukrina-Gornja Vijaka i Lopare /Mačkovac/-Čelić.\nZbog izgradnje naplatne stanice "Čatrnja" na auto-putu Gradiška-Banjaluka, izmijenjen je režim saobraćaja.\nU toku je izgradnja privremenog sistema naplate putarine na auto-putu "9. januar", Banjaluka-Doboj, na petlji Mahovljani, zbog čega je na ovom lokalitetu izmijenjen režim saobraćaja.\nU FBiH magla i niska oblačnost smanjuju vidljivost na pojedinim dionicama uz rijeke Bosnu i Drinu, kao i na putevima Cazin-Bihać-Bosanski Petrovac, Konjic-Drežnica i Jablanica-Prozor-Gornji Vakuf/Uskoplje.\npoledica stanje na putevima\nIzvještaj sa Banjalučke berze 01.10.2020.\nCvijanovićeva u posjeti Dentalnoj klinici Medicinskog fakulteta


Paraglajderisti ovog vikenda na Zlatiboru – Sport In\nPredstojećeg vikenda piloti paraglajdera koji se takmiče u disciplini precizno sletanje okupiće se na obroncima Zlatibora, gde će se održati međunarodno takmičenje „Zlatibor kup“, ujedno i 3. kolo Lige Srbije u paraglajdingu.\nOrganizator Paraglajding klub „Cirus“ sa Zlatibora ugostiće oko 30 takmičara, koji će poletati sa nekih od registrovanih poletišta na ovoj planini. Planirano je pet takmičarskih serija ukoliko vremenske prilike dozvole, a ako ne bude moguće, dovoljne su dve takmičarske serije za validnost takmičenja. Prema programu, petak 31. avgust je trenažni dan i registracija takmičara. U subotu 1. septembra će od 9.30 časova započeti takmičenje pa sve do predvečernjih časova, do 17.30 časova. U nedelju će uslediti nastavak takmičenja i proglašenje pobednika je planirano za 16 časova.\nParaglajding klub „Cirus“ jedan je od najstarijih paraglajding klubova u Srbiji, sa tradicijom od 1994. godine. Malo je poznato da Zlatibor ima bogatu vazduhoplovnu istoriju. Naime, u vreme Kraljevine Jugoslavije, do Drugog svetskog rata, na Zlatiboru je bio naš najveći jedriličarski centar, sa jedriličarskom školom, domom, letelicama i preko tri stotine jedriličara. Detaljno o tome je pisao gospodin Božidar Marjanović u knjizi „Krila Zlatibora“, u kojoj je pored istorijata jedriličarstva na Zlatiboru, naveo i otkrivanje ove planine u bliskoj prošlosti od strane paraglajderista ili kako su u knjizi nazvani „paraplanci“.\nIako je za sportiste iz discipline prelet sezona već završena, za precizno sletanje sezona je u punom zamahu. Naime, posle ovog 3. kola lige Srbije, odmah sledećeg vikenda će uslediti 4. kolo u Vrnjačkoj Banji, pa zatim reprezentativci odlaze na Evropsko prvenstvo i na kraju sledi revijalno takmičenje u Prokuplju. Svakako za „precizaše“ neće manjkati takmičarskih aktivnosti u septembru mesecu.\nTurnir pionirskih ekipa u Šimanovcima – Tradicija duga 21 godinu\n“Čivijaši” slavili u Lučanima


EXPRES - Selaković i Milivojević sa dekanima o nostrifikaciji\nSelaković i Milivojević sa dekanima o nostrifikaciji\n© Rade Prelić Izvor:Tanjug\nBEOGRAD - Ministar pravde Nikola Selaković i predsednik Vrhovnog kasacionog suda i Visokog saveta sudstva Dragomir Milojević, danas su sa dekanima pravnih fakulteta u Srbiji razgovarali o mehanizmu nostrifikacije stranih pravnih fakulteta.\nKako je saopštilo Ministrstvo pravde, na sastanku je bilo reči i o unapređenju kvaliteta pravničkih profesija i jačanju znanja budućih pravnika posebno onih koji će svoje mesto pronaći u institucijama države.\nKako je u saopštenju navedeno, dekani pravnih fakulteta upoznali su ministra sa zaključcima koji su konstantovani na Konferenciji dekana pravnih fakulteta čiji je osnivač država, a koji se odnose na priznavanje diploma stranih pravnih fakulteta u Srbiji.\nJedan od osnovnih zaključaka bio je da se prilikom vrednovanja stranog studijskog programa pravnih fakulteta radi zapošljavanja, ne mogu priznati položeni ispiti iz pozitivnopravnih predmeta iz razloga posebnosti nacionalnog pravnog sistema svake države.\nUzimajući u obzir te zaključke, učesnici sastanka su se usaglasili da je u interesu Srbije, potrebno definisati mehanizam nostrifikacije diploma stranih pravnih fakulteta, obzirom da se lica koja studiraju prava pripremaju za rad u određenom pravnom sistemu.\nOni su istakli da svaka država ima svoje zakonodavstvo i pravni okvir, koji je potrebno savladati i poznavati, kako bi na dosledan i kvalitetan način mogla da se obavlja neka pravna profesija, bilo u državnim institucijama ili van njih.\nSelaković, Milojević i dekani su ukazali da je potrebno pokrenuti razgovor sa Ministarstvom prosvete u cilju definisanja mehanizma nostrifikacije, kao i mogućnosti obustave sadašnjeg postupka nostrifikacije diploma stranih pravnih fakulteta kako bi se sprečila situacija u kojoj bi oni koji ne poznaju srpski pravni sistem došli u priliku da u njemu rade, obavljaju poslove ili druge javne funkcije, navedeno je u saopštenju.\nMore in this category: « FT: Usporavanje privreda širom sveta\tUhapšen Aljbin Kurti, "Samoopredeljenje" poziva na protest »


Aleksandar Pešić - Da li je posle svega logičan put u Rusiju? - Sportske.net\nAleksandar Pešić - Da li je posle svega logičan put u Rusiju?\nDa li je zaslužio poziv?\nSastavili smo listu od STO igrača - Koga biste vi poveli u Rusiju da ste na Krstajićevom mestu?Još jedan "slobodan agent" stiže u Zvezdu!Gde će Zvezda završiti ukoliko UEFA bude pravila regionalne podele na žrebu?Zvezdaši, spektakl u subotu počinje od 19 časova!Zvezda želi, igrač želi, ali ima li novca za veliko pojačanje iz Grčke?\nNapadač Crvene zvezde Aleksandar Pešić je najbolji strelac i najkorisniji igrač Superlige Srbije za tekuću sezonu, pa je sa razlogom dobio i MVP.\nIpak, Pešić nije blizu reprezentativnog dresa, a kako sam kaže, logično bi bilo da bude makar na širem spisku.\n"Iskreno, do sada me niko nije kontaktirao. Ne zna se ni ko je na širem spisku za SP. U svakoj državi najbolji strelac i najkorisniji igrač šampionata bude pozvan u A tim. Mladen Krstajić će doneti najbolju odluku, verujem da će uraditi ono što je najvažnije, odnosno napraviti ekipu za uspeh u Rusiji. Svima nam je cilj da naš fudbal raste, Zvezda i Partizan su igrali dugo u Evropi, od srca želimo i dobar rezultat državnog tima na najvećem takmičenju", rekao je Pešić za Žurnal.\nPodsetimo, konkurencija u špicu napada naše reprezentacije je izuzetno jaka, pošto Aleksandar Mitrović i Prijović imaju odlične sezone, a nametnuo se i Luka Jović, tako da ćemo videti da li će Pešić biti na širem spisku.\nKapiten raportirao iz Pafosa\nZvezda 'pikirala' dva krila, prvo stiže do petka?\nAnketa ''Marke'' - Partizanovci smanjili razliku, ali Zvezda i dalje ubedljivo vodi\nIznenađenje - Zvezda dovela napadača iz Bugarske!


Todorov: Svet poštuje predan i odgovoran rad Aleksandra Boričića - SPORTSKI ŽURNAL\nPredsednik Džudo saveza Srbije i član predsedničkog Borda Evropske džudo unije čestitao je predsedniku CEV novi mandat\nIvan Todorov predsednik Džudo saveza Srbije i član predsedničkog Borda Evropske džudo unije čestitao je Aleksandru Boričiću na reizboru za predsednika CEV.\n- U ime čitave srpske džudo porodice i u svoje lično ime upućujem vam iskrene čestitke na reizboru za predsednika Evropske odbojkaške konfederacije. Ovo je divna vest ne samo za srpsku odbojku već i za celokupni srpski sport. Čestitam najuspešnijem sportskom radniku u istoriji Srbije na ovom zaista velikom priznanju, koje je još jedan dokaz da svet i te kako ceni i poštuje vredan, predan, odgovoran rad. Boričićev rad i rezultati su svakako zaslužili ovakvo priznanje. On je na najbolji način nekada kao trofejni igrač, a kasnije i kao uspešni stručnjak i vrhunski sportski radnik na najbolji način pronosio ime srpskog sporta u svetu - istakao je Todorov.


Građani i građanke Požege, po šesti put, zahtevali smenu čelnika lokalne vlasti - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Građani i građanke Požege, po šesti put, zahtevali smenu čelnika lokalne vlasti\nGrađani i građanke Požege, po šesti put, zahtevali smenu čelnika lokalne vlasti\nFoto: : Milica Đorđević\nPožega, 14. april 2018. – Održan je i šesti građanski protest u Požegi, zahtev je i dalje isti – smena čelnika lokalne vlasti.\nU Klubu mladih u Požegi, gde je otvorena izložba Koraksovih karikatura i održana tribina, iznad panoa sa karikaturama osvanule su uramljene fotografije Aleksandra Vučića.\n‘’To je njihova praksa i oni misle da su time nešto uradili, ali to je dobro za izložbu. To se ne dešava prvi put i ponovo su napravili autogol’’, komentarisao je Koraks „naprednjačko preuređenje“ njegove izložbe, a potom dodao da bi „bilo dobro da dođe i Vučić da pogleda izložbu“.\nPored izložbe organizovana je i tribina ‘’Zašto Srbija stoji, a Požega se budi“, na kojoj su govorili Predrag Koraksić Koraks, Zoran Stojiljković, profesor FPN i predsednik UGS Nezavisnost, i Mijat Lakićević, urednik u Novom magazinu, tribinu je moderirao Miroslav Tamburić iz Požege.\nPodsećamo, građani i građanke Požege organizuju proteste zbog bahatosti lokalne vlasti koja je odlukom Skupštine opštine Požega započela proceduru otkupa nelegalnog objekta za 12.000.000 dinara. Objekat koji je predmet otkupa je u vlasništvu porodice predsednice Skupštine Opštine Požega.\nProtesti nisu jedini način na koji građani i građanke Požege brane javni interes.\nNaime, podnoseći više od sto primedbi na urbanistički projekat za lokaciju Stara autobuska stanica, koji zahvata parcelu i nelegalni objekat koje je požeška vlast odlučila da kupi, uspeli su u tome da Komisija za planove odbaci taj sporni dokument.\nPredhodno Država trebalo da promeni pristup reformama u Poglavljima 23 i 24\nSledeće Gavrilović (BIRODI): Kosovski Srbi između teritorijalnog i institucionalnog integriteta\nTop Tags lokalna samouprava Pravosuđe Društvo Politika mediji Evropska unija konkurs OCD Civilno društvo vladavina prava Srbija i Evropska unija evropske integracije mladi Evropska komisija Vlada Republike Srbije


Potpisana saradnja Unije poslodavaca sa RGZ-om\nTanjug 3. jula 2019. 16:34\nBEOGRAD – Republički geodetski zavod i Unija poslodavaca Srbije zaključili su danas Memorandum o saradnji na unapređenju ambijenta za razvoj tržišne privrede i ekonomije, podsticanju konkurentnosti domaće privrede i ostvarivanju zajedničkih ciljeva obe organizacije radi održivog razvoja.\nDokument, koji su potpisali direktor RGZ Borko Drašković i predsednik UPS Miloš Nenezić, uređuje saradnju na razmeni informacija, iskustava, ažurnosti u postupanju, efikasnosti i transparentnosti postupaka pred RGZ-om.\nOvom prilikom Nenezić je istakao izuzetan značaj RGZ-a za privredu Srbije i članove UPS-a, a dodao je da očekuje ubrzanje aktivnosti i prisniju saradnju.\n„Nadam se da će da će potpisivanje Memoranduma da ubrza aktivnosti koje imamo i da napravi prisniju saradnju“, rekao je on i dodao da očekuje da će se olakša pristup i ubrza mogućnost poslovnog delovanja firmi.\nDrašković je podsetio da se u RGZ-u već nekoliko godina mnogo pažnje poklanja digitalizaciji i drugim savremenim tehnološkim procesima i izrazio zadovoljstvo što će pored Vlade Srbije, Svetske banke, donatora iz Holandije, Švajcarske i Norveške, NALED-a i Privredne komore Srbije sarađivati i sa UPS-om.\n„Sređeni geoprostorni podaci i sređeni katastarski podaci, odnosno zemljišna administracija, po nekim istraživanjima koje su radili Britanci i Amerikanci može da poveća BDP za sedam posto“, napomenuo je on i dodao da u građevini povećanje BDP-a može da bude i do 15 odsto.\nOn je najavio da će kada se zaokruže svi digitalni procesi i sva tehnička rešenja budu prevedena u zakonska rešenja to omogućiti da RGZ bude efikasniji.\n„Tako će i privreda lakše dolaziti do geoprostornih podataka i lakše donositi pametne odluke“, rekao je Drašković.


Predsednik Evropske komisije Žose Manuel Barozo izjavio je kasno sinoć nakon neformalnog samita evropskih lidera u Briselu da će EU pomoći Srbiji i Bosni i Hercegovini da prebrode posledice poplava.\n“Komisija intenzivno radi u koordinaciji sa zemljama članicama da se pomogne zemljama Balkana”, rekao je Barozo novinarima posle radne večere 28 šefova država i vlada zemalja članica EU.\nOn je podsetio da je EU odmah nakon prvih zahteva za pomoć iz Srbije i BiH poslala stručnjake, čamce i helikoptere da pomogne ugroženom stanovništvu.\nSem toga, imamo i sredstva iz fonda solidarnosti, kojima Srbija može da pristupi kao da je članica EU”, ukazao je Barozo, dodajući da je sada na vladi Srbije da dostavi izveštaje o šteti.\nŽose Manuel Barozo\nPomoć iz EU: Zdravstvene ustanove u Srbiji dobile koncentratore kiseonika


InterSoft - DOS/Clipper aplikacije\nDOS / CLIPPER APLIKACIJE\nInterSoft je od 1992 godine veoma intenzivno razvijao aplikacije u programskom jeziku Clipper 5.01. Naše prve aplikacije su bile izgrađene za potrebe trgovinskih organizacija, gde smo pored programa koje pokrivaju maloprodajno i veleprodajno poslovanje pokrivali i ostale poslovne procese kao što su knjigovodstvo sa automatskim kontiranjem, obračun zarada, robno i materijalno knjigovodstvo, osnovna sredstva, sitan inventar, nabavka, prodaja, i sl. Kasnije smo razvili i aplikacije za preduzeća iz drugih branši i proširili svoj asortiman ponude. Ove aplikacije su doživele svoju verifikaciju u praksi i kod mnogih velikih organizacija kao što su "Podrum Palić", "Solid" ili "Bratstvo" iz Subotice.\nDanas naše Clipper aplikacije koriste:\n- "Elitte Palić" doo Subotica,\n- "Bratstvo" ad Subotica,\n- "EU Jote Trade" doo Subotica,\n- "Ikom" doo Subotica,\n- "Mogyi Trgovina" doo Subotica,\n- "8. Mart" ad Subotica,\n- "Poljoprivredna škola" Bačka Topola,\n- "Sakala" doo Bajmok,\n- "Univerzal" TAD Kanjiža, i\n- "Vetprom - Subotica" ad Subotica.\nNa našoj referentnoj listi možete videti vrste aplikacija koje funkcionišu u svakoj od ovih organizacija. Uglavnom sve proizvode koji postoje u ponudi Standardnih aplikacija u Oracle okruženju, InterSoft je već razvio i implementirao i u Clipper okruženju.\nČinjenica da su naši korisnici zadovoljni postojećim programskim rešenjima, potrvrđuje da su aplikacije veoma funkcionalne i korisnički orijentisane. I danas su ove naše DOS aplikacije (koje pokrećemo pod operativnim sistemom Windows XP), dosta tražene. Kupci često koriste analogiju sa automobilskom industrijom i to objašnjavaju sledećim rečima:\n"Nama nije potreban automobil marke 'Mercedes'. Nama treba automobil niže klase, dakle i niže cene, ali takav da nas sigurno prevozi od mesta A do mesta B" .