Da li je postavljanje kamera povećalo bezbjednost saobraćaja ili samo puni budžet? - Akta.ba\n17.05.2021. 08:07 / Izvor: BHRT\nNa saobraćajnicama u više lokalnih zajednica u Republici Srpskoj tokom prošle godine postavljene su nadzorne kamere. Više stotina kamera svakodnevno bilježi prekršaje vezane za prekoračenje brzine i istek registracije vozila, a BHRT je provjerio, da li je postavljanje kamera povećalo bezbjednost saobraćaja ili se sve svelo na punjenje budžeta?\n"U 2020. došlo do značajnijeg smanjenja broja vozila koja prekoračuju brzinu, tako da smo 2019. imali 52 % vozila koja su vozila preko ograničenja, a u 2020. taj procenat je 42 %. Ove novije kamere mogu evidentirati korištenje pojasa, registraciju registarske tablice, smanjiće se broj vozila koja učestvuju u saobraćaju neregistrovana", rekao je Milija Radović iz Agencije za bezbjednost saobraćaja Republike Srpske.\n"Sve ove mjere daju rezultat i upogledu borja onih koji prekoračuju brzinu, a čim manji broj vozača vozi brže imate i povoljne efekte u smanjenju broja saobraćajnih nezgoda i broja poginulih", naglašava Radović.\n"U prva tri mjeseca 2021. evidentirano je ukupno 9 947 prekrašaja iz oblasti bezbjednosti saobraćaja što je više za 46 %. Iz saobraćaja je isključen 421 vozač, što je takođe više za 48 %", istakao je Radenko Knežević inspektor za bezbjednost saobraćaja PU Bijeljina.\n"Dodatno angažovanje svih subjekata u narednom periodu mora biti i smanjenje upotrebe mobilnog telefona", kazao je Radović.\n"Sve to se svodi na to da saobraćajem treba svi ozbiljno da se pozabave".Generalno što se tiče saobraćaja mislim da bi trebalo da se radi na širem planu recimo od edukovanja najmlađih učesnika u saobraćaju i uvesti saobraćaj kao predmet u škole", smatra Miroslav Gavrilović inženjer saobraćaja.


U decembru prvo ročište u postupku rehabilitacije Milana Nedića\nBeta 9. oktobra 2015. 08:40\nPred Višim sudom u Beogradu će 12. decembra ove godine biti održano prvo ročište u postupku rehabilitacije generala Milana Nedića, objavio je danas list Danas.\nKako se navodi podnosioci zahteva za rehabilitaciju su Srpski liberalni savet, Udruženje političkih zatvorenika i žrtava komunističkog režima, kao i porodica Nedić.\nSud je do sada odbijao da započne proces uz argumentaciju da ne može da bude rehabilitovan neko ko nije bio osuđen, zbog čega će podnosioci zahteva pred sudom pokušati da ospore uredbu FNRJ kojom je Nedić, bez presude, proglašen za ratnog zločinca.\nPorodica Nedić je zahtev za rehabilitaciju podnela 2007. godine , ali se zbog pravnih nedoumica odlagalo sa početkom postupka.\nMilan Nedić je bio predsednik srpske Vlade u periodu nacističke okupacije. Zemlju je napustio krajem 1945. godine, ali je ubrzo uhapšen u Austriji i vraćen u Jugoslaviju. Nediću nikada nije suđeno, zbog toga što je, pod kontroverznim okolnostima, 4. februara 1946. godine izvršio samoubistvo.


Peticija vlasnika montažnih objekata protiv gradske odluke (FOTO, VIDEO) | VRANJENEWS\nPeticija vlasnika montažnih objekata protiv gradske odluke (FOTO, VIDEO)\n14.03.2018 13:15 » 15:30\nOčekuje se da peticiju potpiše oko 300 ljudi. Foto Vranjenews\nVlasnici montažnih objekata - zakupci gradskog zemljišta i članovi njihovih porodica potpisivali su u sredu, u Beogradskoj ulici u centru Vranja, peticiju protiv odluke Gradskog veća o razmeštanju i postavljanju manjih montažnih objekata na teritoriji Grada Vranja.\nNa skupu je rečeno da bi realizacijom ove odluke egzistencijalno bilo ugroženo oko 300 ljudi, jer ona predviđa ili potpuno uklanjanje objekta ili preorjentisanje na istu ili neku drugu delatnost u manjim gabaritima.\nGradskoj upravi, rekao je vlasnik parfimerija "Cristabell" Vukašin Petrović, biće prosleđen pismeni zahtev za preispitivanje Odluke o postavljanju manjih montažnih objekata, rečeno je na skupu.\nVlasnici montažnih objekata u tom pismu iznose konkretne predloge: 1) da se odobri dodatni petogodišnji vremenski period zakupa u kome će se preduzetnička delatnost zakupaca prestrukturirati, zajedno sa zaposlenima; 2) da se obnove ugovori o zakupu, da ne bi bilo pravnog vakuuma; 3) da se preispita, uskladi i odloži primena odluke o usvajanju Plana postavljanja manjih montažnih objekata privremenog karaktera na teritoriji Grada Vranja.\nZakupci zamljišta i vlasnici objekata u sredu se podsetili da su manji montažni objekti u većem delu slučajeva postavljeni davno, u periodu od 1990. do 2000. godine.\nDa su u lokacije uložili priličnu sumu novca za lokacijske, građevinske i upotrebne dozvole, za raznorazne takse za priključke kod javnih preduzeća, pri čemu je samo priključak za električnu energiju svakog ponaosob koštao u to vreme oko 1.000 nemačkih maraka.\n- U zavisnosti od veličine, izgleda i kvaliteta montažnog objekata, svaki zakupac je uložio 10.000 do 15.000 nemačkih maraka.\nI sad smo došli u situaciju da se pored tolikih ulaganja ide na javni oglas, odnosno licitaciju, što je nelogično, sem za slučaj da Grad postavi svoje objekte.\nPritom, Gradsko veće svojom odlukom ukida 20-30 lokacija na najprometnijim mestima, a brojne ugostitelje i njihove radnike ostavlja bez posla, jer u montažnim objektima više neće moći da obavljaju svoju delatnost.\nNadležni tvrde da je novi Plan po uzoru na veće gradske sredine, a mi navodimo primere Niša gde se, recimo, preko puta Železničke stanice, ili u Beogradu preko puta Autobuske, prodaje hrana u ugostiteljskim montažnim objektima - navode zakupci u pismu, uz podsećanje da je svako od njih, na ime zakupa gradu godišnje plaćao od 150.000 do 200.000 dinara.\n- Ako to pomnožimo sa oko 100 aktivnih objekata, dolazimo do iznosa od oko 15 do 20 miliona dinara na godišnjem nivou, što nija mala stavka za budžetski prihod grada.\nI, što je najvažnije, za najveći broj zakupaca ugovori o zakupu obnavljani su zaključno sa 2007. godinom.\nOd 2008. do 2018. ugovori nisu sklapani, a zakup je naplaćivan - podsećaju zakupci u pismu koje je na ovom skupu javno pročitano.\nJedan od potpisnika peticije, vlasnik fotografske radnje Svetomir Nikolić Džimi rekao je u izjavi za Vranje News da su na sastanku sa gradskim službenicima 5. marta dobili informaciju da u Gradskoj upravi postoji tehnološki višak od oko 90 do 100 službenika koji uskoro treba da ostanu bez posla.\n- Da li je slučajno da se broj atraktivnih lokacija na kojima mi trenutno poslujemo, a za koje je Grad zainteresovan, poklapa sa napred navedenom brojkom ne znam..\nDa li odnos između te dve brojke koincidencija, pokazaće vreme, ali je u svakom slučaju povezanost indikativna i smatram da iza svega ima neke zle namere - rekao je Nikolić.\nI pored obećanja vlasti da će donošenje odluke biti odloženo, oni kažu da ovih dana dobijaju rešenja da uklone svoje objekte.\nZakupac na lokaciji kod Zdravstvenog centra, Tatjana Tavčar Filipović kaže da za 27 godina, koliko ima montažni objekat, nema nijedan mesec neplaćenih dažbina prema gradu.\n- Decembra 2017. godine sam dobila obaveštenje od gradskih službi da ne mogu da odlučuju o produženju mog ugovora o zakupu, koje sam tražila godinu dana pre toga.\nU februaru 2018. dobila sam rešenje inspekcije o uklanjanju objekta u roku od osam dana.\nTražila sam prijem kod nadležnih, čak i kod gradonačelnika i njegovog zamenika, niko nije hteo da me primi.\nNastavićemo da se borimo na sve moguće načine da sačuvamo objekte, ići ćemo do kraja - rekla je Tanja Tavčar.\nPodsećanja radi, šezdesetak protestanata, vlasnika montažnih objekata u Vranju, protestvovalo je u ponedeljak 5. marta ispred zgrade Gradske uprave u znak neslaganja sa namerom vlasti da donese odluku o razmeštanju ili fizičkom uklanjanju njihovih radnji sa lokacija u vlasništvu lokalne samouprave čiji su korisnici.


Vučić da ne pravi razliku medju novinarima i medijima\nBeta 11. juna 2016. 11:40\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) saopštilo je danas da mandatar za sastav Vlade Srbije Aleksandar Vučić navodeći da neće gostovati na Radio-televiziji Srbije (RTS) i na televiziji N1 krši Ustav i Zakon o javnom informisanju.\nNUNS je ocenio neprihvatljivim takvo „ophodjenje“ budućeg predsednika Vlade Srbije i pozvalo ga da ubuduće sve novinare i medije tretira u skladu sa demokratskim običajima i da pokaže više razumevanja za slobodu izražavanja.\n„Njegova ustavna obaveza je da prema svim novinarima i medijima, bez obzira na njihovu uredjivačku politiku iskazuje odnos uvažavanja i poštovanja“, naveo je NUNS i dodao da bi Vučić na taj način demonstrirao sopstveni „demokratski karakter“ i pokazao da ne pravi razliku izmedju novinara, medija, ali i gradjana.\nTo udruženje ocenilo je da Vučić selekcijom medija „vrši direktan pritisak na uredjivačku politiku ovih medijskih kuća (N1 i RTS), ali i svesno ugrožava i osnovno ustavno pravo gradjana na informisanje – onih koji, primera radi, ne gledaju televiziju Pink, već RTS i N1.\nNUNS smatra „posebno“ nedopustivim ignorantski stav Vučića prema RTS, koji je javni servis svih gradjana Srbije, navodeći da je upravo to činjenica koja obavezuje budućeg predsednika Vlade da u svakoj prilici na sopstvenom primeru, adekvatnim ponašanjem doprinosi podizanju ugleda RTS i RTV.\nZakon nalaže i da se ne sme „ugrožavati slobodan protok informacija putem medija, kao ni uredjivačka autonomija medija, a naročito vršenjem pritiska, pretnjom, odnosno ucenom urednika, novinara ili izvora informacija“, dodaje se u saopštenju NUNS-a.


Špend Ahmeti protiv Arbana Abrašija - Kosovo 2.0\nŠpend Ahmeti protiv Arbana Abrašija\nPiše Ngadhnjim Avdyli - 14.11.2017\nKandidati iz Samoopredeljenja i LDK-a obećavaju krupne stvari za prestonicu.\nAktuelni gradonačelnik Prištine, Špend Ahmeti iz Samoopredeljenja, i kandidat koji teži da osvoji tu poziciju, Arban Abraši iz Demokratske lige Kosova (LDK), takmičiće se u drugom krugu za rukovodstvo gradske opštine. U prvom krugu lokalnih izbora, održanih 22. oktobra, Ahmeti je osvojio 43,6 odsto glasova, dok je Abraši dobio 35,8 procenata.\nJoš od početka predizborne kampanje, dvojica kandidata su izjavila da jedan drugog vidi kao najžešćeg protivnika, dok su često razmenjivali oštre reči.\nAhmeti je neretko upoređivao svoj mandat sa prethodnom administracijom pod LDK-om, rekavši da postoje dve jasne opcije: “napredak ili vraćanje Prištine onima koji su je doveli u situaciju u kojoj se nalazi”. On smatra da je prva opcija od ključnog značaja za Prištinu.\nAbraši je, takođe, upućivao velike količine kritika, optužujući Ahmetija da nije sproveo niz obećanih projekata i da je 60 odsto opštinskog budžeta upotrebio za ‘operativne troškove’, dok je samo 40 procenata otišlo na kapitalne investicije.\nOblasti na koje stavljaju poseban akcenat jesu obrazovanje, zdravstvena zaštita, infrastruktura i javne usluge.\nPored kritikovanja, optužbi i napada, dvojica kandidata su predstavili svoje programe za vođenje glavnoga grada u narednih četiri godina.\nAhmeti je obznanio svoje projekte iz programa “Dajte krila Prištini” koji obuhvata 10 oblasti sa ukupno 100 obećanja. S druge strane, Abraši nudi svoj “Program za Prištinu”, gde su projekti podeljeni u osam oblasti.\nJedan od ciljeva Ahmetija u kampanji je da poveća broj odbornika u Skupštini koji dolaze iz njegove stranke. Prema Ahmetijevim rečima, mali broj odbornika koji je podržavao njegove politike, stvorio je blokade za sprovođenje njegovog programa u prošlom mandatu u Skupštini opštine Priština. Međutim, smatra da je njegov najveći cilj ostvarivanje čistije životne sredine za grad Prištinu.\nS druge strane, u celoj svojoj predizbornoj kampanji, Abraši je naglašavao ono što smatra najmoćnijom karakteristikom: njegov sarađivački odnos sa skupštinom opštine, centralnim institucijama vlasti i stranim donatorima.\nKada je reč o programu, Abraši je istakao da je teško izabrati jedan prioritet posebno zbog toga što “svaki sektor ima svoje probleme”. On je dao obećanja za ono što će uraditi u svakom komšiluku i naselju Prištine.\nAbraši smatra da će alokacija budžeta radi prioritetizacije kapitalnih investicija biti prekretnica za Prištinu i “dati prestonici crtu grada koji se razvija”, kao i, kako tvrdi, otvaranje 30.000 novih radnih mesta.\nK2.0 vam ovde predstavlja sažetak njihovih obećanja u oblastima na koje su se usredsredili: obrazovanje, zdravstvena zaštita, infrastruktura i javne usluge.\nU prosvetnom sektoru svog programa “Dajte krila Prištini”, Ahmeti inicijalno sumira projekte koje je sproveo u prošlom mandatu.\nOn spominje funkcionalizaciju sedam obdaništa, raspodelu više od 10 miliona obroka učenicima od prvog do četvrtog razreda [u svim državnim osnovnim školama u proteklih četiri godina], integraciju oko 450 učenika sa posebnim potrebama u prosvetu, izgradnju 102 laboratorije u školama, funkcionalizaciju sedam biblioteka u školama i obezbeđivanje tehničke opreme u 29 obrazovnih ustanova.\nAhmeti obećanja da će izgraditi pet novih škola u potencijalnom sledećem mandatu, i to u naseljima Mati 1, Kalabri, Sofali, Arberija i Veternik, navodeći u programu da će gradnja početi narednog oktobra i da će se finansirati preko sporazuma sa Svetskom bankom. U televizijskoj debati, Ahmeti je naglasio da će renovirati dve škole, iako nije rekao o kojim školama je reč i kakvi su troškovi renoviranja.\nKao još jedno u nizu obećanja po pitanju školske infrastrukture, Ahmeti je obećao da će izgraditi još četiri obdaništa u više naselja, naglašavajući jedno obdanište u Bardošu koje će biti multietničke prirode. On je naveo da je već obezbedio sredstva za ovo i da se očekuje da će izgradnja početi 2018.\nS druge strane, Abraši planira izgradnju novih škola na jednom mestu u jugoistočnom delu grada koji je nazvao “Novom Prištinom”. Obećava izgradnju sedam novih škola, devet obdaništa i muzičke škole u ovom gradu.\nTakođe, Abraši je obećao da će uložiti u školsku infrastrukturu, što vidi kao preduslov za kvalitet, ali je obećao i da će renovirati objekte u kojima se nalaze srednje škole, da će uraditi nadogradnju “gde god je potrebno” i opremiti sale za fizičko vaspitanje neophodnom opremom.\nDalje, Abraši je obećao da će školske laboratorije opremiti, napraviti elektronske dnevnike za nastavnike i celodnevne programe učenja, da će funkcionalizovati biblioteke, opremiti škole digitalnim belim tablama koje će zameniti zelene table u roku od četiri do šest godina, da će obezbediti laptopove svim nastavnicima i svake godine biti pokrovitelj “Školskih dana” koji bi obuhvatili organizovanje svečanih večera za nastavnike na dan koji je posvećen datoj školi.\nAhmeti smatra da program celodnevnog učenja mora da bude sproveden i naveo je pilotni projekat koji je testiran u nekoliko prištinskih škola u njegovom prošlom mandatu. On je obećao da će reformisati način imenovanja nastavnika u školama, s ciljem sprovođenja elektronskog testiranja, a kako bi se maksimizovala transparentnost.\nObroci za učenike bili su tema diskusije dvaju kandidata. Ahmeti je rekao da razmišlja o reformisanju ovoga u praksi, navodeći dodatak voća ovim obrocima. S druge strane, Abraši je rekao da bi učenicima trebalo poslužiti tople obroke.\nIzgradnja Gradske bolnice je zajednička tačka dvaju programa. Ahmeti kaže da je Priština jedini veliki grad u regionu bez bolnice koja nudi sekundarne usluge. Smatra da je bitno izgraditi bolnicu koja bi bila u neposrednoj blizini Univerzitetskog kliničkog centra Kosova.\nAhmeti je dao četiri obećanja o zdravstvenoj zaštiti. On smatra da je dosta toga učinjeno u ovom sektoru u prethodnom mandatu, gde je naglasio reformu Centara za porodičnu medicinu (CPM), gde je 85 odsto pacijenata lečeno. Ahmeti je kazao da je ove centre posetilo 1,2 miliona pacijenata i da je pruženo 2,4 miliona usluga.\nObećanja Ahmetija za sledeći mandat jesu sledeća: izgradnja Centra za autizam i Daunov sindrom (za šta kaže da su lokacija i sredstva obezbeđeni, dok se početak izgradnje očekuje za početak 2019. godine), čime bi se mreža CPM-a proširila i izgradio centar u naselju Veternik, a čime bi se grad podelio ‘na zone’ po pitanju zdravstvenih usluga, tako dodatno unapređujući usluge koje se nude u ovim centrima.\nAspekat ‘zoniranja’ će obuhvatiti osnivanje baze podataka sa informacijama o tome koliko svaki medicinski centar može da pokrije građana i o kapacitetima za pružanje usluga u zonama u kojima će ovi centri biti locirani. Arban Abraši predviđa završetak mreže CPM u skladu sa narednim standardima: “1 CPM na 10.000 stanovnika i 1 doktor specijalista i 2 medicinske sestre na svakih 2.000 pacijenata”. On je obećao i da će izgraditi CPM u naselju Veternik, kao i da će sprovesti analizu o tome da li je potrebno izgraditi ovakav centar u naselju Mati 2.\nDruga tačka u Abrašijevom “Programu za Prištinu” jeste sačinjavanje glavnog plana koji će se baviti potrebom za proširenje mreže centara za pružanje hitne pomoći kako grad bude rastao. On je obećao da će CPM-ovi biti kompletirani modernom opremom, ambulantama, objektima za rentgensko i mamografsko testiranje, kao i potpunu funkcionalizaciju laboratorija.\nAbraši predviđa proširenje domaćih medicinskih usluga, obećavajući da će u prvoj godini upravljanja funkcionalizovati 8 mobilnih medicinskih timova koji bi po kućama i stanovima nudili medicinske usluge osobama koje nisu u mogućnosti da posećuju medicinske centre.\nUprkos tome što njegova partija često kritikuje to što se opštinski i centralni budžeti alociraju za ‘projekte asfaltiranja’, Ahmeti je u svom programu prioritetizovao izgradnju infrastrukture. Ovo je jedno od njegovih obećanja: “…Opština Priština će alocirati značajan deo budžeta za putnu infrastrukturu u gradovima i selima”.\nDva projekta koja su obuhvaćena Ahmetijevim obećanjima za sledeći mandat jesu izgradnja “Puta A” i nastavak “Puta B” u naselju Mati I, kao i uspostavljanje veze između kružnog toka u Kosovu Polju i naselja Arberija, gde je izgradnja već počela.\nPostoje dva građevinska projekta koja su inicirana u proteklom mandatu, ali tek treba da se završe i čine deo Ahmetijevih obećanja za naredne četiri godine, a posebno kolektori otpadnih voda u naseljima Mat i Kalabrija. Prema Ahmetijevim rečima, ovi kolektori su skupoceni, ali i njegov prioritet u sledećem mandatu.\nDrugo obećanje koje je dao Ahmeti bilo je da će sarađivati sa međunarodnim partnerima i donatorima da bi sproveo studiju izvodljivosti o izgradnji obilaznice oko Prištine. Prema rečima Ahmetija, ova studija bi bila upotrebljena u diskusijama u Vladi Kosova, kao pokušaj prioritetizacije izgradnje obilaznice na državnom nivou.\nAhmeti je govorio i o manjim ulaganjima i intervencijama u infrastrukturi svakog naselja i komšiluka. Ahmeti je obećao da će sprovesti projekte ukupne vrednosti od četiri miliona evra za izgradnju sportskih objekata i rekreativnih područja u raznim naseljima.\nAbraši je pojasnio da smatra bezumnim to što je Opština Priština potrošila tako malo na kapitalne investicije u proteklih četiri godina i izjavio da će se usredsrediti na ove vrste ulaganja ako pobedi u trci za najviši položaj u prestonici. Abraši u svom programu predviđa mnoge projekte kapitalnih investicija, uključujući puteve, obilaznicu, kolektore otpadnih voda i rezervoare za vodosnabdevanje.\nOn posebno obećava da će srediti putni sistem Prištine, bilo kroz novogradnju, obnovu ili renoviranje. Ovo su putevi koji su identifikovani: Put A i nastavak Puta B, što je glavna obilaznica u centru Prištine koja polazi od šina u Arberiji do glavnog kružnog toka u Kosovu Polju, put ‘Bajram Bahtiri’ u Lukaru, i put koji polazi od Srednje škole ‘Sami Frašeri’ i kreće se ka zelenoj pijaci.\nAbraši je obećao da će izgraditi postrojenje za prikupljanje fekalnih materija, meteorološku stanicu i vodovod.\nObećava i da će unaprediti urbanu i ruralnu infrastrukturu i da će ulagati u funkcionalizovanje makar šest ekonomskih zona. Prema njegovim rečima, većina pijaca će se vratiti u vlasništvo opštinskih organa i ulagaće se da bi se regulisala infrastruktura. Kaže se i da će niz investicija biti uloženo da bi se otvorile nove pijace u svakom naselju.\nAbraši predviđa nastavak saradnje sa centralnim institucijama radi izgradnje Narodnog centra za sport i državnog stadiona ‘Arena Dardanija’ koji se često pominje, a koji bi bio izgrađen u naselju Donja Brnjica u Prištini.\nAbraši je obećao da će izgraditi fasade koje bi prekrile zgrade u Prištini. Kada je u debati na televiziji Klan Kosova Abraši upitan koliko će ove investicije koštati: “radimo procene, ali ne bih hteo da govorim o detaljima jer ovo želimo da postignemo kroz sufinansiranje”.\nTakođe, Abraši je pomenuo sprovođenje studija izvodljivosti radi mogućnosti osnivanja tramvajske mreže u Prištini. Rekao je i da će sprovesti studiju izvodljivosti za potencijalnu izgradnju metroa, iako je svestan toga da bi iznos kapitalnih investicija neophodnih za ovaj projekat bio veliki.\nSamoopredeljenje i LDK se smatraju žestokim rivalima na ovim lokalnim izborima, posebno u drugom krugu glasanja za lidera prestonice.\nVidećemo ko će dobiti šansu da sprovede svoja obećanja kreiranja “evropske Prištine”, što je cilj kome teže oba kandidata, makar po svojim izjavama. Njih dvojica su članovi stranaka koje su se najviše međusobno sukobljavale u proteklih nekoliko godina. Ahmeti je uspeo da ukloni LDK iz vrha Prištine 2013, a nakon što je LDK vodio ovu opštinu još od kraja rata.\nUbrzo nakon što je Ahmeti izabran za gradonačelnika, on i njegova partija su Tužilaštvu slali podatke o navodnom kršenju zakona koje je sprovela prošla opštinska administracija pod vođstvom Ise Mustafe. Čak i kada je LDK vodio Vladu Kosova, napetost između njih i Samoopredeljenja bila je na visokom nivou. LDK je optužio Samoopredeljenje za napade na Mustafu, koji je tada bio premijer, tvrdeći da je Samoopredeljenje ugrozilo život ovog čoveka.\nOvakva zajednička prošlost znači da se Samoopredeljenje i LDK smatraju žestokim rivalima na ovim lokalnim izborima, posebno u drugom krugu glasanja za lidera prestonice. Građani će u nedelju imati priliku da biraju između dveju partija koje su već dobijale šansu da vode Prištinu. Ko će je voditi ubuduće?


Neodgovorno ponašanje nadležnih institucija - Klix.ba\nSDUBiH o problemu plina\nNeodgovorno ponašanje nadležnih institucija\n7.1.2009. u 14:34\nSocijaldemokratska unija (SDU) BiH danas je osudila neodgovorno i pasivno ponašanje bh. vlasti na svim razinama zbog nespremnosti na vanredne situacije, kao što je prekid dotoka plina u evropske zemlje, a time i u BiH.\nSDUBiH za izlaganje građana Kantona Sarajevo općoj opasnosti po život i zdravlje direktno odgovornim smatra premijera FBiH Nedžada Brankovića, ministra energetike i rudarstva Vahida Heću te Vladu Kantona Sarajevo.\nOva stranka stoga traži hitno zasjedanje oba doma Parlamenta BiH, oba doma Parlamenta Federacije BiH i vanrednu sjednicu Skupštine Kantona Sarajevo na kojima će jedina tačka dnevnog reda biti alternativno snadbijevanje energentima građana Kantona Sarajevo i Federacije BiH.\nOd vlada na svim razinama vlasti traži se da na vanrednim zasjedanjima zakonodavnih organa ponude rješenja za alternativno snadbijevanje građana energentima.\nIz ove stranke također podsjećaju da je od jula prošle godine parlamentarna grupa SDUBiH u Skupštini Kantona Sarajevo upozoravala nadležne da može doći do prestanka dotoka plina, te da Vlada KS i kantonalna javna komunalna preduzeća koja se bave distribucijom gasa moraju biti spremna za alternativno snadbijevanje građana.\n- Samo neodgovorna i neozbiljna vlast nije spremna na vanrende situacije. Sva vanredna zasjedanja vlada, sve komisije koje su se nastojale sastati u protekla 24 sata te svi izgovori da se radi o regionalnom problemu padaju u vodu pred izuzetno niskim temperaturama, koje građane Sarajeva pogađaju posljednjih dana, ističe se u današnjem saopćenju SDUBiH.\nMir u Izraelu i Palestini moguć jedino uz pomoć Zapada\n07.01.2009. u 14:36\nProtesti demobiliziranih boraca u Bugojnu\n07.01.2009. u 14:18


Protokol o saradnji i pristupu nadležnih subjekata na zaštiti i zbrinjavanju djece\nPotpisan revidirani Protokol o saradnji i postupanju nadležnih subjekata na zaštiti i zbrinjavanju djece zatečene u prosjačenju na području grada Bijeljina.\nU utorak, 20.2.2018, u 11:00 časova, zvanično je potpisan revidirani Protokol o saradnji i postupanju nadležnih subjekata na zaštiti i zbrinjavanju djece zatečene u prosjačenju na području Grada Bijeljina, u Gradskoj upravi.\nNakon zvaničnog potpisivanja održana je pres konferencija u kojoj su učešće uzeli potpisnici Protokola:\n1. Mićo Mićić, gradonačelnik Grada Bijeljina,\n2. Milorad Sofrenić, direktor Centra za socijalni rad Bijeljina,\n3. Stjepan Terzić, načelnik Sektora policije Policijske uprave Bijeljina,\n4. Dragan Joković, izvršni direktor UG „Otaharin“.\nIzjavu za medije je dala i Tatjana Junuzagić, nacionalna koordinatorka za BiH regionalnog projekta SoRi/GIZ ispred Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GIZ.\nPrvi Protokol je potpisan 2012. godine, nakon čega je, početkom 2017, Radna grupa za zaštitu bezbjednosti djeteta pokrenula inicijativu za njegovu reviziju. U skladu sa inicijativom Radne grupe, na reviziji je rađeno u periodu septembar-decembar 2017.\nPotreba za revizijom ovog dokumenta uočena je na sastancima Radne grupe. Kroz primjenu u praksi je uočeno da Protokol ne daje rezultate, da nije primjenljiv u praksi i da nije u skladu sa novim zakonima (zaduženja i nadležnosti institucija). Takođe, problem je predstavljalo i to što većina zaposlenih u instucijama/organizacijama nije upućena u postojanje ovog dokumenta i njegov sadržaj.\nRadnu grupu za reviziju Protokola su činili:\n1. Ljubica Mlađenović, Gradska uprava Bijeljina,\n2. Slavica Kovrlija, Centar za socijalni rad Bijeljina,\n3. Željko Vidović, Policijska uprava Bijeljina,\n4. Dragan Joković, UG „Otaharin“ Bijeljina.\nPored redovnih članova, angažovani su i eksperti zaduženi za izradu dokumenta – Predrag Stanišić, pravnik u UG „Otaharin“, i dr Dimitrije Ćeranić, docent na Pravnom fakultetu Bijeljina, Univerzitet u Istočnom Sarajevu.\nPlan za narednu godinu je promocija Protokola i edukacija operativaca iz institucija koji su direktno uključeni u rad na terenu.


09. 10. 2015. MUP i NAVAK: Pozitivni rezultati akcije „Hiljadu mladih vozača“\nMinistar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović, predstavljajući rezultate akcije „Hiljadu mladih vozača“, koji su prošli obuku NAVAK-a , još jednom je apelovao na vozače da ne voze pod dejstvom alkohola, jer rizikuju i svoj i tuđe živote. Ministar je izneo zabrinjavajući podatak da je u prvih osam dana kontrole vozača alko-testom, iz saobraćaja isključeno čak 1500 vozača.\nStefanović je najavio nastavak snažnih represivnih mera i aktivnosti na prometnim raskrsnicama i u blizini ugostiteljskih objekata, kroz pojačane kontrole, a provere će obuhvatiti sve vozače, bez obzira da li se radi o skupim ili drugim automobilima i naveo da će policija zaustavljati i kažnjavati sve u slučaju kršenja zakona. Ovim merama Ministarstva unutrašnjih poslova, od januara do sada, bilo je 800 nesreća manje u odnosu na isti period prošle godine.\n„Mladi vozači koji su pohađali obuku NAVAK-a, u prvih godinu dana izazvali su samo jednu saobraćajnu nezgodu, u kojoj su tri osobe lako povređene, dok su njihovi vršnjaci koji nisu prošli ovu obuku u istom periodu izazvali 126 saobraćajnih nezgoda u kojima su četiri osobe poginule, 29 zadobile teške telesne povrede, a 177 osoba lakše povređeno“ - naglasio je Stefanović.\nMirko Alvirović, direktor NAVAK-a je najavio nastavak ove akcije i zahvalio ministru Stefanoviću na brzom reagovanju i razumevanju važnosti da mladi vozači prođu jednu ovakvu obuku.\n„Ovim programima, bez troškova za vozače i državu, pružamo mogućnost mladim vozačima da steknu znanja i veštine da se lakše snalaze u saobraćaju i da budu bezbedniji, a statistika potvrđuje da to daje rezultate“ – rekao je Alvirović.


Fudbaler Totenhema Jafet Tanganga uspeo je preko noći da postane standardni levi bek londonskog tima, što je vrlo razumljivo rezultiralo i povećanju njegovih prihoda.\nOn je nedavno dobio svoje mesto u prvoj postavi londonske ekipe. Naime, trener Žoze Murinjo ga je pred veliki derbi sa Liverpulom pitao da li ga je strah, a mladi Englez mu je odgovorio da nije. Nakon toga ga je "Specijalni" zapravo "bacio u vatru".\nTangangin ugovor sa Totenhemom ističe na kraju sezone, a po svemu sudeći, ovaj premijerligaš će mu ponuditi novi, uz povećanje plate od 15 puta, piše Dejli mejl.\nNjegova dosadašnja primanja bila su 1.000 funti nedeljno, dok bi prema novom ugovoru trebalo da iznose oko 15.000.\nTanganga, koji je prošao kompletnu omladinsku školu Totenhema, ove sezone je odigrao devet utakmica u svim takmičenjima.


PROPUŠTENI BONUSI - Koliko očajna sezona Manchester Uniteda košta Cristiana Ronalda | Info-ks.net\n27.03.2022 u 15:00\nPROPUŠTENI BONUSI Koliko očajna sezona Manchester Uniteda košta Cristiana Ronalda\nManchester United igra petu uzastopnu sezonu bez trofeja, što bi, između ostalih posljedica, moglo imati veliki utjecaj na novac koji Cristiano Ronaldo može zaraditi.\nPortugalska zvijezda je ostala bez više od 6 miliona eura bonusa predviđenih njegovim ugovorom koji su dijelom bili uključeni i kao kompenzacija za veliko smanjenje plate koje je uzeo kako bi se iz Juventusa vratio među Crvene vragove.\nMeđutim, ta izgubljena zarada nije samo zbog nedostatka trofeja jer su promašeni i drugi ciljevi. Na primjer, prema The Sunu, Ronaldu bi samo dolazak do finala Lige prvaka vrijedio gotovo 3 miliona eura.\nOsvajanje Premiershipa, nešto što United nije uradio gotovo deceniju, također je bila vrijedna meta i Ronaldu bi donijela 2 miliona eura. Neuspjeh u oba domaća kupa također je ograničio potencijalnu zaradu 37-godišnjaka u ovoj sezoni.\nCristiano Ronaldo will miss out on £5MILLION worth of bonuses from Man Utd https://t.co/T8qEbCsoZa\n— Sun Sport (@SunSport) March 26, 2022\nRedovno učešće u Ligi prvaka je prirodno nešto što je veoma poželjno u hijerarhiji Manchester Uniteda, a Ronaldov ugovor uključuje i pozamašan bonus ako klub završi među prva četiri u Premiershipu. Trenutno su šesti, sa četiri boda manje i odigranom utakmicom više od Arsenala koji je na četvrtom mjestu.\nMeđutim, postoji jedan velikodušan bonus za koji izgleda da će Ronaldo zaraditi ove sezone, a koji se odnosi na njegove golove. Doplatit će mu se ako završi sezonu kao najbolji strijelac ekipe, što trenutno izgleda vrlo vjerovatno jer ima 18 golova, odnosno devet više od najbližeg pratitelja i sunarodnjaka Brune Fernandesa.\nPovratak Cristiana Ronalda u Manchester United uopšte ne ide po planu na terenu, a to ima finansijske posljedice za igrača za kojeg se vjeruje da sada zarađuje otprilike upola manje od onoga što je imao u Juventusu.


Hana Arent - Imperijalizam - Impuls\nObjavljeno: Četvrtak, 03 Februar 2022 13:46\nPočeci nekog istorijskog perioda retko mogu da se datiraju tako precizno i retka je prilika da savremeni posmatrači budu svedoci njegovog jasnog kraja kao što je to slučaj sa erom imperijalizma.\nJer je imperijalizam, koji je izrastao iz kolonijalizma i koga je izazvala neprimerenost sistema nacionalnih država ekonomskom i industrijskom razvoju u poslednjoj trećini devetnaestog veka, započeo svoju politiku ekspanzije radi ekspanzije tek oko 1884; i ova nova verzija politike vlasti razlikovala se od nacionalnih osvajanja u pograničnim ratovima koliko i od izgradnje carstva po rimskom uzoru.\nNjegov kraj je izgledao neizbežan posle “ukidanja Imperije Njenog Kraljevskog Veličanstva”, kojom je Čerčil odbio “da predsedava”, odmah potom proglašena je nezavisnost Indije. Jedan od najznačajnijih događaja u istoriji dvadesetog veka je što su Britanci dobrovoljno ukinuli svoju kolonijalnu vlast, a posle toga nijedna evropska nacija nije mogla da zadrži svoje prekomorske posede. Jedini izuzetak je Portugalija, a njena čudna sposobnost da nastavi borbu od koje su sve evropske kolonijalne sile morale da odustanu možda je uzrokovana njenom nacionalnom zaostalošću, više nego Salazarovom diktaturom; jer ne samo slabost niti iscrpljenost od dva ubilačka rata u jednoj generaciji, već i moralne skrupule i politička shvatanja potpuno razvijenih nacionalnih država odvraćali su od ekstremnih mera, od uvođenja “administrativnih masakra” (A. Karthil), koji su svakako mogli da slome nenasilni ustanak u Indiji, a odvraćali su i od produžavanja “vladavine vodećih rasa” (lord Kromer) zbog mnogostrahovanog bumerang efekta na matične zemlje. Kada se najzad Francuska, zahvaljujući još uvek neoslabljenom autoritetu De Gola, usudila da odustane od Alžira, koji je uvek smatrala delom Francuske koliko i département de la Seine, dostigla se tačka sa koje, izgledalo je, nema povratka.\nMa kolike da su mogle biti prednosti ove nade, da iza vrućeg rata protiv nacističke Nemačke nije došao hladni rat između sovjetske Rusije i Sjedinjenih Država, kad se osvrne, čovek je u iskušenju da na poslednje dve decenije gleda kao na razdoblje tokom koga su se dve najmoćnije sile na Zemlji nadmudrivale za premoć u manje-više istim oblastima u kojima su pre toga vladale evropske nacije. U istom duhu padamo u iskušenje da na novo nevoljno popuštanje između Rusije i Amerike gledamo kao na rezultat pojavljivanja treće potencijalne svetske sile, Kine, više nego kao na zdravu i prirodnu posledicu detotalitarizacije Rusije posle Staljinove smrti. I ako bi budući razvoj potvrdio ova tumačenja, to bi u istorijskom smislu značilo da smo se vratili unatrag, neizmerno mnogo, tamo odakle smo krenuli, to jest, u imperijalističku eru i na put sukoba koji je doveo do Prvog svetskog rata.\nČesto se govorilo da su Britanci stekli svoju imperiju u trenutku rasejanosti, kao posledicu automatskih tokova, popuštajući onome što je izgledalo moguće i što je bilo privlačno, više nego kao rezultat promišljene politike. Ako je to istina, onda ni put u pakao ne mora biti popločan bilo kakvim namerama, iako su one poslovično dobre.\nA objektivne činjenice, koje podsećaju na povratak na imperijalističku politiku, danas su zaista toliko jake da je čovek sklon da makar upola veruje u istinitost ovog očitovanja, uprkos praznim uveravanjima o dobrim namerama sa obe strane – američkim “obavezama” zbog neodrživog status quo-a korupcije i nekompetencije na jednoj strani, ruskoj pseudo-revolucionarnoj priči o ratovima za nacionalno oslobođenje na drugoj. Proces izgrađivanja nacije u zaostalim područjima gde je nedostatak preduslova upravo proporcionalan žestokom, jalovom šovinizmu, rezultirao je bezmernim vakuumima vlasti, za koju se supersile sve žešće takmiče, kao što izgleda i da je usavršavanjem nuklearnog oružja definitivno odbačena direktna konfrontacija njihovih instrumenata nasilja kao poslednjeg sredstva da “reše” sve konflikte. Ne samo da svaki sukob između malih, nerazvijenih zemalja u ovom području, bio to građanski rat u Vijetnamu ili nacionalni sukob na Srednjem Istoku, odmah privlači mogućnu ili stvarnu intervenciju supersila, već su sami njihovi sukobi ili bar vreme njihovog izbijanja sumnjivi kao manipulisani ili bar direktno izazvani interesima i manevrima koji nemaju baš nikakve veze sa sukobima i interesima koji su na delu u samom regionu. Ništa nije tako karakteristično za politiku vlasti u eri imperijalizma kao to okretanje od lokalizovanih, ograničenih i zato predvidljivih ciljeva nacionalnog interesa, ka trci bez granica, sila koje mogu lutati i opustošiti celu planetu bez određenenacionalne i teritorijalne svrhe i stoga bez predvidljivog pravca.\nUpadanje u stare greške postalo je očigledno i na ideološkom planu, jer čuvena domino-teorija, prema kojoj se američka spoljna politika oseća obaveznom da ratuje u jednoj zemlji radi integriteta drugih zemalja, koje čak nisu ni njeni susedi, nije ništa drugo nego nova verzija stare “Velike igre”, čija pravila dozvoljavaju, pa čak i nalažu, posmatranje celih naroda kao sredstava za postizanje cilja, ili kao piona, po današnjoj terminologiji, radi bogatstva i radi vladavine nad trećim zemljama, koje redom postaju puka sredstva za postizanje cilja u neprestanom procesu ekspanzije i akumulacije vlasti.\nTo je bila ona lančana reakcija, ugrađena u imperijalističku politiku, koju na ljudskom planu najbolje predstavlja figura tajnog agenta, o čemu Kipling (u Kimu) kaže: “Velika igra je završena kad svi umru. Nikako pre”. I jedini razlog iz koga se njegovo proročanstvo nije ostvarilo su ustavna ograničenja nacionalnih država, dok se danas naša jedina nada da se neće ostvariti u budućnosti temelji na ustavnim ograničenjima američke republike i na tehnološkim ograničenjima nuklearnog doba.\nNe može se poricati da neočekivano oživljavanje imperijalističke politike i metoda uzima maha u promenjenim uslovima i okolnostima. Inicijativa za prekomorsku ekspanziju skrenula je zapadno od Engleske i Zapadne Evrope ka Americi, a inicijativa za kontinentalnu ekspanziju u čvrstom geografskom kontinuitetu ne dolazi više iz Srednje i Istočne Evrope, već je locirana isključivo u Rusiji. Imperijalistička politika, više nego ijedan drugi pojedinačni činilac, dovela je do slabljenja Evrope, a izgleda da se obistinjuju proročanstva državnika i političara da bi dva diva, koja sa istočnog i zapadnog boka prete evropskim narodima, konačno mogla da se pojave kao naslednici evropske moći. Niko više ne procenjuje ekspanziju kao “breme belog čoveka” ili kao “proširenu plemensku svest” koja ujedinjuje ljude sličnog etničkog porekla; umesto toga, slušamo o “obavezama” prema zemljama-klijentima, o odgovornosti vlasti i o solidarnosti sa revolucionarnim nacionalnim pokretima za oslobođenje.\nI sama reč “ekspanzija” nestala je iz našeg političkog rečnika, pa se sada za veoma slično značenje koriste reči “protezati se” ili, kritički, “protezati se preko”. Politički je važnije što su privatna ulaganja u udaljene zemlje, prvobitno prvi pokretač imperijalističkog razvoja, sada zamenjene stranom pomoći, ekonomskom i vojnom, koju direktno daju vlade. (Samo 1966. američka vlada je potrošila 4,6 milijarde dolara za ekonomsku pomoć i strane kredite, plus 1,3 milijarde dolara godišnje za vojnu pomoć tokom deset godina 1956-1965, dok je oticanje privatnog kapitala 1965. iznosilo 3,69 milijarde, a 1966. godine 3,91 milijarde). To znači da je završena era takozvane vladavine dolara, specifične američke verzije imperijalizma pre Drugog svetskog rata, koja je politički bila najmanje opasna.\nPrivatna ulaganja – “aktivnosti hiljade američkih kompanija koje dejstvuju u stotinu stranih zemalja” i koje su “koncentrisane u najmodernije, strateški najjače, po rastu najbrže grane strane ekonomije” – stvaraju mnogo političkih problema čak i kad ih ne štiti vlada tog naroda, ali strana pomoć, čak i ako je data iz čisto humanitarnih razloga, po prirodi je politička upravo zbog toga što nije motivisana traganjem za profitom. Potrošene su milijarde dolara na političke i ekonomske pustoši gde su nestale u korupciji i nekompetentnosti pre nego što je moglo da se počne išta produktivno, a taj novac nije više “suvišni” kapital koji ne može da se iskoristi i da donese profit u zemlji porekla, već čudno prelivanje čistog izobilja koje bogate zemlje mogu sebi da priušte, one koje imaju u one koje nemaju.\nDrugim rečima, sada su potpuno nestali motivi profita čija se važnost za imperijalističku politiku čak i u prošlosti često precenjivala; samo veoma bogate i veoma moćne zemlje mogu da podnesu teške gubitke koje i nosi imperijalizam. Verovatno je prerano, i svakako je izvan okvira mojih razmatranja, da se analiziraju i da se sa bilo kojim stepenom tačnosti ustanove ovi skorašnji tokovi. Ono što već sad izgleda neprijatno jasno jeste snaga jednog naizgled nekontrolisanog procesa koji nastoji da uništi sve nade za ustavni napredak u novim i da potkopa državne institucije u starim nacijama. Ima previše primera da bismo mogli čak i letimično da ih nabrajamo, ali uspon “nevidljive vlasti” putem tajnih službi, čije je mešanje u unutrašnje poslove, kulturne, obrazovne ekonomske oblasti našeg života tek nedavno otkriveno, isuviše je zlokoban znak da bismo ga mogli prećutati.\nNema razloga da se sumnja u to što tvrdi g. Alen V. Dalis da je tajna služba u ovoj zemlji od 1947. imala “uticajniji položaj u našoj vladi od položaja koji tajna služba uživa u bilo kojoj vladi na svetu”,3 niti ima bilo kakvog razloga da verujemo da je taj uticaj opao od 1958. kada je dao ovu izjavu. Pogubni uticaj nevidljive vlade na institucije “vidljive vlade” često je istican; možda je manje poznata tradicionalno bliska veza između imperijalističke politike, “nevidljive vlade” i tajnih agenata. Pogrešno se misli da je stvaranje mreže tajnih službi u ovoj zemlji posle Drugog svetskog rata bilo odgovor na neposrednu pretnju koju su špijunske mreže sovjetske Rusije predstavljale po njen nacionalni opstanak; rat je Sjedinjene Države izbacio na poziciju najveće svetske sile i revolucionarna vlast komunizma diktiranog iz Moskve predstavljala je veći izazov toj poziciji moći nego nacionalnom opstanku.\nMa šta da su razlozi američkog uspona do svetske sile, do njega nije došlo promišljenim bavljenjem svetskom politikom ili iz nekog zahteva za globalnom vladavinom. A verovatno se isto može reći i za skorašnje i još uvek nesigurne korake ove zemlje u pravcu imperijalističke politike kojoj je ustrojstvo njene vlade manje prilagođeno nego i u jednoj drugoj zemlji. Ogroman jaz između zapadnih zemalja i ostatka sveta, ne jedino i ne prvenstveno u bogatstvu, već u obrazovanju, tehničkoj veštini i opštem znanju, ometao je međunarodne odnose od samih početaka istinski svetske politike. A taj ponor, pod pritiskom naglog razvoja komunikacionih sistema i, posledično, smanjenih razdaljina, nije se u prošlim decenijama smanjivao, već je neprestano rastao i sada je dostigao alarmantne razmere. “Stepen prirasta stanovništva u manje razvijenim zemljama dvostruk je u odnosu na isti u više razvijenim zemljama.” I dok bi sam taj činilac nužno upućivao na one koji imaju višak hrane i višak tehnološkog i političkog znanja, on poništava svu pomoć.\nOčito, što je veća populacija, primiće manju pomoć per capita, a situacija je takva da su, dve decenije posle obimnih programa pomoći, sve zemlje koje nisu bile u stanju da sebi pomognu i nešto sa tim počnu – kao Japan – siromašnije i dalje nego ikada od ekonomske ili političke stabilnosti. Ova situacija strahovito povećava šanse imperijalizma iz jednostavnog raloga što sama brojnost nikad nije bila manje važna: bela vlast u Južnoj Africi gde je tiranska manjina brojčano nadjačana sa skoro deset prema jedan, nikad nije bila bezbednija no danas. Takva je objektivna situacija da se sva strana pomoć preokreće u instrument strane dominacije i da su sve zemlje kojima je ova pomoć potrebna, zbog opadanja mogućnosti za fizički opstanak, stavljene pred alternativu da prihvate neki oblik “vladavine vodećih rasa” ili da brzo potonu u anarhičniraspad.\nOva se knjiga bavi striktno evropskim kolonijalnim imperijalizmom koji se završio ukidanjem britanske vlasti u Indiji. Ona govori o dezintegraciji nacionalne države koja, pokazalo se, sadrži skoro sve elemente potrebne za neprekidni uspon totalitarnih pokreta i vlada. Pre imperijalističke ere nije postojalo nešto što bi bilo svetska politika, a bez nje totalitarno osvajanje svetske vlasti ne bi imalo smisla. U tom periodu sistem nacionalnih država se pokazao nemoćan bilo da izmisli nova pravila za vođenje inostranih poslova koji su postali svetski poslovi, bilo da zavede Pax Romana u ostatku sveta. Njegova politička skučenost i kratkovidost završile su u katastrofi totalitarizma, čije su nečuvene strahote bacile u senku kobne događaje i još kobniji mentalitet prethodnog perioda. Naučno istraživanje se skoro isključivo koncentrisalo na Hitlerovu Nemačku i Staljinovu Rusiju na račun njihovih manje štetnih prethodnika. Imperijalistička vladavina, osim što se koristi kao naziv, izgleda da je napola zaboravljena, a to je za osudu na prvom mestu zbog njene važnosti za savremene događaje, koja poslednjih godina postaje sasvim očita. Tako se sa obe strane kontroverza o neobjavljenom američkom ratu u Vijetnamu vodila kroz izvođenje analogije sa Minhenom ili sa drugim primerima izvučenim iz tridesetih godina kada je totalitarna vladavina jedino bila zaista jasna i prisutna, svuda isuviše prisutna, opasna; međutim konci današnje politike nose u delima i rečima mnogo više kobne sličnosti sa delima i verbalnim opravdanjima koja su prethodila izbijanju Prvog svetskog rata, kada je iskra u perifernom regionu od malog interesa za sve zainteresovane mogla da izazove požar širom sveta.\nNaglašavanje nesrećne važnosti ovog napola zaboravljenog perioda ne znači, naravno, da je kocka bačena i da mi ulazimo u novi period imperijalističke politike ili da u svakom slučaju imperijalizam mora da se završi u katastrofama totalitarizma. Bez obzira na to koliko smo u mogućnosti da naučimo iz prošlosti, to nam ne omogućava da znamo budućnost.\nHana Arent, Juli 1967.\nS enlgeskog prevela Slavica Stojanović\nIz knjige Izvori totalitarizma


Vudvord: London podržava upotrebu bonskih ovlašćenja - Argumenti\nNaslovna Svijet Vudvord: London podržava upotrebu bonskih ovlašćenja\nAmbasador Velike Britanije u UN Barbara Vudvord izjavila je da London podržava rad i ulogu visokog predstavnika u BiH, uključujući upotrebu bonskih ovlašćenja, kao što je to nedavno učinio Kristijan Šmit suspenzijom, kako je rekla, „neustavnog i razdornog zakona“.\nOna je na sjednici Savjeta bezbjednosti UN o situaciji u BiH u Njujorku rekla da Velika Britanija u potpunosti podržava teritorijalni integritet i osnovnu strukturu BiH kao jedinstvene i suverene zemlje sastavljene od dva entiteta.\nPrema njenim riječima, Velika Britanija osuđuje pokušaje da se podriva visoki predstavnik i da se prije vremena zatvori OHR.\n– Velika Britanija veoma ozbiljno shvata svoju ulogu u okviru Dejtonskog sporazuma. Obavezujemo se da ostanemo aktivni član Upravnog odbora Savjeta za sprovođenje sporazuma i u potpunosti podržavamo teritorijalni integritet i fundamentalnu strukturu BiH, kao jedinstvene, suverene države sastavljene od dva entiteta – poručila je Vudvordova.\nVudvordova je podsjetila da je Velika Britanija nedavno upotrijebila sopstveni režim sankcija da se pošalje jasna odluka onima koji, kako kaže, „prijete budućnosti BiH“.\n– Politika podjele i mržnje je opasna distrakcija od važnih stvari u BiH. Pozivamo sve strane da se usredsrede na zajednički rad, radi poboljšanja kvaliteta života za sve građane i radi napredovanja na putu evroatlantskih integracija – rekla je Vudvordova.\nOna je navela da izbori u BiH, koji moraju biti održani kako i kada je planirano, pružaju priliku da se izgradi povjerenje građana u svjetliju budućnost za sve.\nGovoreći o Šmitu, ona je istakla da je ključno da Savjet bezbjednosti ima otvoren dijalog sa njim o situaciji u BiH.\nŠmit je prije toga pročitao svoj izvještaj o BiH, za koji je Vudvordova rekla da je „ponovo predočio zabrinjavajući sliku situacije u BiH, politički zastoj i nestabilnost na mnogim nivoima“.\nVudvordova je izrazila zabrinutost zbog postupaka pojedinih članova vlasti Republike Srpske, „naročito srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika“.\nOna smatra da su, kako je rekla, „Dodikove prijetnje da će osnovati Vojsku Republike Srpske i istupiti iz drugih institucija na nivou BiH, kao i pokušaji da sprovede secesiju, opasne i rizikuju sukob“.\nVudvordova je istakla da je važnije nego ikada da Savjet bezbjednosti UN nastavi da podržava sprovođenje Dejtonskog sporazuma, te da se suzdrži od podrivanja i destabilizovanja situacije i da promoviše konstruktivnu politiku u BiH.\nOna je dodala da London podržava i pojačano prisustvo misije EUFOR-a u BiH.


Delegacija Generalštaba Oružanih snaga Republike Turske u posjeti Ministarstvu odbrane\nDelegacija Generelaštaba Oružanih snaga Republike Turske, na čelu sa brigadnim generalom Neđatijem Gindizom (Necati Gündüz), boravila je u dvodnevnoj posjeti Ministarstvu odbrane Crne Gore.\nPotpisan Plan bilateralne saradnje ministarstava odbrane Crne Gore i Republike Slovenije za 2018.\nGeneralni direktor Direktorata za politiku odbrane, mr Ivica Ivanović i savjetnik za odbranu pri Ambasadi Republike Slovenije u Crnoj Gori, Primož Šavc, potpisali su danas Plan bilateralne saradnje u oblasti odbrane između Ministarstva odbrane Crne Gore i Ministarstva odbrane Republike Slovenije za 2018. godinu.\nIvanović sa ambasadorom Estonije, Danijelom Šerom: Doprinos Crne Gore sveobuhvatnom prosperitetu regiona\nGeneralni direktor Direktorata za politiku odbrane, mr Ivica Ivanović, sastao se danas sa ambasadorom Republike Estonije u Crnoj Gori, Danijelom Erikom Šerom (Daniel Eric Schaer).\nIvanović: izgradnja Integriteta i prevencija korupcije značajno područje rada za jačanje državnih institucija\nGeneralni direktor za politiku odbrane, mr Ivica Ivanović i rukovodilac za Izgradnju integriteta u NATO i viši savjetnik NATO međunarodnog osoblja, Suzan Pond otvorili su danas u Bečićima NATO Konferenciju za izgradnju integriteta (eng. NATO Building Integrity). Konferenciju organizuju tim NATO Programa izgradnje integriteta i Ministarstvo odbrane Crne Gore.\nSjutra počinje dvodnevna NATO Konferencija posvećena izgradnji integriteta, odnosno suzbijanju korupcije u oblasti odbrane\nU hotelu “Splendid” u Bečićima sjutra počinje dvodnevna NATO Konferencija za izgradnju integriteta (NATO Building Integrity), u organizaciji NATO tima za izgradnju integriteta i uz podršku Ministarstva odbrane Crne Gore.\nBošković u posjeti BiH: Sastanak sa koleginicom Pendeš i komandantom NATO Štaba u Sarajevu, generalom Hustonom\nMinistar odbrane mr Predrag Bošković sastao se danas u Sarajevu sa ministarkom odbrane Bosne i Hercegovine, Marinom Pendeš.\nBošković i Čaba potpisali Memorandum koji je pretpostavka za nabavku srednjih višenamjenskih helikoptera\nMinistar odbrane, mr Predrag Bošković i novoimenovana ambasadorka Kanade u Crnoj Gori, Ketlin Čaba (Kathleen Csaba) potpisali su danas u Podgorici Memorandum o razumijevanju, koji predstavlja osnov za kreiranje pravnih okvira prema kojima Ministarstvo odbrane može pokrenuti postupak nabavke srednjih višenamjenskih helikoptera za potrebe Vazduhoplovstva Vojske Crne Gore.\nDelegacija MOD u Skoplju: O iskustvima Makedonije na planu dobrovoljnog služenja vojnog roka\nDelegacija Direktorata za ljudske resurse Ministarstva odbrane Crne Gore, na čelu sa potpukovnikom Zdravkom Petrovićem, načelnikom Direkcije za planiranje i razvoj ljudskih resursa, boravila je u dvodnevnoj radnoj posjeti Ministarstvu odbrane Republike Makedonije.\nOhrid: Ivanović na Ministarskom sastanku zemalja članica Američko-jadranske povelje (A-5)\nGeneralni direktor Direktorata za politiku odbrane, mr Ivica Ivanović učestvovao je danas na Sastanku ministara odbrane zemalja Američko-jadranske povelje (A-5) koji je održan u Ohridu, Republika Makedonija.


ZVORNIK, Poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srpske Radovan Višković izjavio je danas da je kompanija “Alumina” iz Zvornika nosilac privrednog razvoja regije Birač i šire i da ne može da povjeruje da bi njen rad mogao da bude doveden u pitanje.\nVišković je, nakon sastanka sa predsjednikom Upravnog odbora kompanije “Alumina” Miloradom Motikom, rekao novinarima da je lično zainteresovan da ovaj privredni subjekt nastavi da radi nesmetano i da ne bude ugrožen blokadama računa, jer ako rad “Alumine” bude doveden u pitanje, onda je u pitanju cijela regija Birač.\nOn je upitao kako je moguće da Osnovni sud u Zvorniku vodi postupak vezan za hipoteku firmi “Birač” u stečaju i nakon presude Okružnog suda i Bijeljini kojom je osporeno potraživanje “Ukio banke” iz Litvanije od oko 156 miliona KM.\n“Ako je osporen kredit, onda su prema logici osporene i hipoteke i, koliko znam, pravni tim Fabrike glinice `Birač` u stečaju već je pokrenuo proceduru brisanja hipoteke na osnovu presuda sudova iz Bijeljine i Banjaluke”, rekao je Višković.\nMotika je istakao da će, ako se neko olako zaleti da izvrši blokadu računa “Alumine”, izazvati ogromne posljedice.\n“Prošle godine u aprilu, kada je bio blokiran račun, molili smo radnike da protesti budu dostojanstveno završeni, nakon čega smo ušli u mirnu fazu rada, a sada nakon nekih najava blokade radnici su naelektrisani”, rekao je Motika.\n“Što se tiče raznih priča da smo u nekakvom finansijskom stanju, `Alumina` nikad nije stajala ovako dobro, jer radimo, isplaćujemo plate, isplatili smo svim radnicima po 100 KM za Božić i Vaskrs, sada krećemo sa isplatom regresa. Sve poreske obaveze koje na mjesečnom nivou iznose oko milion KM redovno plaćamo po stvarnim platama i prihodima”, pojasnio je Motika.\n“Radimo, idemo naprijed i nemamo vremena da se zamajavamo oko nekih blokada. Ovo je istorijska šansa `Alumine` koju i radnici i menadžment žele da svojim radom iskoriste i doprinesu ukupnom razvoju kolektiva, a time i standarda zaposlenih”, rekao je Motika.\nOn je najavio da će u “Alumini”, i pored problema koji su prisutni, biti građen novi objeka površine oko 6.500 metara kvadratnih koji će omogućiti u narednih deset godina proizvodnju za evropsko i svjetsko tržište.\n“Urađena je projektna dokumentacija i, uprkos svim nedaćama, krenuće izgradnja objekta u koji će biti zaposleno oko 70 radnika”, rekao je Motika.\nOn se zahvalio Viškoviću na podršci da “Alumina” nastavi nesmetano da radi, kao i kompaniji “Boksit” koja je isporučila 20 odsto rude više nego što je bilo ugovoreno i planirano, samo da zvornička fabrika proizvodi planiranom dinamikom.\nMotika je naglasio da će se “Alumina” boriti svim pravnim sredstvima do kraja da ostvari svoja zakonska prava. Srna\nTagovi: aluminablokada racunamotikavaznozvornik


27-04-2019 14:31 Izdvojeno Srbija Politika Video\nU svojoj novoj emisiji "Malagurski Ukratko", koja se emisije na TV Slobodna, Boris Malagurski je očitao žestoku lekciju opoziciji ukazujući im na razloge zbog kojih ne uspevaju da smene Aleksandra Vučića sa vlasti.\nMalagurski i opozicija (Foto: Jutjub)\nMalagurski je prvo ukazao na medijsku mašineriju koju Vučić koristi i činjenicu da sve vesti u Srbiji počinju Vučićem. On je zatim rekao da predsednik Srbije to ciljano radi kako bi svu pažnju usmerio na sebe, a da je u tu zamku upala i opozicija.\n- Vučić je reč koju najčešće čujemo u toku dana – objasnio je Malagurski.\nMalagurski je zatim pokazao da govori lidera opozicije počinju na isti način kao i vesti režimskih medija, a to je spominjanjem Vučića, ali da ta taktika opozicije nije dala rezultate.\nOn im ja predložio da makar mesec dana ne govore o Aleksandru Vučiću već da govore o lošem sistemu u Srbiji i planovima na koji način žele da ga izmene.\nVelimir Ilić otkrio šta se dešava sa Tomom Nikolićem, više o tome saznajte OVDE.


Banjaluka: U srijedu novi protesti, Dragičević ostaje u pritvoru | Autonomija\nBanjaluka: U srijedu novi protesti, Dragičević ostaje u pritvoru\n"Danas je bila i komunalna policija gdje su ljudi doslovno čistili memorabilije posvećene mrtvom djetetu. Koliko to može biti morbidno, ne može zdrav razum ni da zamisli"\nNakon vanrednog stanja na Trgu Krajine te sukoba policije i okupljenih građana, u večernjim satima je stotine ljudi mirno protestovalo u parku „Petar Kočić“ iz kojeg ih je kordon policije Republike Srpske (RS) ubrzo potjerao. Građani su se zatim, uz prisustvo policije, premjestili ispred Hrama Hrista Spasitelja. Nakon jednoiposatnog protesta, demonstranti i policija su se razišli.\nIstovremeno, u Sarajevu i Mostaru su protestovali građani dajući podršku Davoru Dragičeviću i grupi „Pravda za Davida“.\nPolicijska akcija u gradu na Vrbasu počela je ranije u utorak, nakon što je prijepodne uhapšen Davor Dragičević, otac Davida Dragičevića (21) koji je nestao je u noći 18. marta 2018. godine, a njegovo tijelo pronađeno šest dana kasnije. Policija je navela da se David ubio, dok njegov otac tvrdi da su Davida „oteli, silovali i ubili nečasni pripadnici MUP-a RS“.\nSpecijalci su počeli na silu razbijati protest građana u Banjaluci, okupljenih oko pokreta „Pravda za Davida“, a nakon što je uklonila sve sa Trga Krajina na kojem su građani ostavljali svijeće u sjećanje na ubijenog Davida Dragičevića – srce, cvijeće i skulpturu drvene stisnute šake, kao znak pokreta „Pravda za Davida“.\nGrađani su nakon intervencije policije na trgu počeli da se okupljaju preko puta, u parku „Petar Kočić“. Majka Davida Dragičevića, Suzana, poručila je kako „sutra svako to može dočekati što smo mi dočekali“, te istakla da im niko ne može zabraniti mirna okupljanja.\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova RS-a su potvrdili hapšenje Davora Dragičevića, uz saopštenje da je „lice D.D. uhapšeno zbog dokumentovanja krivičnog djela ‘ugrožavanje sigurnosti'“.\nNaime, Davor Dragičević odbio je u ponedjeljak od policije da primi poziv za saslušanje zbog „ugrožavanja sigurnosti ministra policije Dragana Lukača i Darka Ilića, visokih funkcionera MUP-a RS“, koje inače Dragičević tereti za ubistvo sina Davida, zbog čega protestuje mjesecima, a podršku su mu pružili i brojni građani, te opozicione stranke u RS-u.\n„Lišenje slobode usljedilo je nakon što se D.D. nije odazvao u vrijeme kada je uskladu sa zakonom pozvan u službene prostorije radi ispitivanja na okolnosti za koje se sumnjiči. Prilikom lišenja slobode policijski službenici su u skladu sa zakonom primjenili sredstva sile“, saopšeno je iz policije.\nDragičevićev advokat Dragan Tolimir izjavio je za BN televiziju da Dragičeviću prilikom hapšenja povrijeđena ruka i da se nalazi u Univerzitetskom kliničkom centru RS-a, ali su iz MUP-a zatim saopštili da Dragičeviću jeste ukazana ljekarska pomoć u tom centru, ali da su „ljekari konstatovali da nema povreda“.\nPolicija RS-a uhapsila je danas i predsjednika Partije demokratskog progresa (PDP) Branislava Borenovića, koji je i predsjedavajući Anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srpske (NSRS), a koji je u oktobru utvrdio „da postoji osnov sumnje da je David Dragičević ubijen“.\nPortparolka Policijske uprave Banjaluka Marija Markanović novinarima je rekla da policija nije privela Šuška, nego „novinar prilikom obavljanja svojih dužnosti nije imao jasno iskazanu novinarsku akreditaciju'“. Udruženje BH novinari i Linija za pomoć novinarima uputili su javni protest MUP-u i Policijskoj upravi Banjaluka.\nUhapšeno je još nekoliko osoba, a tokom hapšenja dolazilo je do naguravanja, pa i tuče policije i građana. Građani su skandirali policiji „Ubice, zločinci!!“. U jednom momentu je i bio blokiran saobraćaj na glavnoj banjalučkoj ulici.\nIz banjalučke policije saopštili su da rade na identifikovanju jednog od članova grupe „Pravda za Davida“, koji je „udario je pesnicom u glavu policijskog službenika prilikom preduzimanja službenih mjera i radnji, nakog čega se udaljio u nepoznatom pravcu“.\nKomentarišući dešavanja u Banjaluci, kolumnista portala Buka Dragan Bursać je rekao da se „dešava ono što je Dodikov režim negdje i obećao“.\n„Vlast, budimo konkretni, Dodikov režim, ovim danas je demonstrirao silu. Sa druge strane, na simboličkom nivou se počelo ispunjavati Dodikovo predizborno obećanje da će počistiti ljude sa Trga Krajina, misleći na grupu ‘Pravda za Davida’. Danas je bila i komunalna policija gdje su ljudi doslovno čistili memorabilije posvećene mrtvom djetetu. Koliko to može biti morbidno, ne može zdrav razum ni da zamisli, međutim, to se dešava.\n„Dakle, dešava se ono što je Dodikov režim negdje i obećao, da mogu sve, uvijek i da mogu sad to odraditi bez snošenja bilo kakvih posljedica, osim što je zastrašeni narod postao još ustrašeniji. I taj narod se sad manifestno boji bilo čega, tako da zaista ne znam kako će se ovo završiti. Uzmimo u obzir da su neki pretpraznični dani. Naravno, nema govora o praznovanju, ali je činjenica takva, da je odziv ljudi relativno mali, da je grupa iscrpljena, da su uhapšeni roditelji ubijenog mladića… zaista je onako, nezahvalno prognozirati bilo šta za naredne sate, a kamoli za naredne dane“, riječi su Bursaća.\n„Ovo je kontinuitet sulude politike koju vodi Vlada Republike Srpske još od prethodnog mandata. Odlučili su da sada, kada je formiran novi saziv Vlade RS, sprovedu totalnu represiju prema ljudima koji samo traže istinu“, kazao je Crnadak za Klix.ba.\n„Sigurno će se veliki dio javnosti složiti sa mnom da postoji mogućnost da neki ljudi iz institucija vlasti, samim tim bliski političarima i političkim strankama, zataškavaju slučajeve ili otežavaju pronalazak ubica Davida Dragičevića i Dženana Memića“, naveo je Magazinović u saopštenju, podsjećajući i na mladića Dženana Memića, koji je stradao 8. februara 2016. godine u sarajevskom naselju Ilidža pod nerazjašnjenim okolnostima.\nHapšenje roditelja Davida Dragičevića i nasilje koje danas policija provodi nad grupom „Pravda za Davida“ predstavljaju čin institucionalnog progona osoba koje traže samo istinu i pravdu, istakao je predsjednik Srpske demokratske stranke (SDS) Vukota Govedarica. On je pozvao je nadležne institucije da smjesta puste na slobodu sve privedene iz grupe „Pravda za Davida“ i da se prekine atmosfera linča koju režim provodi na području Republike Srpske.\n„Zar je ugrožavanje bezbjednosti tražiti istinu o ubistvu Davida Dragičevića? Gdje, kada i čiju bezbjednost je ugrozio Davor Dragičević? Uhapsite Davidove ubice i njihove saučesnike a ne roditelje koji traže istinu za svoje ubijeno dijete“, poručio je Govedarica u saopštenju.\nInače, Anketni odbor Narodne skupštine Republike Srpske sačinio je u junu ove godine izvještaj na više od 300 strana „o činjenicama slučaja stradanja banjalučkog mladića Davida Dragičevića“, u kojem se navodi kako Anketni odbor smatra da postoji osnov sumnje da je David Dragičević ubijen te da se očekuje da se po tom pitanju što hitnije odredi Tužilaštvo Republike Srpske.\n„Delegacija Evropske unije i Ured specijalnog predstavnika EU u Bosni i Hercegovini su duboko zabrinuti povodom situacije u Banjaluci od jutros. Zatražili smo od Ministarstva za unutrašnje poslove hitno objašnjenje trenutnih hapšenja različitih osoba povezanih sa pokretom ‘Pravda za Davida’, uključujući i Davora Dragičevića kao i opozicione političare. Budno pratimo razvoj situacije u Banjaluci i apelujemo na sve da ostanu mirni i suzdrže se od nasilja“, saopšteno je iz Delegacije Evropske unije.\n„Umjesto da vodi istragu u predmetu David Dragičević, MUP RS usmjerava svoje djelovanje protiv političkih protivnika aktuelne vlasti i građanskih aktivista koji zahtijevaju istinu o stradanju svog sugrađanina. Policijskim zauzimanjem glavnog trga u Banjaluci poslata je poruka svim građanima da se drugačije mišljenje od onog kojeg zastupa aktuelna vlast neće tolerisati, i da će svako ko misli drugačije i izražava to javno biti uhapšen ili politički gonjen. TI BiH posebno osuđuje primjenu brutalnosti prema porodici Dragičević koja sve vrijeme samo nastoji saznati istinu o ubistvu svog sina“, navedeno je u saopštenju.\n(Slobodna Evropa, Foto: Milorad Milojević – RFE/RL)


HRT: Rusija može upravljati nuklearnim bombarderima iz sirijske baze\n16:04 / 25.05.2021.\nRusija je u utorak objavila da su prvi put u njezinu zračnu bazu u Siriji sletjeli strateški nuklearni bombarderi, koji sada mogu izvoditi vježbe i djelovati u novim područjima.\nPredvidljivi predsjednički izbori u Siriji kao dokaz odanosti Asadu\nRusija upravlja bazom Hmeymim na sirijskoj mediteranskoj obali iz koje je u prošlosti pokretala zračne udare u korist sirijskog predsjednika Bashara al-Assada. Rusko ministarstvo obrane priopćilo je da su "tri bombardera dalekog dometa Tupoljev Tu-22M3 letjela do Hmeymima".\nDodalo je da je "nadograđena jedna uzletno-sletna staza u bazi", što Rusiji omogućuje da iz baze upravlja svim vrstama zrakoplova. "Tri novopridošla bombardera održat će vježbe u novim područjima iznad Sredozemnog mora", prije nego što se vrate u svoje stalne baze u Rusiji, navodi se u priopćenju.


VIDEO: Bodibilder pokušao da igra ragbi - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nPopularni Youtuber i bodibilder, Džudžimufu odlučio je proba da igra ragbi i da iskusi šta je to pravi muški sport. Džuždimufu važi za jednog od najjačih i najspremnijih bodibildera i na njegovom kanalu možete videti klipove na kojima on podiže neverovatne težine i gde radi različite akrobacije. Međutim, njegova snaga i mišići mu nisu pomogli kada je reč o ragbiju.\nZa ragbi mnogi smatraju da su mišići najveći adut, ali profesionalni ragbisti iz Melburna pokazali su da to nije slučaj i da je tehnika najbitnija.\nDosta manji i lakši muškarci su kao od šale obarali Džudžimufua i razbijali ga o strunjaču,a on porosto nije mogao da veruje. “Mislio sam da sam snažan i jak, ali sada sam shvatio da su ragbisti prave zveri”, rekao je Youtuber posle nekoliko izazova koje je radio sa ragbistima.\nOn je takođe pokušao da obara i da se bori protiv drugih ragbista, ali njegova amaterska tenhika jednostavno nije mogla da mu pruži dovoljnu snagu.\nPogledajte kako se ovaj bodibilder snašao protiv snažnih australijanskih ragbista:


“Knjaz Miloš” prodat – BTV\n“Knjaz Miloš” prodat\n05.06.2019. btv 0 Comments\nKarlovarske Mineralne Vody i PepsiCo Inc kupci su srpske kompanije “Knjaz Miloš”.\nKarlovarske Mineralne Vody (KMV), najveći distributer bezalkoholnih pića u Centralnoj Evropi, i PepsiCo Inc, globalni prozvođač hrane i pića koji posluje u više od 200 zemalja, dogovorili su zajedničko ulaganje, odnosnokupovinu 100 odsto vlasništva u srpskoj kompaniji “Knjaz Miloš”, saopšteno je danas.\nTa transakcija obuhvata kupovinu proizvodnih kapaciteta kompanije “Knjaz Miloš” u Srbiji, kao i dobro pozicionirane brendove kao što su “Knjaz Miloš”, “Aqua Viva”, “Guarana”, “ReMix”, “Gusto”, i druge.\n“Novi partnerski poduhvat potvrđuje zajedničku viziju o izgradnji održivog, dugoročnog poslovanja u regionu, koje će nam pružiti nove mogućnosti za rast i razvoj kompanije, kupaca i naših zaposlenih. Udruženim snagama portfolija KMV i Knjaza Miloša, obezbedićemo najvišu vrednost za kupce i potrošače”, izjavio je generalni direktor kompanije KMV Aleksandro Paskvale (Alešandro Pasquale).\n← Od 6. juna tri nove izložbe u Kulturnom centru Beograda\nMinimalna mesečna zarada možda bude 30000 dinara →\nOdbojkašice Srbije pobedile Italiju\nRusi zainteresovani za “Petrohemiju”\nZvezdina peta uzastopna pobeda


17. Jan 2022 1481\nMirko Šarović predsjednik SDS nakon sastanka sa Branislavom Borenovićem, liderom PDP i najužim rukovodstvom ove partije rekao je da će ove dvije stranke koordinirati aktivnosti u vezi sa eventualnim sazivanjem NSRS na temu vraćanja u zajedničke institucije BiH.\nŠarović je rekao da se radi o prvom sastanku u vezi sa aktivnostima oko zajedničkih kandidata za predsedstojećim izborima te da će veoma brzo izaći sa dogovorom koja stranka će dati kandidata za koje funkcije.\nKako je dodao, trenutno se razgovara o tome koja stranka za koju inokosnu funkciju će dati kandidata, te da je PDP već izašao sa imenom, a da će SDS to uraditi kasnije.\nBorenović je posjetio da je kandidat PDP za jednu od dvije funkcije Jelena Trivić te da je njihova želja da to bude kandidatura za predsjednika Republike Srpske.\n- Ove dvije partije imaju mnogo toga zajedničkog - rekao je Borenović dodajući da će opozicija biti jedinstvena na predstojećim izborima.\nSama Trivićeva rekla je da je ključno za Republiku Srpsku da se SDS i PDP okupe oko vrijednosti koje će vratiti institucije koje su zarobljene i oko borbe protiv kriminala i korupcije.\nGovoreći o vraćanju u institucije, Šarović je rekao da je NSRS mjesto gdje će se sresti tim povodom.\n- Za nas je neprihvatljiva pozicija da neko, u ovom slučaju Dodik, kaže da će procijeniti o vraćanju u institucije - rekao je Šarović ističući da smo zahvaljujući Dodiku postali svjetski slučaj i crna ovca te da izlaz iz ove situacije vide potpuno različito od Dodika.\nOn je istakao da se stvari koje radi Dodik ne rade bez strategije i bez unutrašnjeg jedinstva.\n- Slažem se da treba vraćati nadležnosti Republike Srpske ali ne na ovakav katastrofalan način. Sve je podređeno tome da se prolongira situacija do oktobra pa onda šta bude - rekao je Šarović dodajući da će o eventualnom vraćanju u institucije BiH poštovati odluke NSRS kakve god bile.\nBorenović je rekao da je Dodikova politika doživjela krah i da se SNSD pognute glave vraća u institucije.\n- Imam osjećaj da je SNSD već odlučio da se vrati u institucije BiH, a nije ispunjen ključni preduslov, odnosno rješavanje nametnute Inckove odluke - rekao je Borenović dodajući da je svima cilj vraćanje u institucije BIH ali pod uslovom rješavanja nametnutih izmjena Krivičnog zakona.\nTagovi: mirko sarovic sds PDP opozicija


"Tobdžije" su bile znatno bolje na "Vembliju" i rezultatom 2:0 porazile ekipu Pepa Gvardiole koja nije mogla do pogotka uprkos i te kako ofanzivnoj igri.\nVeć nakon 19 minuta je londonski tim stigao do prednosti. Tekla je dobro kontra Arsenala, lopta je stigla do Nikolasa Pepea koji se lepo namestio i centrirao sa desne strane na drugu stativu, a tamo je bio Pjer Emerik Obamejang. Bivši napadač Dortmunda je iz klizećeg starta udario loptu, a ona se od dalju stativu odbila u mrežu.\nDrugi pogodak je viđen sredinom drugog poluvremena, velike zasluge idu levom beku Kiranu Tirniju koji je majstorski dugom loptom izbacio Obamejanga za njegov drugi pogodak na utakmici.\nArsenal će ime rivala u finalu saznati u nedelju, pošto će se od 19 časova igrati drugi polufinalni duel između Mančester junajteda i Čelsija.\nOD DANAS NADALA VOLE I ONI KOJI SU GA MRZELI Španac sniman krišom, ono što je radio posle treninga ODUŠEVILO Jje svet /VIDEO/\nJEDNA OD NAJBOLJIH TENISERKI IKADA SE POKLONILA NOVAKU Ovo još nismo čuli ni od koga: UGASILA je Federera kad je pročitala ovaj podatak\nFinale je zakazano za 1. avgust, takođe na "Vembliju".


Atlanta pobedila San Antonio, 18 poena Bogdanovića (VIDEO) - Naslovi.net\nKošarkaši Atlante pobedili su noćas San Antonio sa 124:106 i ostvarili šestu uzastopnu pobedu u NBA ligi.U ekipi Atlante osmorica igrača postigla su dvocifreni broj poena, a najefikasniji je bio Trej Jang sa 31 poenom, 11 asistencija i sedam skokova. Srpski košarkaš Bogdan Bogdanović postigao je 18 poena, uz pet skokova, tri asistencije, dve blokade i imao je jednu ukradenu loptu.\nLos Anđeles Lejkersi pobedili su posle produžetka Indijanu sa 124:116 predvođeni Lebronom Džejsom koji je postigao 39 poena, uz šest asistencija i pet skokova. On se vratio u tim posle jedne utakmice suspenzije zbog sukoba sa Ajzeom Stjuartom iz Detroita.\nKošarkaši Hjustona pobedili su Čikago sa 118:113 i prekinuli niz od 15 poraza, dok je Milvoki pobedio Detroit sa 114:93, predvođen Janisom Adetokunbom, koji je postigao 33 poena, i ostvario petu uzastopnu pobedu.\nKošarkaNBASan AntonioBogdan Bogdanović\nOn je odradio sve što je trebalo: Dušan Lajović posle poraza od Hrvata: "Danas ništa nije išlo"\nBlic sport pre 31 minuta\n"Hajde da o tome pričamo ako: Pobedimo!" Novak Đoković jednim gestom oduševio publiku u Madridu, a onda poručio: Uskoro ćemo odlučiti ko igra dubl!


Đukanović: Nećemo dozvoliti igranje sa Crnom Gorom - Moja Hercegovina\nPočetna / Đukanović: Nećemo dozvoliti igranje sa Crnom Gorom\nĐukanović: Nećemo dozvoliti igranje sa Crnom Gorom\n17. Juna 2017. 10:27\nPredsjednik Demokratske partije socijalista (DPS) Milo Đukanović izjavio je kako nikome neće dozvoliti igranje s Crnom Gorom i da “priziva aveti 90-ih godina prošlog vijeka”.\n,,Naša vlada neće dopustiti nikome da se igra sa Crnom Gorom i da priziva aveti iz 90-ih. Zato želimo reći kako je Crna Gora učvrstila svoj integritet i da ćemo obraniti miran život građana. Borit ćemo se sa svima onima koji žele ugroziti tu stabilnost “, rekao je Đukanović u petak na svečanosti povodom 26. godišnjice osnivanja te stranke.\nNATO daje šansu da u stabilnom okružju, pametnim upravljanjem resursima doprinesemo rastu bruto domaćeg proizvoda. Pred nama su brojni izazovi, najvažnije je da realizujemo započete i počnemo nove projekte. Pripremljeni projekti govore da ćemo iskoristiti šansu i ostvariti interese građana Crne Gore”, poručio je Đukanović.\nOznakeCrna Gora geopolitika milo djukanovic neceno dozvoliti igranje sa crnom gorom


Šahovski klub "Osnovac" zablistao na prvenstvu Balkana | Grad\nŠahovski klub „Osnovac“ zablistao na prvenstvu Balkana\nNa Trećem Balkanskom ekipnom prvenstvu u šahu – “Hisarlaka kup”, Dečiji šahovski klub „Osnovac“ iz Niša – inače, aktuelni ekipni kadetski prvak Centralne Srbije, ostvario je izvanredan uspeh podelivši prvo mesto u izuzetno jakoj konkurenciji! Takmičenje je održano od 3. do 7. februara, u Hotelu “Ruen” na planini Osogovo iznad Ćustendila u Bugarskoj.\nIpak, na kraju je presudio međusobni rezultat, u kome je ekipa DŠK “Osnovac” poražena minimalnim rezultatom 2.5-1.5 iako je prema pozicijama u meču trebala da dobije taj susret ubedljivim rezultatom.\nTakmičenje je treću godinu zaredom uspešno organizovao Šahovski klub “An Pasan” iz Sofije, na čelu sa Georgi Pavlovom, koji je obezbedio izvanredan nagradni fond od 1500 eura i maksimalno se potrudio da boravak na ovoj prekrasnoj planini svim učesnicima turnira ostane u nezaboravnom sećanju. Pored glavnog turnira, organizovan je i brzopotezni turnir, a tu su bile i nagrade iznenađenja, koje su izvlačene svojevrsnom tombolom, kao i prigodni pokloni trenerima i vođama ekipa, uz nezaobilazne šetnje i obilaske lokalnih atrakcija, od kojih su deci najviše pažnje privukle fenomenalne ski staze u Ski centru Osogovo.


Lepa vest: Grad Prokuplje na vreme doneo Odluku o mreži javnih osnovnih škola - Blace Info Press\nLepa vest: Grad Prokuplje na vreme doneo Odluku o mreži javnih osnovnih škola\nAutor: Gorica Šegović · 28. marta 2019.\nNa sednici održanoj 14. februara ove godine, odbronici Skupštine Grada Prokuplja doneli su dve veoma bitne odluke iz oblasti obrazovanja. To su Odluka o mreži javnih osnovnih škola na teritoriji grada Prokuplja i Odluka o mreži predškolskih ustanova, koje su donete na osnovu Uredbe o kriterijumima koje je donela Vlada Republike Srbije.\nPrema rečima člana Gradskog veća za prosvetu, omladinu i sport, Maje Ranđelović, jedinice lokalne samouprave su bile u obavezi da sačine elaborat koji sadrži Razvojni plan mreže izrađen na osnovu trenda prirodnog priraštaja, rađanja dece i većeg broja učenika upisanih u škole, kao i migracionih kretanja u jedinicama lokalne samouprave.\n-Kao koordinator radnog tima za izradu elaborata, moram da izrazim veliko zadovoljstvo što je grad Prokuplje jedan od tri u Srbiji, pored Vranja i Kraljeva, koji su na vreme doneli Odluku, uz još 17 jedinica lokalne samouprave, od ukupno 174, istakla je Ranđelović.\nOvim aktom, uvaženi su principi jednakog prava, dostupnosti, efikasnosti i efektivnosti istovremeno, a sve u skladu sa geografskim, demografskim, kulturnim, ekonomskim i drugim karakteristikama našeg grada.\n-S obzirom na to da se Prokuplje prostire na površini od 759 kilometara kvadratnih, a broj stanovnika je 44.419 u 107 naselja, da smo specifičan grad, blizu Kosova i Metohije, trudili smo se da u zakonskim okvirima ostvarimo jedan od najvažnijih principa, a to je dostupnost u kontekstu mogućnosti sticanja redovnog osnovnog obrazovanja uz primerenu udaljenost škole od mesta stanovanja i saobraćajne povezanosti, naglasila je Ranđelović.\nOna je posebno podvukla važnost nove mreže javnih osnovnih škola, koja treba da doprinese daljem razvoju i unapređenju procesa obrazovanja i vaspitanja, a sve u skladu sa opštim i posebnim ciljevima i standardima uređenim Zakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, kao i Strategijom razvoja obrazovanja u Republici Srbiji do 2020. godine.\nSledeća vest Pozorište u Prokuplju obeležilo 100 godina postojanja\nPredhodna vest KMF Jastrebac Blace u polufinalu Kupa Srbije igra sa Novom Pazovom


Preporuka: 201 / Link / Replika: 17 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 268 / Link / Replika: 18 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 402 / Link / Replika: 4 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1206 / Link / Replika: 5 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 335 / Link / Replika: 4 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 737 / Link / Replika: 4 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 268 / Link / Replika: 4 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 670 / Link / Replika: 1 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 201 / Link / Replika: 11 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 268 / Link / Replika: 3 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.


Hajdi Klum u vezi sa 14 godina mlađim momkom, bivšim dečkom Demi Mur - ShowBiz - Svet - Vesti - Svet Plus\nHajdi Klum u vezi sa 14 godina mlađim momkom, bivšim dečkom Demi Mur\nNemačka 41-godišnja manekenka Hajdi Klum je prema pisanjima stranih medija sada u vezi sa Vitom Šnabelom, koji je od nje mlađi 14 godina i bavi se trgovinom umetničkih dela.\n11:03 12. FEB 2014.\nHajdi Klum završila u bolnici, lekari posumnjali na ptičji grip\nHajdi Klum je sa novim dečkom viđena samo par nedelja posle zvaničnog raskida sa telohraniteljem Martinom Kristeom zbog kojeg je završila sedmogodišnji brak sa pevačem Silom. Martin je bio godinu dana stariji od nemačke manekenke, a izvori sada navode da mlađi dečko čudno utiče na nju.\n"Hajdi se ponašala sa njim kao tinejdžerka, izgleda da takav uticaj na nju ima dečko koji je toliko mlađi d nje. Ljubila ga je svuda po celom licu, a bili su na piću sa prijateljima. Ipak, vidi se da ima jake hemije, s obzirom da nisu napuštali separe i sve vreme su flertovali", kaže jedan od očevidaca.\nVito Šnabel nije prvi put u vezi sa poznatom damom, s obzirom da je prošle godine bio u vezi sa Demi Mur, kada je on imao 26, a ona 50 godina.\nHajdi KlumHeidi Klum\nHajdi Klum i Martin Kristen ..\n28. januar 2014.. 11:44


Najnovije vesti za hashtag #parmenac\nPregled povezanih vesti • Oznaka: #parmenac\nSednica u Parmencu, Trifunović rekao da je Rakonjac podneo ostavku\nVerifikacijom mandata novoizabranoj odbornici sa liste “Aleksandar Vučić-Srbija pobeđuje”, odbornici Skupštine grada započeli su današnju sednicu, koja se održava u Parmencu. Umesto Bele Stevanović, novi odbornik je pedagog iz Ostre, Biljana Jakovljević. Na… [...]\nSledeća sednica Skupštine grada Čačka biće održana u Parmencu\nTrideseta sednica Skupštine grada Čačka biće održana 12. septembra u prostorijama Doma kulture u Parmencu. Zbog radova na rekonstrukciji skupštinske sale, za šta su rokovi probijeni za više meseci, odbornici lokalnog parlamenta zasedaće… [...]\nNečistoća u Moravi kod brana Parmenac i Međuvršje\nU saradnji sa stručnim službama Zavoda za javno zdravlje Čačak, danas su spuštene ustave na rekreativnoj brani, saopšteno je iz Sportskog centra Mladost. Tom prilikom je na površini vode uočena nečistoća koja je… [...]\nVodovod: Naftne mrlje nisu posledica podmazivanja elemenata brane\nKako su na vanrednoj konferenciji za novinare izjavili gradonačelnik Čačka Milun Todorović i direktor JKP Vodovod Zoran Pantović, naftne mrlje koje su se pojavile u Parmencu nisu posledica podmazivanja elemenata brane jer su… [...]\nUočena nova masna mrlja uzvodno od brane u Parmencu\nNova masna mrlja u Zapadnoj Moravi danas je uočena uzvodno od brane u Parmencu i nema nikakve veze sa trenutnim radovima na brani koje izvodi Javno komunalno preduzeće Vodovod, rečeno je na konferenciji… [...]\nMrlje posledica remonta brane u Parmencu, koje izvodi JP Vodovod Čačak\nMasne prlje koje su se pojavile kod brane u Parmencu nastale su kao posledica remonta te brane, saznaje Morava info. Radovi na redovnom održavanju brane u toku su poslednjih sedam dana, a izvodi… [...]\nMasne mrlje kod brane u Parmencu\nMasne mrlje u Zapadnoj Moravi, za koje je proteklih meseci potvrđeno da dolaze iz Lupnjače, danas su uočene i kod brane u Parmencu, saznaje agencija MNA. Izvor agencije kaže da je prilikom kontrole… [...]


ZRENJANIN – Srpski pokret Dveri saopštio je da godinama unazad ukazuje na neophodnost uvođenja mera koje bi doprinele povećanju nataliteta. Dveri ističu Grad Novi Sad kao pravi primer kako lokalna samouprava može uticati na povećanje broja najmlađih sugrađana i kako se treba brinuti o najbrojnijim porodicama.\n– Naime, Skupština grada Novog Sada donela je odluku po kojoj će porodice sa troje i više dece, koje imaju prebivalište na teritoriji Novog Sada i koje redovno plaćaju račune, imati popust na cenu komunalnih usluga. Umanjenje se odnosi na usluge koje pružaju JKP „Novosadska toplana“, „Vodovod i kanalizacija“ i „Čistoća“, a naplaćuje ih JKP „Informatika“ putem jedinstvenog mesečnog računa. Cena komunalnih usluga smanjena je 30 odsto za porodice sa troje, četvoro i petoro dece, 40 odsto za porodice sa šestoro, sedmoro i osmoro dece, i 50 odsto za porodice sa devetoro i više dece – ističe predsednik Gradskog odbora Dveri u Zrenjaninu Obrad Stanović.\nJoš jedna pozitivna stvar koju je novosadska vlast uradila za svoje sugrađane, navodi Stanović, jeste da u porodicama sa troje i više dece, deca imaju besplatan prevoz.\n– Umanjenje cene komunalnih usluga i besplatan prevoz za decu u dobroj meri mogu da relaksiraju i onako preopterećen kućni budžet najbrojnijih porodica. Dakle, Novosađani su dokazali da se ove mere mogu realizovati. Očekujemo od vladajuće većine u našem lokalnom parlamentu da slede navedene primere. Zrenjaninski gradski čelnici, vi ste na potezu – poručuje Stanović.\nFormiran Savet za koordinaciju rada odborničkih grupa\nDODIK: ZRENJANIN JE POMAGAO SRPSKOJ U NAJTEŽIM GODINAMA


Djilas: Niko nije pretio novinarima RTS-a, gradjani ušli mirno i tražili da se mediji oslobode\nBeta 17. marta 2019. 11:00\nJedan od lidera Saveza za Srbiju (SzS) Dragan Djilas izjavio je danas da nije postojao plan da se udje u zgradu RTS sinoć tokom demonstracija i istakao da niko nije pretio novinarima RTS-a, već da je samo traženo od dežurnog urednika gostovanje u TV Dnevniku.\nDjilas je za N1 rekao da su to zahtevi koje okupljeni na protestu „Jedan od pet miliona“ traže već nekoliko meseci – slobodne izbore, slobodne medije i da prestane agresija i mržnja prema onima koji drugačije misle.\n„Niko nikom nije pretio, sve je bilo na pristojnom i civilizavanom nivou“, rekao je Djilas i istakao da lideri Saveza za Srbiju nisu nikada pozivali na nasilne metode.\nOn je, medjutim, napomenuo da je policija prelazila svoja ovlašćenja i da je tukla demonstrante, da su neki od njih završili u Urgentnom centru.\nDjilas je kazao da će direktor RTS-a Dragan Bujošević morati krivično da odgovara „jer je RTS isti kao Pink“ i što obmanjuje javnost i naveo da je sinoćno obraćanje i ponašanje Bujoševića „kukavičko“.\n„Mi godinama nemamo mogućnost da se čuje na državnoj televiziji ili televiziji sa nacionalnom frekvencijom čuje drugačiji glas“, kazao je Djilas dodao da je Bujošević poručio da demonstranti neće dobiti ni tri minuta i da ne da RTS.\nPovodom protesta zakazanog za danas u podne u vreme obraćanja predsednika Srbije Aleksandra Vučića, Djilas je rekao da ne očekuje incidente, već da očekuje da gradjani dodju i iznesu svoj stav o Vučiću i onome što on radi.\nDjilas je rekao i da Vučić drži stohiljaditu konferenciju za novinare na kojoj će opet da kaže šta misli.


Novi udarac za VW, dobavljač ne isporučuje delove\nProizvodnja nemačke automobilske kompanije Folksvagen (VW) u nekoliko postrojenja u Nemačkoj je ozbiljno ugrožena zbog nedostatka delova, što je, kako ocenjuje agencija Frans pres, novi udarac za VW koji se još uvek oporavlja od skandala sa manipulacijama vrednostima izduvnih gasova.\nProizvodnja u najvećoj VW-ovoj fabrici u Volfsburgu je smanjena jer dobavljač delova ne želi da ispoštuje dogovorene obaveze, prenosi agencija Rojters.\n„Dobavljač je prekinuo dogovorenu isporuku komponenti. To stvara probleme u proizvodnji u fabrici u Volfsburgu“, navodi se u saopštenju Folksvagena, a Rojters podseća da se u toj fabrici proizvode najprodavaniji modeli poput „golf hečbeka“, „SUV tiguana“ i „turana MPV“.\nVW nije želeo da precizira kakvi su efekti toga na proizvodnju i zaposlene, navodi britanska agencija, dodajući da fabrika u Volfsburgu zapošljava oko 60.000 ljudi i da je na svom vhuncu proizvodila čak 3.800 automobila dnevno.\nZalihe materijala u VW-ovoj ključnoj fabrici će potrajati samo ove nedelje, tako da se nastavak proizvodnje u narednoj nedelji ne može garantovati, preneo je nemački list „Bild“.\nNestašica delova za menjače takođe pogađa proizvodnju u Kaselu, gde oko 16.000 radnika proizvodi menjače, auto-delove i električne motore, izjavio je portparol VW-a, dodajući da kompanija razmatra uvođenje fleksibilnog radnog vremena i u toj fabrici.\nSa sličnim problemima je suočena i VW-ova fabrika u Emdenu, gde je sestra-kompanija dobavljača ranije ovog meseca obustavila isporuku presvlaka za sedišta.\nVW je u ponedeljak saopštio da će od 18. do 24. avgusta skratiti radno vreme za oko trećinu zaposlenih od 9.000 radnika u Emdenu, a radno vreme u Volfsburgu bi takođe moglo biti smanjeno naredne nedelje, piše „Bild“.


Vi ste ovde:Početna»Samit EU-Zapadni Balkan 2018\nSamit EU-Zapadni Balkan, održan 17. maja u Sofiji u Bugarskoj, okupio je:\nšefove država ili vlada država članica EU\nlidere šest zapadnobalkanskih partnera: Albanije, Bosne i Hercegovine, Srbije, Crne Gore, Bivše jugoslovenske Republike Makedonije i Kosova*.\n„Danas smo iznova potvrdil uzajamnu posvećenost evropskoj perspektivi regiona. Kao što sam rekao tokom nedavne posete regionu: Evropska unija jeste i ostaće najpouzdaniji partner čitavog Zapadnog Balkana, zbog čega smo konkretizovali načine za unapređenje veza unutar Zapadnog Balkana i sa EU.”\nIzjava predsednika Donalda Tuska nakon samita EU-Zapadni Balkan\nLideri EU su usvojili Deklaraciju iz Sofije sa kojom su se složili i partneri sa Zapadnog Balkana. Usvojena je i sofijska agenda prioriteta, kao aneks Deklaraciji, u kojoj su utvrđene nove mere za poboljšanje saradnje s regionom.\nDeklaracija sa samita EU-Zapadni Balkan iz Sofije\nLideri EU su na sastanku iznova potvrdili nedvosmilenu podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana. EU je rešena da pojača podršku političkom, privrednom i društvenom preobražaju regiona.\n„Ja ne vidim drugu budućnost Zapadnog Balkana osim one u EU. Nema alternative, nema plana B. Zapadni Balkan je sastavni deo Evrope i on pripada našoj zajednici.”\nZapadnobalkanski partneri su još jednom potvrdili posvećenost evropskoj perspektivi kao svoj čvrsti strateški izbor. Ponovo su potvrdili i posvećenost evropskim vrednostima i načelima kao i viziji snažne, stabilne i ujedinjene Evrope.\nEU je istovremeno istakla značaj dobrosusedskih odnosa, regionalne stabilnosti i uzajamne saradnje. To posebno podrazumeva pronalaženje rešenja za bilateralne sporove i ulaganje dodatnih napora u pomirenje.\nCentralna tema samita je bila povezanost, čiji je cilj poboljšanje veza sa Zapadnim Balkanom i unutar njega. Jačanje veza bi trebalo da posluži kao podrška političkoj stabilnosti, privrednom prosperitetu, kulturnom i društvenom razvoju u regionu i šire.\nEU se obavezala da će dodatno poboljšati povezivanje u svim dimenzijama, uključujući:\nmogućnosti za mlade.\nU sofijskoj agendi prioriteta – koja je priložena Deklaraciji – utvrđene su nove konkretne inicijative za unapređenje povezanosti. Na primer, sredstva za program Erazmus+ će biti udvostručena kako bi se većem broju mladih omogućilo da studira u EU.\nUčesnici samita su razgovarali i o zajedničkim bezbednosnim izazovima. „Kada radimo zajedno, možemo da se efikasno suočimo sa tim izazovima”, izjavili su lideri EU.\nPozvali su na jačanje saradnje u cilju zaustavljanja nezakonitih migracija. Lideri EU su se takođe dogovorili da će poboljšati saradnju u oblasti borbe protiv terorizma i ekstremizma, uključujući finansiranje, radikalizaciju i povratak stranih boraca.\nUčesnici su se složili da je borba protiv korupcije i organizovanog kriminala ključna za preobražaj regiona, kao i za regionalnu stabilnost i bezbednost. Dogovorili su se i da će ostvariti bližu saradnju u suzbijanju dezinformacija i hibridnih pretnji.\nNaredni samit EU-Zapadni Balkan će biti održan tokom hrvatskog predsedavanja Savetu EU 2020.\nDodatne informacije o samitu su dostupne i na internet stranici Komisije:\nSamit EU-Zapadni Balkan: unapređenje povezanosti i bezbednosti u regionu (saopštenje za medije Evropske komisije, 17. maj 2018)\nPripremni izveštaj samita ZB\nPismo predsednika Tuska samitu EU-Zapadni Balkan u Sofiji\nVeče uoči sastanka, 16. maja, predsednik Tusk je pozvao lidere EU na neformalnu večeru. Večera je bila deo agende lidera i bila je posvećena digitalizaciji Evrope, istraživanju i inovacijama.\n„Dogovorili smo se da će EU uložiti još više napora u oblast digitalizacije i inovacija kako bi se uspešno suočila sa izazovom tehnološke revolucije. Na formalnom sastanku u junu ćemo verovatno doneti veoma konkretne odluke."\nLideri EU su razmenili mišljenja i o nuklearnom sporazumu sa Iranom. Jednoglasno su se složili da će EU ostati jedna od strana u sporazumu sve dok ga Iran bude u potpunosti poštovao.\nŠefovi država ili vlada raspravljali su i o trgovini s SAD-om:\n„Postigli smo dogovor o jedinstvenom pristupu koji će dati novu snagu Komisijinim tekućim pregovorima sa Sjedinjenim Državama. EU je čak spremna da pregovara o trgovinskoj liberalizaciji sa našim američkim prijateljima, ali samo ako SAD donesu odluku o bezuslovnom izuzeću EU od tarifa na aluminijum i čelik."\nNapomena u okviru agende lidera s ključnim pitanjima o kojima će se raspravljati je izdata uoči večere.\nNapomena u okviru agende lidera o inovacijama i digitalizaciji\nAgenda lidera (osnovne informacije)\nBugarsko predsedništvo Savetu je organizovalo i niz pratećih događaja, koji ilustruju širinu odnosa EU i Zapadnog Balkana, koji prevazilaze međuvladine aspekte.\nEvropski savet za spoljne odnose i Centar za evropske studije Wilfried Martens su 16. maja organovali konferenciju pod nazivom „U dijalogu sa Zapadnim Balkanom: stvaranje regiona rasta, bezbednosti i povezanosti na putu ka Evropi”.\nU dijalogu sa Zapadnim Balkanom: stvaranje regiona rasta, bezbednosti i povezanosti na putu ka Evropi\nOsim toga, Bugarski forum za poslovne lidere je 16. maja organizovao događaj „Investiciona perspektiva Zapadnog Balkana”. Bio je posvećen privrednim potencijalima Zapadnog Balkana, kao i investicionoj perpsektivi regiona.\nInvesticiona perspektiva Zapadnog Balkana\nSvetski ekonomski forum je 17. maja zajedno s bugarskim predsedništvom organizovao strateški dijalog o Zapadnom Balkanu. Cilj je bio promocija javno-privatnih partnerstava kako bi se pružila podrška investicijama u regionu.\nNovi lideri za Evropu, Svetski ekonomski forum\nU sklopu Bečkog ekonomskog foruma, 18. maja će biti održan događaj pod nazivom „Sofia Talks 2018” s fokusom na regionalnu privrednu saradnju.\nBečki ekonomski forum – Sofia Talks 2018\nBugarsko ministarstvo za životnu sredinu i vode i organizacija Cleantech Bulgaria istog dana organizuju događaj o cirkularnoj privredi i čistim tehnologijama.\nForum 'Cirkularna privreda i čiste tehnologije': inovacije, obrazovanje, preduzetništvo\nOsim toga, Evropska spoljnopolitička služba je pokrenula tematsku rutu kulturnog nasleđa EU i Zapadnog Balkana. Organizovano je više inicijativa i događaja u cilju promocije bogatog kulturnog nasleđa Zapadnog Balkana u sklopu Evropske godine kulturnog nasleđa.\nTematska ruta kulturnog nasleđa EU i Zapadnog Balkana (EEAS)\nPoseta predsednika Tuska regionu uoči samita\nPredsednik Tusk je u periodu od 24. do 27. aprila posetio Tiranu, Podgoricu, Beograd, Prištinu, Sarajevo i Skoplje. Sastao se sa liderima svakog partnera sa Zapadnog Balkana kako bi se pripremili za predstojeći samit i razgovarali o bilateralnim odnosima sa EU. Na kraju posete regionu, predsednik Tusk je učestvovao u samitu u okviru procesa Brdo–Brijuni u Skoplju.\n„Ove nedelje sam putovao kroz ceo region. Došao sam na Zapadni Balkan uz jasnu poruku lidera svih država članica Evropske unije: regionu i dalje nepokolebljivo nudimo evropsku perspektivu. Možete da računate na nas.”\nPredsednik Donald Tusk na konferenciji za štampu u okviru samita Brdo-Brijuni, 27. april 2018.\nPredsednik Donald Tusk na konferenciji za štampu u okviru samita Brdo-Brijuni (saopštenje za medije, 27. april 2018)\nPredesdnik Donald Tusk u poseti Zapadnom Balkanu (saopštenje za medije, 20. april 2018)\nLideri EU su u martu 2017. ponovo potvrdili nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana:\n„Evropski savet […] je ponovo potvrdio nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana. Pozdravljajući napredak koji su postigli partneri u regionu, Evropski savet ističe da je EU i dalje posvećena i angažovana na svim nivoima kako bi zapadnobalkanskim partnerima pružila podršku za sprovođenje reformi i projekata orijentisanih ka EU.”\nZaključci predsednika Evropskog saveta, 9. mart 2017.\nEvropski savet, 9-10. mart 2017.\nEvropska komisija je 6. februara 2018. usvojila strategiju za Zapadni Balkan. U njoj se ističe evropska perspektiva regiona, navode se reforme koje treba sprovesti i naglašava pojačana podrška EU u cilju podupiranja procesa uvođenja promena na Zapadnom Balkanu. Komisija je takođe najavila šest inicijativa EU kojima će se taj proces podržati u oblastima od zajedničkog interesa.\nStrategija za Zapadni Balkan (Evropska komisija)\nInformativni list o šest novih inicijativa EU (Evropska komisija)\nMinistri unutrašnjih poslova EU su 8. marta razgovarali o saradnji sa zapadnobalkanskim partnerima u oblasti unutrašnje bezbednosti i borbe protiv terorizma na osnovu nove strategije koju je Komisija predstavila. Rezultati te rasprave će poslužiti kao osnova za pripremu samita.\n„Bezbednost na Zapadnom Balkanu direktno utiče na bezbednost u EU. Posvećeni smo boljoj saradnji s tim regionom kako bismo se borili protiv pretnji poput organizovanog kriminala i terorizma i na taj način povećali bezbednost građana.”\nValentin Radev, ministar unutrašnjih poslova Bugarske\nSavet za pravdu i unutrašnje poslove, 8-9. mart 2018.\nNa samitu neće biti reči o procesu proširenja, stabilizacije i pridruživanja. Umesto toga, proces će biti ocenjen u skladu s ustaljenom praksom, što znači da će Savet za opšte poslove svake godine revidirati napredak u procesu proširenja. Ove godine će Evropska komisija 17. aprila objaviti svoje redovne izveštaje o napretku pa se očekuje da Savet za opšte poslove u junu usvoji zaključke.\nSamit EU-Zapadni Balkan se održava u sklopu agende lidera. Reč je o konkretnom programu rada kojim se usmerava delovanje EU i to do juna 2019. Za više informacija o agendi lidera, posetite sledeću stranicu:\nZa više informacija o odnosima EU i Zapadnog Balkana, posetite sledeće stranice:\nPojačani angažman sa Zapadnim Balkanom (Evropska komisija)\nTrgovina EU sa Zapadnim Balkanom (Evropska komisija)\nInformativni list o angažmanu EU na Zapadnom Balkanu (EEAS)\nBrošura o aktivnostima Evropske investicione banke na Zapadnom Balkanu\nDeklaracija sa samita EU-Zapadni Balkan\nVideo snimak sastanka\nDeklaracija sa samita EU-Zapadni Balkan iz Sofije, 17. maj 2018.\nIzjava predsednika Donalda Tuska uoči samita EU-Zapadni Balkan i večere u sklopu agende lidera\nPismo predsednika Donalda Tuska članovima Evropskog saveta uoči neformalne večere i sofijskog samita EU-Zapadni Balkana\nIzjava predsednika Donalda Tuska na konferenciji za štampu na samitu Brdo-Brijuni\nIzjava predsednika Donalda Tuska nakon sastanka sa premijerom Zoranom Zaevim u Skoplju\nIzjava predsednika Donalda Tuska nakon sastanka sa članovima predsedništva Bosne i Hercegovine\nIzjava predsednika Donalda Tuska nakon sastanka sa predsednikom Hašimom Tačijem u Prištini\nIzjava predsednika Donalda Tuska nakon sastanka sa premijerom Albanije Edijem Ramom\nPredsednik Donald Tusk u poseti Zapadnom Balkanu\nInfografika – Povezivanje EU i Zapadnog Balkana\nInfografika – Međusobna povezanost EU i Zapadnog Balkana\n2018. će biti važna godina za Zapadni Balkan\nEU je investitor broj jedan u budućnost Zapadnog Balkana


"Stao pred Putina i okrivio SAD za rusku agresiju" - B92.net\nHelsinki -- Istaknuti republikanski i demokratski èlanovi Kongresa SAD oštro su kritikovali predsednika Donalda Trampa.\nIzvor: Beta, Tanjug ponedeljak, 16.07.2018. | 20:10\nFoto: Tanjug/AP/Alexander Zemliancenko\nKako navode, Tramp nije uputio snažno upozorenje ruskom predsedniku Vladimiru Putinu o mešanju u amerièke izbore.\nTramp je zapravo, ocenjuju oni, poslao Moskvi poruku o slabosti SAD, prenosi Rojters.\n"Predsednik Tramp je propustio priliku da Rusiju odluèno uèini odgovornom za mešanje 2016. i da uputi snažno upozorenje u vezi sa buduæim izborima. Takav odgovor predsednika Trampa æe Rusija videti kao znak slabosti i to æe stvoriti daleko više problema nego što æe ih rešiti", izjvio je senator Lindzi Grejem, visoki èlan Republikanske partije i èlan Komiteta Senata za oružane snage.\nOna je tim reèima komentarisala Trampove izjave na današnjoj zajednièkoj konferenciji za novinare sa Putinom posle samita u Helsinkiju.\nTramp je danas, stojeæi pored Putina pred novinarama, rekao da nema razloga da smatra da je Rusija hakovala amerièke izbore 2016. kako bi njemu pomogla da pobedi i istakao da je Putin "izuzetno snažno to danas porekao".\nIncident uoèi obraæanja Trampa i Putina FOTO/VIDEO\nPutin poklonio loptu, Tramp je bacio Melaniji VIDEO\nLider demokrata u Senatu Èarls Šumer rekao je da je Trampov pristup u Helsinkiju danas bio bez presedana za jednog lidera SAD.\n"Da predsednik SAD stane na stranu predsednika Putina protiv sprovoðenja amerièkog zakona, amerièkih vojnih zvaniènika i amerièkih obaveštajnih službi je nesmotreno, opasno i dokaz je slabosti", ocenio je Šumer.\nJoš jedan republikanski senator Džef Flejk okarakterisao je Trampove reèi kao "sramotne".\n"Nikad nisam ni pomislio da æu doživeti dan kada æe naš amerièki predsednik stati pored ruskog predsednika i okriviti SAD za rusku agresiju. To je sramotno", zakljuèio je Flejk.\nPredstsavnik Džimi Gomez je rekao da Tramp nastavlja da prodaje SAD Putinu i Rusiji, "ne uspeti da braniš SAD je na granici izdaje", rekao je Gomez.\nTramp je rekao da je istraga specijalnog tužioca Roberta Mulera o navodnom ruskom mešanju u amerièke predsednièke izbore 2016. bila "katastrofa" za SAD i da je doprinela razdvajanju dve zemlje.\nPonovio je da nije bilo nikakvog dosluha izmeðu njegovog izbornog štaba i Rusa i da je on pobedio na izborima na potpuno fer naèin.\nOn je rekao da mu je Putin vrlo èvrsto negirao da je bilo ikakvog mešanja u amerièke izbore.\nUpitan na konferenciji za novinare da li optužuje Rusiju za loše veze izmeðu dve zemlje Tramp je odgovorio: "Smatram obe zemlje odgovornim. Mislim da su SAD bile glupe" zbog sprovoðenja te istrage.\nBivši šef CIA Džon Brenan, na tom mestu od 2013. do 2017, ocenio je da je ponašanje Trampa u Helsinkiju bilo "ništa manje od akta izdaje".\n"Ne samo da su Trampove reèi bile imbecilne nego je potpuno u Putinovim rukama. Republikanci patriote gde ste", napisao je Brenan.\nBBC: Kosovo, nekada "mezimèe Zapada", skreæe s puta EU\nBrnabiæ: Mediji u Srbiji su slobodni da kritikuju vlast\nBrisel se oglasio povodom odluke Prištine\nUživo: Partizan pritiska Maèvu, oèajni uslovi za igru u Humskoj