Bugari „sahranili“ Južni tok, a sad kucaju na vrata Rusije - Sputnjik Srbija\n01:07 08 Maj 2021\nBugari „sahranili“ Južni tok, a sad kucaju na vrata Rusije\n16:07 21.05.2018 (osveženo 16:09 21.05.2018) Preuzmite kraći link\nU jeku izgradnje „Turskog toka“ bugarski predsednik Rumen Radev predlaže direktnu isporuku ruskog gasa preko Crnog mora kroz „Bugarski tok“. Kaže, taj pristup diktira zdrav razum i zahtevi energetske bezbednosti Bugarske i cele EU. Šta se promenilo od vremena kad je Bugarska uz pomoć Brisela i Vašingtona „sahranila“ „Južni tok“?\nPrema rečima Radeva, stremljenja Sofije se ne razlikuju mnogo od namere Berlina da realizuje „Severni tok 2“. Saradnica Sputnjika i stručnjak za energetska pitanja Jelica Putniković naglašava da treba imati u vidu da se primakao kraj 2019. i da su svi počeli ozbiljno da razmišljaju o tome šta će biti kada Rusija prestane da transportuje sav gas kroz ukrajinske gasovode koji je ranije transportovala.\n„Izgrađen je prvi krak ’Turskog toka‘, gradnja drugog je tek započeta i sada je njima ključni momenat da oni pokušaju da ubede Rusiju da umesto do Turske ta druga cev krene ka Bugarskoj, jer je zapravo trasa turskog toka jednim delom kroz Crno more ista kao i trasa nekadašnjeg projekta gasovoda ’Južni tok‘“, objašnjava Putnikovićeva.\nNa pitanje kako će Bugarska izbeći dozvole EU zbog kojih je i propao poslednji pokušaj izgradnje „Bugarskog toka“, Putniković kaže da su se u međuvremenu svi pomalo opametili.\n„Kada su Bugari pod uticajem Brisela i SAD pokvarili projekat ’Južni tok‘, Rusija se dogovorila sa Turcima da grade gasovod ’Turski tok‘. Bilo je i tu problema, političkih trzavica i obaranje ruskog aviona, pa se u jednom trenutku odustalo i od gradnje ’Turskog toka‘, ali je sada najnoviji plan da će se do Turske umesto četiri cevi, graditi dve. Jedna će ići za turske potrošače, a jedna za evropske. Međutim, da bi od Turske taj gasovod išao do evropskih potrošača, opet je Bugarska ključna na tom putu“, kaže Jelica Putniković.\nOna dodaje da, kada je propao „Južni tok“ i kada su Bugari videli da su loše procenili svoju poziciju, uvideli su da nemaju alternativu za ruski gas, njihov premijer Bojko Borisov počeo je da priča da bi Bugarska mogla da napravi gasni hab, isto ono što Rusi nude u Turskoj. „Eventualno bi sada ova druga cev koja je počela da se polaže u Crno more mogla da skrene ka Bugarskoj ka tom nuđenom gasnom habu. Zanimljivo je da je Bugarska od Evropske unije već dobila pozitivne ocene toga da bi mogao da se napravi terminal na njihovoj obali Crnog mora ali je pitanje kako će dalje da se gas transportuje“, kaže naša sagovornica.\nUdeli srpske i ruske strane u „Gastransu“ ostaju nepromenjeni\nPutnikovićeva tvrdi da je očigledno da su Rusi shvatili da neće dobiti od Evropske unije izuzeće za gradnju gasovoda preko Balkana do Mađarske i dalje do Austrije i u međuvremenu je počela priča i sa Bugarskom, i sa Srbijom, i sa Mađarskom da se sarađuje na poboljšanju gasne infrastrukture i da je onda na Bugarskoj da i ona nađe modalitete njegovog finansiranja.\nNaša sagovornica kaže da je zapravo sada ključno pitanje hoće li Brisel i dalje slušati naloge iz Vašingtona ili će jednostavno shvatiti da je njihovim potrošačima u ovom delu Evrope veoma potrebna energetska stabilnost i sigurnost za snabdevanje gasom.\nJužni tok, Bugarska


SIPA dobila zahtjev za provjeru Vjekoslava Bevande – Visokoin.com\nSIPA dobila zahtjev za provjeru Vjekoslava Bevande\n29. Decembra 2011.\nAgencija za istrage i zaštitu (SIPA) BiH dobila je zahtjev Predsjedništva BiH za provjeru kandidata za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Vjekoslava Bevande, potvrđeno je Srni u SIPA-i.Portparol SIPA-e Željka Kujundžija rekla je da će ova policijska agencija odmah preduzeti sve potrebne korake u skladu sa svojim nadležnostima, te da očekuje da taj posao bude završen nakon novogodišnjih praznika, prenose agencije.\nPortparol Centralne izborne komisije (CIK) BiH Maksida Pirić nije bila u prilici ni da potvrdi, niti da demantuje da je zahtjev za provjeru kandidata za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH danas stigao u CIK.\nZahtjev za provjeru Bevande, kandidata HDZ-a BiH za predsjedavajućeg Vijeća ministara, poslat je danas uz svu potrebnu dokumentaciju i u skladu sa zakonskim propisima, a CIK i SIPA su, prema zakonu, obavezni da provjeru završe u roku od osam dana, saopšteno je iz Predsjedništva BiH.\nPredsjedavajući Predsjedništva Željko Komšić očekuje da bi procedura imenovanja predsjedavajućeg Savjeta ministara mogla biti gotova nakon novogodišnjih praznika.\nSANSKI MOST – Mještani sela Kamengrad koji žive uz obale Blihe primijetili su ponovno zamućenje ove rijeke, koja je dobila neprirodnu bijelu boju, te su slučaj prijavili Općinskoj inspekciji u Sanskom Mostu.\n27. godišnjica zločina na tuzlanskoj Kapiji\nJugoslavija je na današnji dan slavila Dan mladosti\nDelegacija EU upozorila HDZ BiH, spominju i bonska ovlaštenja\nPOTPISAN UGOVOR Rudarima povećana plata za 230 KM do 31. decembra ove godine


Darmanović: EU ostaje posvećena evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana - Vijesti.me\nSASTANAK MVP U OKVIRU BERLINSKOG PROCESA\nDarmanović: EU ostaje posvećena evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana\n„Proces proširenja predstavlja jednu od najuspješnijih politika Evropske unije koja je dala konkretne rezultate u reformisanju naših društava, demokratskom i ekonomskom prosperitetu“, kazao je Darmanović Edit\nMinistri vanjskih poslova na sastanku u okviru Berlinskog procesa (Foto: Gov.me)\nVijesti online 10. mart 2020, 18:28\nMinistar vanjskih poslova Srđan Darmanović kazao je da Crna Gora ostaje čvrsto na svom evropskom putu koji nema alternativu i koji predstavlja garant stabilnosti u regionu i uspješan okvir za sprovođenje reformi.\nDarmanović je ovo kazao na sastanku ministara vanjskih poslova u okviru Berlinskog procesa, koji je, pod ko-predsjedavanjem Republike Bugarske i Republike Sjeverne Makedonije, održan u Skoplju.\nSastanku su prisustvovali šefovi diplomatija Zapadno-balkanske šestorke, predstavnici država članica EU koje su učesnice Inicijative, kao i predstavnici Evropske komisije, Evropske službe za vanjske poslove i Regoionalnog savjeta za saradnju, saopšteno je iz Ministarstva vanjskih poslova (MVP).\nTokom plenarne sesije na temu „Evropska perspektiva Zapadnog Balkana“, Darmanović je ukazao na značaj prisustva EU u regionu Zapadnog Balkana, kao i na rezultate koje je Crna Gora postigla u procesu evropske integracije.\n„Proces proširenja predstavlja jednu od najuspješnijih politika Evropske unije koja je dala konkretne rezultate u reformisanju naših društava, demokratskom i ekonomskom prosperitetu. Stoga je nastavak integracionog procesa od vitalnog značaja za bezbjednost Zapadnog Balkana i šire, naglasio je Darmanović. Ministar je kazao da Crna Gora ostaje posvećena regionalnoj saradnji, kao jednom od stubova vanjske politike, i na tom tragu ponovio podršku naše države susjedima na njihovom evropskom putu“, kazao je Darmanović.\nIz MVP su saopštili da je skup bio prilika da se sagleda napredak koji je ostvaren u okviru Berlinskog procesa.\n„Učesnici su se saglasili da ova Inicijativa predstavlja važan okvir saradnje, te da prije svega infrastrukturno povezivanje, povezivanje mladih, naučna saradnja i inovacije jačaju veze među susjedima i doprinose ekonomskom razvoju država Zapadnog Balkana. Rezultati dosadašnje saradnje ukazuju na potrebu održavanja kontinuiteta i daljeg ispunjavanja preuzetih obaveza i predstavljaju potvrdu neophodnog evropskog prisustva u Regionu. Na sastanku je ukazana posvećenost Zelenoj agendi EU kao ključnoj platformi za borbu protiv klimatskih promjena“, zaključuje se u saopštenju MVP.


Ovo su detalji nove metodologije pristupanja EU koja će danas biti predstavljena u Briselu - Telegraf.rs\n05/02/20 | 09:24 ≫ 10:09\nKljučni cilj angažovanja EU na Zapadnom Balkanu je da zemlje pripremi za ispunjavanje svega što je potrebno za članstvo\nNova metodologija pristupanja Evropskoj uniji, koju će Evropska komisija danas predstaviti u Briselu, donosi niz novina, pored ostalog i objedinjavanje više pregovaračkih poglavlja u tzv. klastere, kako bi politički fokus zemalja kandidata bio usmeren na ključne sektore, ali i sankcije u slučaju nesprovođenja potrebnih reformi i ispunjavanja uslova.\n- Neophodno je poboljšati pristupni proces i učiniti ga efektivnijim, on mora da postane predvidiviji, kredibilniji - zasnovano na objektivnim kriterijumima i rigorozno na pozitivnim i negativnim uslovljavanjima, kao i na reverzibilitetu", ističe se u dokumentu pod naslovom "Poboljašti pristupni proces - verodostojna evropska perspektiva za Zapadni Balkan - u koji je Tanjug imao uvid.\nNova metodologija pristupanja Evropskoj uniji, koju će Evropska komisija danas predstaviti u Briselu, donosi niz novina, pored ostalog i objedinjavanje više pregovaračkih poglavlja-Foto: Tanjug/AP\nOd ključnog značaja je, kako se ističe, da se izgradi poverenje među svim akterima i da se pospeši pristupni proces, koji mora biti dinamičniji i podložan čvršćem političkom upravljanju. Cilj angažovanja EU na Zapadnom Balkanu je da zemlje pripremi za ispunjavanje svega što je potrebno za članstvo, što uključuje podršku demokratiji, vladavini prava i ekonomske reforme, kao i usaglašavanje sa osnovnim evropskim vrednostima.\nJoksimović: Nova metodologija EU ne donosi veliku promenu\nMinistarka za evrointegracije Jadranka Joksimović ocenjuje da nova metodologija procesa pristupanja EU neće doneti veliku promenu pristupnih pregovora-Foto: Tanjug/Rade Prelić\n- Mi radimo svoj posao i ako mogu da kažem sigurna sam da ćemo stići na svoj cilj. Bez prečica i uz sve prepreke sigurna sam da će Srbija možda i prva stići na svoj cilj - izjavila je Joksimovićeva u Briselu.\nOna je najavila da će komesar za proširenje Oliver Varheji danas u Briselu zvanično predstaviti novu metodologiju procesa pristupnja, koju će, dan kasnije, predstaviti i u Beogradu u okviru svoje prve zvanične posete Srbiji.\nJoksimovićeva objašnjava da je suština zapravo pitanje kako će se politika proširenja u "političkom smislu pozicionirati" i kao će se EU dogovoriti "jedinim glasom"o tome da li politika proširenja ostaje, ubrzava se i da li je vide kao važan element jačanja EU u budućnosti.\n- Metodologija neće doneti ništa epohalno novo što će potpuno promeniti koncept pregovora. Srbija već pregovara po jako rigidnoj i strogoj metodologiji", rekla je ministarka.\nEvropska komisija poručila: Normalizacija odnosa ključna za Beograd i Prištinu\n5. februar 2020 | 12:21\nDzabe vi nama medom mazete oci kad svako ko ima imalo mozga zna da ukoliko vam Srbija ne pokloni Kosovo nema nista od "ulaska" u tu vasu eu a narod Srbije se nece odreci Kosova ni po koju cenu!.\n5. februar 2020 | 09:53\nGospođa Joksimović je naivna! Sada će u prvi klaster odmah uvrstiti i ono o spoljnoj politici EU, zajedno sa nekim poglavljima koja bi se mogla prihvatiti odmah. Kladim se. A to znači odmah pitanje sankcija Rusiji i bog zna šta još što moramo potpisati ako mislimo pristup...


Srbija | Energetski portal Srbije\nPotencijali i iskorišćenost geotermalnih resursa u Republici Srbiji\nRepublika Srbija ima velike potencijale kada je reč o geotermalnoj energiji, ali se ona ipak ne iskorišćava u dovoljnoj meri. Trenutno se geotermalni izvori energije u Srbiji koriste samo za grejanje, ali mnogo veći potencijal leži u proizvodnji električne energije. Primer korišćenja geotermalnih izvora u svrhu grejanja je hotel „Olimp“ …\nNeophodna upotreba biogoriva\nKrajem novembra 2014. godine na Mašinskom fakultetu u Beogradu održana je konferencija o razvoju biogoriva u Srbiji. Konferenciju su organizovali Ambasada Italije i Centralno-evropska inicijativa (CEO) u okviru italijanskog predavanja i uz podršku Mašinskog fakulteta u Beogradu. Kako je rečeno u saopštenju Privredne komore Srbije na konferenciji je bilo reči …\n„Naftna industrija Srbije“ saopštila je da je od petka 12. decembra 2014. godine smanjena cena goriva na benzinskim stanicama ove kompanije. U saopštenju je rečeno da su cene dizela, benzina i auto gasa korigovane za 2 dinara. Sa dosadašnjim smanjenjem cena, cena bezolovnog benzina (E BMB 95, E BMB 98) …\nPredstavljeni konkursi Pokrajinskog sekretarijata za energetiku i mineralne sirovine\nPokrajinski sekretar za energetiku i mineralne sirovine gospodin Nenad Stanković 11. decembra 2014. godine predstavio je konkurse za dodelu bespovratnih finansijskih sredstava za realizaciju projekata biomase u javnim ustanovama i realizaciju projekata energetski održivih farmi mlečnih krava. Predstavljanje ovih konkursa ima za cilj da podstakne što više zaintresovanih stranaka da …\nOdržan završni skup o EMAS sistemu\nU prostorijama Privredne komore Srbije u četvrtak 11. decembra 2014. godine održan je skup o promociji EMAS sistema i eko menadžmenta u okviru projekta „Sprovođenje zakona u oblasti kontrole industrijskog zagađenja, sprečavanje hemijskog udesa i uspostavljanje EMAS sistema“. Državni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine gospođa Stana Božović izjavila …\nSrbija dobija 160 miliona evra za oblast zaštite životne sredine\nNa 42. Stalnoj konferenciji gradova i opština koja je održana 10. decembra 2014. godine rečeno je da će Republika Srbija dobiti preko 300 miliona evra pomoći iz Evropske unije. Koordinator u Kancelariji za evropske integracije gospođa Sanja Knežević Mitrović istakla je daće iz IPA fondova Srbija dobiti oko 160 miliona …\nPuštena u rad trafostanica „Lajkovac 2“\nKrajem prošle nedelje u Lajkovcu je puštena u rad trafostanica „Lajkovac 2“ 25/10kV. Direktor PD „Elektrosrbija“ gospodin Srđan Đurović izjavio je da će puštanjem u rad ove trafostanice biti smanjeni gubici u distributivnoj mreži, a biće omogućeno efikasnije upravljanje i održavanje. Takođe je dodao da je sada obezbeđeno prstenasto napajanje …\n1 … 923 924 925 926 927 … 993


Gasi li se Amerika – Monitor\nGasi li se Amerika\nDa li se gasi kriminalna grupa Amerika za koju policija u Srbiji sumnja da je sarađivala sa narko klanom pljevaljskog kontroverznog poslovnog čovjeka Darka Šarića?\nMileta Majk Miljanić (50), prvi čovjek Amerike, ganga koji se dovodi u vezu sa švercom kokaina i više od dvadeset ubistava, nedavno je uhapšen u Rimu, a u zatvoru u Grčkoj nalazi se i njegov prvi saradnik Zoran Jakšić. Takođe, veći dio grupe Amerika uhapšen je u Italiji pošto je u Srbiji krajem januara raspisana potjernice za Darkom Šarićem.\nSvjedok iz podzemlja, pod pseudonimom Srećko, policiji je u još februaru 2001. dao kompletan spisak imena svih pripadnika grupe Amerika i naveo sve zločine koje je, kako je tvrdio, izvršio ovaj klan. “Srećko” je Miljanića naveo kao organizatora grupe, a zatim nabrojao i imena njegovih najbližih saradnika: Brana i Dula Mićunovića, Ivana Delića, Zorana Jakšića, Željka Maksimovića Maku, Sloba Šolaju.\nMiljanić je uhapšen u akciji specijalnih jedinica italijanske policije, a na teret mu se stavlja šverc veće količine kokaina, koja je zaplijenjena u nekoliko akcija posljednjih mjeseci. Kako piše beogradski dnevnik Blic, kriminalna aktivnost Miljanića otkrivena je u istrazi koju je srpska policija vodila na razotkrivanju slovenačkog kraka narko-grupe Darka Šarića. Ova istraga, koju su vodili srpska Bezbednosno informativna agencija (BIA) i Tužilaštvo za organizovani kriminal, krajem maja je dovela do hapšenja Dragana Tošića, koji je za Šarića vodio posao u Sloveniji, i petnaest osumnjičenih saradnika, koji su sa brodova iz italijanskih luka preuzimali kokain i dalje ga prebacivali na evropsko tržište.\nPrema beogradskom Kuriru, Miletu Miljanića izdali su njegovi „Ameri” da bi sebe spasili robije! Navodno, Miljanić je u glavnom gradu Italije uhapšen zahvaljujući informacijama koje je srpska policija dobila od jednog od njegovih najbližih saradnika. Ovaj insajder uhapšen je krajem januara u Beogradu, nakon što je umakao italijanskoj policiji i utočište potražio u Srbiji.\nKurir piše da je insajder, pokušavajući da se spase dugogodišnje robije, odmah „propjevao” o lokacijama na kojima se njegov šef krio. Srpska policija je te adrese proslijedila kolegama, koji su pola godine kasnije Miljanića uhapsili u skrovištu u Rimu.\nU šverc kokaina, koji se mjeri tonama, kako saznaje Blic, umiješan je i jedan bliski rođak Milete Miljanića. Za njim je, zbog sumnje da je iz Argentine prošvercovao više od 150 kilograma kokaina, raspisana potjernica Interpola.\nMiljanić je u februaru 2009. pušten iz zatvora u Grčkoj, u kome je služio kaznu takođe zbog šverca kokaina. Po izlasku na slobodu, nastavio je raniji posao.\n“Švercom kokaina Miljanić se bavio zajedno sa Šarićem. Obojica u Južnoj Americi imaju iste kontakte za nabavljanje droge, a i dovoljno gotovog novca da finansiraju kupovinu veće količine narkotika. Radi “sigurnijeg” transporta, kokain su švercovali zajedno, za njih je to radila jedna ekipa. Isti ljudi koji su za Šarića na terenu organizovali iznajmljivanje jahti, podmićivanje moreplovaca za šverc preko obala Sjeverne Afrike, do luka u Španiji, Italiji i Grčkoj, to isto su radili i za Miljanića,” kazao je za Blic izvor iz srpske policije. Prema tom izvoru, zajednički posao nastavljan je i dalje po preuzimanju kokaina sa brodova, prebacivanjem droge do dilerskih grupa koje su drogu rasturale na narko-tržišta širom Evrope.\nMileta Miljanić je odavno poznat srpskoj policiji, ali i policijama nekoliko evropskih država. Bio je osumnjičen za šverc 114 kilograma kokaina u Atinu, zbog čega je 2004. uhapšen u Švajcarskoj, a zatim izručen grčkim vlastima, koje su ga u zatvoru držale sve do početka prošle godine.\nU međuvremenu, u isti zatvor dospio je i Zoran Jakšić zbog istog djela. On je 2004. godine bio uhapšen u Njemačkoj kada mu je policija u automobilu pronašla devet kilograma droge. Po odsluženju kazne, izručen je prvo Argentini, a zatim Grčkoj.\nPrema Blicovom izvor bliskom istrazi koja se vodi protiv Darka Šarića, on je stvorio narko-imperiju pošto su Miljanić i Jakšić uhapšeni. Tada je Darko Šarić preuzeo posao i postao najjači trgovac drogom na Balkanu”, kazao je taj izvor.\nKada je Miljanić izašao iz zatvora, srpska policija je pratila njegovo kretanje. Konstatovani su njegovi brojni izlasci iz zemlje, ali i kontakti s ljudima iz posla, preko kojih je švercovao kokain. “Radilo se na prikupljanju dokaza, i kada su prikupljeni, Miljanić je uhapšen”, kazao je izvor Blica.\n“Očigledno je da je Miljanić po povratku u Srbiju obnovio veze sa Šarićem. Imaju iste kontakte u Americi, u narko-klanovima, i na teren šalju iste provjerene osobe”, kazao je medijima jedan izvor iz srpske policije.\nO uticaju koji Miljanić ima u kartelima Južne Amerike govori i podatak da nijedna pošiljka koja se vezuje za ovu grupu nije bila ispod tone kokaina. “Samo Šarić i Miljanić u Južnoj Americi mogu da kupuju kokain na tone”, naveo je taj izvor.\nIzvor Kurira iz policije je, pak, naveo da su Majk i ostali članovi Amerike imali razrađen sistem skrivanja u Italiji, ali i drugim zemljama. “Bili su veoma oprezni, koristili su nekoliko stanova i čitavu mrežu pomagača. Čak se ne isključuje mogućnost da su, kako u Srbiji tako i u Italiji, imali svoje ljude u policiji, pravosuđu i aktuelnoj vlasti”, objasnio je taj izvor.\nU Srbiji je, inače, Miljanić hapšen samo jednom, u akciji „Sablja” 2003. godine, poslije ubistva premijera Zorana Đinđića, ali protiv njega nije pokrenuta istraga, pa je ubrzo pušten iz pritvora. Blic primjećuje kako je interesantno da Miljanića tada niko nije ispitivao o brojnim mafijaškim ubistvima u Beogradu, o kojima je policija dvije godine ranije dobila ne samo podatke već i svjedoka, spremnog da progovori za zaštitu i novac.\nMisteriozni Srećko, svjedok iz podzemlja, navodno je davne 2001. policiji naveo da je klan Amerika osnovao Vojislav Raičević, zvani Voja Amerikanac, a da je inspektor Dragan Radišić ubijen u februaru 1996. jer je otkrio da je Voja Amerikanac plaćeni ubica. Naredne godine, Voja Amerikanac je nestao, a njegovo tijelo nikada nije nađeno. U ime osvete za ubistvo Raičevića, klan Amerika je, prema svjedočenju tajanstvenog svjedoka, izvršio seriju ubistava osoba koje su sumnjičili za zločin – Bojana Petrovića, Milana Roganovića i Miša Cvjetičanina, ali i policijskog generala Radovana Stojičića Badžu i pukovnika Milorada Vlahovića Vlaju i i Dragana Simića.\n“Vojov brat Vesko mi je rekao da prije Bojana moraju da ubiju Vlaju i Badžu. Zato što je Bojan bio dobar s njima. Znači, oni su štitili Bojana”, tvrdio je navodno ovaj svjedok, koji je po sopstvenom priznanju bio logistička pratnja ubicama Vlahovića i Petrovića. Na spisku likvidacija koje su pripisuju ovoj grupi su i Zoran Todorović Kundak, u to vrijeme direktor Jugoslovenske udružene levice (JUL), Rade Ćaldović Ćenta, novinarka Maja Pavić, kik-bokser Zoran Šijan, Goran Vuković…\nPosljednje ubistvo sa kojim se povezuje klan Amerika jeste likvidacija Milenka Laskovića, člana grupe. Lasković je ubijen u januaru ove godine u beogradskom naselju Krnjača u momentu dok je izlazio iz svog “mercedesa” parkiranog ispred zgrade u kojoj je stanovao. Ubistvo još nije rasvijetljeno, ali se motiv traži u sukobu unutar klana, nastao kada je jedna tura kokaina pala u ruke policije.\nAli, prema nekim analizama, sudbina klana Amerika ne zavisi samo od Miljanića, već i od jednog drugog čovjeka – Branislava Brana Mićunovića. On je, navodno, u samom vrhu piramide, vuče konce iz svog sjedišta Budve, dok ga štiti politički vrh Crne Gore, prijateljstvo sa Milom Đukanovićem i Svetozarom Marovićem.


U praksi se javljaju sporovi oko raskida ugovora o doživotnom izdržavanju. Osim sporazumnog raskida ugovora predviđeni slučajevi raskida su: raskid ugovora o doživotnom izdržavanju zbog promenjenih okolnosti, raskid ugovora zbog neispunjenja ili neurednog ispunjenja obaveze izdržavanja, raskid zbog poremećenih okolnosti između ugovarača i raskida zbog smrti davaoca.\nRaskid ugovora o doživotnom izdržavanju zbog promenjenih okolnosti. Ugovor se može raskinuti na zahtev ugovornih stranaka kada se posle zaključenja ugovora okolnosti toliko promene da otežavaju ispunjenje ugovornih obaveza ili osujećuju ostvarenje cilja ugovora u toj meri da ugovor više ne odgovara realnim očekivanjima stranaka i da bi po opštem mišljenju bilo nepravično održati ga na snazi (npr. davalac izdržavanja se ozbiljno razboli ). Ugovarač se neće moći pozvati na promenjene okolnosti ako ih je u vreme zaključenja mogao predvideti ili ih je mogao izbeći ili savladati (npr. pogorša se stanje primaoca izdržavanja), naravno bitno je da sam ugovarač nije namerno izazvao promenjene okolnosti.\nUgovor može biti raskinut zbog neispunjenja ili neurednog ispunjenja obaveze izdržavanja. Samo neispunjenje ili neuredno ispunjenje se ogleda u kvalitativnom (npr. neispunjenje u određenom roku, mestu ) ili kvantitativnom smislu.\nRaskid zbog poremećenih odnosa između ugovarača. Na ovaj način ugovor se raskida kada se odnosi ugovarača toliko poremete da postanu nepodnošljivi bez obzira da li je predviđena zajednica života između njih. Samo pitanje ko je kriv za poremećene odnose nije bitno za raskid ugovora samo za kasniju odluku o odgovornosti za naknadu štete.\nDo raskida može doći i kad davalac izdržavanja umre pre primaoca izdržavanja. U ovom slučaju obaveze davaoca izdržavanja prelaze na pripadnike prvog naslednog reda (deca ili supružnik) ako oni na to pristanu, ako ne pristanu ugovor se raskida.\nNa zahtev zakonskih naslednika primaoca izdržavanja, sud može poništiti ugovor o doživotnom izdržavanju ako zbog bolesti ili starosti primaoca izdržavanja ugovor nije predstavljao nikakvu neizvesnost za davaoca izdržavanja. U praksi su ovo situacije kada davalac izdržavanja zna da je primalac izdržavanja teško bolestan (npr. ima rak) a svejedno iskoristi stanje primaoca izdržavanja da bi zaključio ugovr. Rok za poništaj ovakvog ugovra je godinu dana od dana saznanja za ugovor, a najkasnije u roku od 3 godine od dana primaočeve smrti. Pri tome, rok od jedne godine ne može početi da teče pre primaočeve smrti. Opravdanje za ovakvo zakonsko rešenje i ustanovljavanje rušljivosti ugovora leži u činjenici da je ugovor o doživotnom izdržavanju po svojoj pravnoj prirodi aleatoran ugovor (ugovor na sreću), kod koga dužina trajanja obaveze davaoca izdržavanja zavisi od buduće neizvesne činjenice momenta smrti primaoca izdržavanja. Kako u opisanoj situaciji, neizvesnosti na strani davaoca izdržavanja nema, to je takav ugovor pogođen sankcijom rušljivosti.


Donosenje Zakona O Povratku Izbeglica | Institute for War and Peace Reporting\nDonosenje Zakona O Povratku Izbeglica\nVisi predstavnik u Bosni, namece nove zakone da bi ubrzao povratak izbeglica. Ali smanjenje broja NATO jedinica moze uzrokovati da sve zavrsi u nasilju.\nSit politickih zapreka koje sprecavaju povratak izbeglica, visoki medjunarodni funkcioner u Bosni, Wolfgang Petritsch, namece nove zakone kojim bi se ubrzao ovaj proces.\nNovo zakonodavstvo uvodi niz kazni za vlasti koje odbijaju saradnju. Takodje, ono ima za cilj da natera lokalne vodje da uspostave efikasne stambene zavode, da omoguce nesmetano funkcionisanje sudova i izgradnju dodatnih stambenih objekata, gde su potrebni.\n"Cetiri godine posle Daytonskog sporazuma, stotinama hiljada izbeglica i raseljenih lica jos uvek je onemogucen prilaz njihovim stanovima, kucama, poslovnim objektima i imanjima", rekao je Petritsch obrativsi se preko televizije, 27.oktobra. "Ja ovo ne mogu prihvatiti, jer se krsi Daytonski sporazum, Ustav vase zemlje i gotovo sve postojece medjunarodne konvencije o ljudskim pravima."\nPovratak izbeglica u njihove domove od pre rata, kljucna je odredba Daytonskog mirovnog sporazuma iz 1995.godine, koji je omogucio prestanak rata u Bosni i prepravljanje ustava i pravnog sistema zemlje.\nPo sporazumu, nekih dva i po miliona raseljenih Bosanaca, u zemlji i inostranstvu, dobili su pravo povratka u njihova mesta stanovanja. Medjutim, de facto podela Bosne na neprijateljske etnicke enklave je zaustavila ovaj proces. Nekoliko Bosanaca koji su se usudili preci preko bivsih linija fronta da bi povratili imovinu koju su posedovali pre rata, cesto je cekala ljutita gomila naroda, koju su organizovali njihove ratne vodje.\nU vise slucajeva, povratnici su bili izlozeni maltretiranju, napadima, a njihove kuce i imovina unistavali. U drugim slucajevima, ljudi koji su se uselili u napustene kuce ili stanove za vreme rata, jednostavno su odbijali da ih napuste kada su se vratili\nnjihovi vlasnici. Zahtevi koje su ispunjavali pripadnici etnickih manjina su se cesto "gubili" ili sporo resavali unutar stambene birokratije.\nDa bi se izbeglo nasilje, medjunarodne organizacije koji rade na povratku iseljenih lica pribegavaju postepenom pristupu. Umesto slobodnog povratka za sve, one rade ka sporijem ali bezbednijem, organizovanom povratku.\nGlavna agencija, kancelarija Viseg komeserijata za izbeglice UN (UNHCR), pocela je da pregovara sa lokalnim vlastima, u nadi da ce se posle neizbeznih dugih i zamornih pregovora, vece grupe izbeglica moci vratiti kuci zasticeni mirovnim trupama.\nCetiri godine kasnije, nekih 1,2 miliona bosanskih Srba, Hrvata i Muslimana jos uvek se nije vratilo kuci. Medjunarodni zvanicnici su izracunali da bi, ukoliko se uzme u obzir trenutna brzina povratka, bilo potrebno dvadeset i dve godine da se sve izbeglice vrate u Hrvatsko-bosansku federaciju, i cetrdeset godina da se vrate u Republiku Srpsku.\nZakon koji Petritsch namece ukida sve ranije dozvole stanovanja, i nalaze stambenim zavodima da u maksimalnom roku od devedeset dana prosleduje sve zahteve. Policiji je dato izmedju petnaest do trideset dana da izbaci ilegalne stanare, upotrebljavajuci silu ako je to potrebno.\nU slucaju da lokalne vlasti ne uspeju da ostvare stroge rokove, stambeni zavodi i njihovi zaposleni moraju platiti kazne od pet stotina do pet hiljada nemackih maraka. Osim toga, upozorava Petritsch, dobice otkaz ekstremno neprofesionalno osoblje koje odbija da saradjuje.\n"Vlasti su izabrane da bi sluzile gradjanima, a ne gradjani njima. Gradjani moraju postati svesni da imaju odredjena prava, i da su ona licna, univerzalna i neogranicena", kazalo se u zajednickoj objavi vodecih medjunarodnih organizacija koje podrzavaju ovaj zakon.\n"Suvise dugo vladaju teske politicke opstrukcije zakona o imovini i stanovanju, i mnogi u vlastima precutno prihvataju ilegalnu okupaciju hiljada domova. Ilegalno posedovanje imovine se vise nece tolerisati", kaze ova objava.\nVladajuce etnicke partije jos nisu prokomentarisale novi zakon, ali medjunarodne organizacije govore da je jos uvek rano da se oseti efekat novog zakona u praksi.\nEtnicke manjine i opozicione partije pozitivno su ocenile novi zakon, kako oni ukazuju da se ne slazu da nekim njegovim odredbama.\nOne izbeglice koje nisu bili vlasnici svojih stanova, vec su pre rata bili nosioci stanarskog prava, imaju rok od devedeset dana da se vrate svojim kucama, kada prime pozitivan odgovor iz stambenog zavoda. Ukoliko se u toku toga perioda ne vrate, gube svoja prava.\nU praksi, to znaci da ce se oni ili morati vratiti brzo svojim kucama od pre rata, ili ce ih izgubiti, iako uslovi za njihov povratak jos uvek teski. Ova ideja plasi ne samo izbeglice vec i medjunarodne zvanicnike, jer u mnogim gradovima i selima jos uvek vladaju licnosti koji su vrsili etnicke zlocine i etnicko ciscenje u toku 1992. i 1993.godine.\n"Siguran sam da bi mi se svideo ovaj novi zakon", kaze sesdesetsedmogodisnji Muhamed Lemez, Musliman koji je 1993.godine pobegao iz svog stana u zapadnom delu Mostara kojeg kontrolisu bosanski Hrvati. "Ja jos uvek nisam siguran da je sazrelo vreme za moj povratak. Ali kada mi se odobri zahtev, ja se moram ili odmah vratiti, ili cu zauvek izgubiti stan."\nKako lokalnoj policiji na celoj teritoriji Bosne nije uspelo da pokaze da je u stanju da garantuje bezbednost povratka etnickih manjina, teret bi mogao pasti na SFOR snage koje predvodi NATO. Njihov broj ce u nekoliko sledecih meseci opasti sa trideset na dvadeset hiljada.\nIako komandant SFOR-a, americki general Ronald Emerson Adams, naglasava da ce ove smanjene snage "biti vrlo pokretne i moci upotrebiti silu ako je to potrebno", mnogi se pitaju da li su one opremljene da se nose sa neorganizovanim, pojedinacnim povratcima po celoj zemlji.\nAli, kako kaze jedan pripadnik medjunarodne humanitarne organizacije, koji govori pod uslovom da ostane anonima, "Ovo je dobar zakon, ali je rizican".


Tri premijera će se češće sastajati | Starmo\nNaslovnica BiH Tri premijera će se češće sastajati\nTri premijera će se češće sastajati\nSarajevo — Predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Zoran Tegeltija održao je danas u Sarajevu prvi radno-konsultativni sastanak sa premijerima Federacije BiH Fadilom Novalićem i Republike Srpske Radovanom Viškovićem.\nNa Konferenciji za novinare nakon ovog sastanka, predsjedavajući Vijeća ministara je istakao da je razgovarano o više, za sada otvorenih pitanja kao što su Zakon o porezu na dodanu vrijednost (PDV), proces evropskih integracija, reforma javne uprave, bezbjednost i izvoz drvnih sortimenata.\n„Zakon o PDV je u fazi usvajanja i on će biti još jednom razmotren u saradnji s privrednicima i stručnjacima. Što se tiče procesa integrisanja, plan je da sredinom 2020. utvrdimo mjere u razradi Izvještaja Evropske komisije iz maja ove godine. Što se javne uprave tiče, neophodno je odblokirati taj proces kako bi stigla novčana sredstva namijenjena za ovu reformu. U oblasti bezbjednosti, pažnja će biti usmjerena na povratak bh. državljana sa stranih ratišta i na pitanje migracija. Ostalo je i da se više bavimo izvozom drvnih sortimenta“, rekao je Tegeltija, prenosi Radio Slobodna Evropa.\n„Prva sjednica Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i entitetskih vlada bit će održana do kraja januara 2020. godine i održavat će jednom godišnje. Sastanci predsjedavajućeg Savjeta ministara i entitetskih premijera bit će održavani jednom u tri mjeseca, a naredni sastanak je već zakazan za kraj marta”, rekao je Tegeltija.


utorak, 17 April 2018 11:51\nDom naroda Parlamentarne skupštine BiH odbio je zahtjev Kluba delegata iz reda hrvatskog naroda da se o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine izjašnjava po hitnom postupku. Delegati su u konačnici usvojili skraćenu proceduru.\nDelegat Martin Raguž rekao je kako se pred delegatima nalazi važan zakon koji bi trebao otkloniti sav vakuum nastao odlukom Ustavnog suda BiH koji je proglasio određene odredbe ovog zakona neustavnim. Kako kaže, paraliza pravnog sistema nije isključena ako se ne dođe do kvalitetnih zakonskih rješenja.\n"Vidjeli smo stajališta međunarodnih institucija koje su izrazile zabrinutost za sadržaj zakona. U ovom trenutku možda je najozbiljnije da omogućimo da o ovom zakonu raspravljamo i da se otklone bilo kakve dileme. Najracionalnije bi bilo da ovaj zakon ide u redovnu proceduru", rekao je Raguž.\nDelegat Sredoje Nović kazao je da se u PSBiH "udomaćilo" to da što složeniji zakoni idu po hitnoj parlamentarnoj proceduri. On je istakao da je Parlamentarna skupština BiH postala organ koji završava posao koji Vijeće ministara BiH ne može završiti.\n"Ispod svakog je nivoa da je PSBiH došla u fazu da predlaže više zakona od Vijeća ministara BiH. Ustavni sud BiH je 1. juna prošle godine donio odluku i poništio određene odredbe ovog zakona. Od tada do danas to je devet punih mjeseci. Potpuno je jasno da je radna grupa bila sastavljena od svih relevantnih faktora u BiH, ali da je nažalost taj zakon bio u 90 posto stvari usaglašen, međutim nije mogao dobiti zeleno svjetlo u Vijeću ministara BiH", rekao je Nović.\nDodao je da ni on neće podržati hitni postupak ovog zakona, ali da on može biti završen u najkraćem mogućem roku u narednih mjesec dana u redovnoj proceduri samo ako bude političke volje.\n"Nemojte imati preveliki strah da će Ustavni sud BiH staviti odredbe van snage. Svi mi lijepo izgledate za nekoga ko je zabrinut zbog stanja u zemlji", kazao je Nović.\nRiječ je uzeo i delegat Mario Karamatić koji je rekao da je klub delegata iz reda hrvatskog naroda uputio ovaj zakon u hitnu proceduru, jer postoji velika mogućnost da BiH uđe u pravni vakuum, odnosno da bude blokiran rad državnog pravosuđa.\n"Svjesni smo prigovora iz RS-a i iz reda stručnjaka. Ako usvojimo danas ovaj zakon po hitnom postupku, nama nije problem da na idućoj sjednici sve po hitnom postupku popravljamo amandmanima", rekao je Karamatić.\nOn je kazao da se pojedine stranke protive usvajanju ovog zakona jer nekome očito odgovara da se istrage stopiraju jer je pola rukovodstva tih stranaka pod istragama. Karamatić je delegatima rekao da prijedlog zakona usvoje po principu "rukice gore-rukice dole".\nŠef kluba delagata iz reda bošnjačkog naroda Halid Genjac pitao je zbog čega Vijeće ministara BiH nije do sada uputilo izmjene spornog zakona, odnosno zbog čega nije odradilo svoj posao.\n"Ono što imamo danas na sjednici je zakon koji ne ispunjava zahtjeve. Ovaj prijedlog u manjoj je ingerenciji državnog pravosuđa, ne ispunjava evropske standarde i ako bi se usvojio ne bi bio doprinos u borbi protiv kriminala i korupcije", kazao je Genjac.\nOn se složio da postoji razlog zbog kojeg bi se ovaj zakon razmatrao po hitnom postupku, ali da to nije slučaj da zakonom koji bi unazadio stanje. Istakao je da će klub delegata iz reda bošnjačkog naroda glasati protiv ovog zakona.\nZastupnik Dragutin Rodić tražio je od Karamatića da mu objasni kako je mislio da se zakon usvoji po hitnom postupku, a da se na idućoj sjednici po hitnom postupku izglasavaju amandmani na već usvojeni zakon.\nKaramatić je odgovorio da ako bi se zakon usvojio u hitnoj proceduri u oba doma PSBiH državni parlamentarci već na narednoj sjednici mogu uputiti u proceduru izmjene i dopune zakona.\nRodić je kazao da je potrebno mnogo političke volje da se to riješi na način kako predlaže Karamatić.\nIdentičan Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o krivičnom postupku BiH u Zastupničkom domu PSBiH predložio je šef Kluba zastupnika HDZ-a BiH Nikola Lovrinović, ali su državni zastupnici prilikom glasanja odbacili ovaj prijedlog čiji je predlagač zapravo ministar pravde BiH Josip Grubeša.\nNaime, Ustavni sud BiH proglasio je određene odredbe Zakona o krivičnom postupku BiH neustavnim te naložio Parlamentarnoj skupštini BiH da sporni zakon u skladi s Ustavom BiH. Na izradi zakona radilo je Ministarstvo pravde BiH, međutim međunarodna zajednica otvoreno je poručila kako izmjene i dopune koje predlaže Grubeša nisu u skladu s međunarodnim standardima.\nTo je bio razlog zbog kojeg se prijedlog ministra pravde BiH nikada nije našao na sjednici Vijeća ministara BiH, odnosno zbog čega nikada nije upućen u parlamentarnu proceduru. Uprkos tome, HDZ BiH ostao je ustrajan pa je putem svojih zastupnika uputio Grubešin prijedlog u proceduru i to u oba doma najvišeg organa zakonodavne vlasti.


Ubijen pripadnik Muslimanske braće, 60 ranjenih u napadu u Egiptu\nNaslovnica NAJNOVIJE Svijet Ubijen pripadnik Muslimanske braće, 60 ranjenih u napadu u Egiptu\nEgipat – Jedan maloletni pripadnik egipatskog pokreta Muslimanska braća danas je ubijen, a 60 ljudi je povređeno, u napadu na glavno sedište tog pokreta u gradu Damanhur, u delti Nila, objavljeno je na veb sajtu Partije slobode i pravde Muslimanske braće.\nPrema ovom saopštenju, ubijen je Fati Masud, koji je imao samo 15 godina, a 60 ljudi je ranjeno, pošto su “razbojnici” napali sjedište Muslimanske braće u Damanhuru, gde nije bilo nijednog pripadnika policije.\nU Egiptu je poslednjih dana došlo do sukoba pošto je predsjednik Muhamed Morsi doneo dekret o proširenju svojih nadležnosti i zaštiti svojih odluka od pravosudnog preispitivanja.\nIako nadležna parlamentarna Komisija za izradu novog ustava navodi da “Morsijeve mjere imaju za cilju zaštitu revolucije”, dekret je izazvao pometnju među sekularnim, neislamskim političkih grupama, koje su organizovale ulične proteste u nameri da nateraju Morsija da se povuče s vlasti.\nKao posledica ovih odluka, u Suecu i Aleksandriji zapaljena su sedišta Morsijeve stranke, političkog krila Muslimanske braće – Partije slobode i pravde.\nMorsi je u međuvremenu najavio da će se u ponedeljak sastati sa najvišim predstavnicima državnog pravosuđa – Vrhovnog pravosudnog saveta – s kojima će razgovarati o dekretu, objavili su državni mediji.


eu.me - Ministar Brajović: Evropske fondove treba konkretnije usmjeriti ka finansiranju velikih infrastrukturnih projekata u regionu\nMinistar Brajović: Evropske fondove treba konkretnije usmjeriti ka finansiranju velikih infrastrukturnih projekata u regionu\nsrijeda, 17 septembar 2014 02:00\nMinistar saobracaja i pomorstva Ivan Brajović, na poziv italijanskog kolege Mauricia Lupija (Maurizio Lupi), učestvuje na neformalnom Savjetu ministara saobraćaja Evropske unije, koji se u sklopu italijanskog predsjedavanja Savjetom održava 16. i 17. septembra u Milanu.\nSastanak je pozdravnim govorom otpvorio ministar Lupi, koji je i predsjednik Savjeta za saobraćaj EU. Nakon Lupija, uvodničari su bili evropski komesar za saobraćaj Sim Kalas i bivši potpredsjednik Evropske Komisije Hening Kristofersen , dok je gost-govornik bio profesor Karlo Rati sa Massachusetts Institute of Technology iz Bostona. Svoje viđenje razvoja saobraćajne infrastrukture iznijeli su i gradonačelnik Barselone Havijer Trias (Xavier Trias) i Lajpciga Burkhard Jung (Burkhard Jung).\nNa temu planiranja, upravljanja i finansiranja transevropskih saobraćajnih koridora (TEN-T), akcenat u raspravi je bio na značaju jasnog definisanja izvora finansijskih sredstava koja će biti na raspolaganju za mrežu TEN-T. Tim povodom, predsjedavajući Lupi je saopštio da za devet koridora do 2020. godine treba obezbjediti 250 milijardi eura.\nMinistar Brajović je u svom obraćanju izrazio očekivanje o brzom početku realizacije projekta autoputa Bar- Boljare (prioritetne dionice Smokovac - Uvač – Mateševo) i ukazao na potrebu da se evropski fondovi konkretnije usmjere ka finansiranju velikih infrastrukturnih projekata u regionu.\nNa marginama sastanka ministar Brajović je imao više bilateralnih susreta sa ministrima iz EU i regiona.\nMinistarstvo saobraćaja i pomorstva / Biro za odnose s javnošću


“Deksija” u gubitku od 1,2 milijardi evra – Bankar.me\nAugust 3, 2012 BANKE, SVIJET Leave a comment\nUzdrmana francusko-belgijska bankarska grupacija “Deksija” saopštila je da je u prvoj polovini godine zabilježila gubitak od 1,2 milijardi evra uglavnom zbog isplate kamata na finansijsku pomoć koju su joj uplatile Francuska, Belgija i Luksemburg.\nBanka je saopštila da je ovakvom rezultatu doprinijela i kupovina vlasničkog udjela u austrijskoj banci “Komunalkredit” za 184 miliona evra, prenio je AFP.\nTrgovanje akcijama “Deksije” nakratko je prekinuto na berzama u Parizu i Briselu poslije objavljivanja ovih rezultata. Zvaničnici belgijske agencije za regulisanje finansijskih tržišta saopštili su da se dogodila “kompjuterska greška”.\nVrijednost akcija “Deksije” stabilna je na nivou od 0,21 evra poslije nastavka trgovanja, nakon što je juče oslabila za 8,7 odsto.\nBelgija, Francuska i Luksemburg u junu su povećale iznos državnih garancija za podršku ovoj banci sa 45 na 55 milijardi evra.\nBanka je prvi put dobila državnu pomoć 2008. godine, u vrijeme globalne finansijske krize. “Deksija” nije mogla da preživi potrese na finansijskim tržištima i dužničku krizu u zemljama evrozone, pa su u oktobru Francuska, Belgija i Luksemburg odlučile da intervenišu i ugase je na kontrolisan način.\nPOJMOVIBanke Belgija Dexia Finansijski izvještaji gubitak\nPrevious Hrvati mijenjaju eure u kune\nSljedeći Srbi i Hrvati najveći pesimisti u regionu\nVjerujemo da je budućnost bankarstva digitalna i želimo biti među kreatorima i inovatorima koji je …


- Međutim, to su podaci od prekjuče, juče sam propustio sa novim podacima za taj dan, što je bacilo na april sledeće godine. Podaci su dnevni prirast zaraženih, to gledamo, ne posmatramo umrle, one koji su ozdravili, nama je najbitnije da zaražene svedemo na minimum, onda će se smanjiti i broj umrlih - kaže Kočović za N1 info.\nNajveći psihološki eksperiment u istoriji\nKako je rekao, pratio je šta kažu velike institucije, kao što su Imperijal koledž, Oksford, Univerzitet u Singapuru...\n- Maltene smo došli do sličnih rezultata. Mi smo koristili podatke SZO za Srbiju, ovo što objavljuje Ministarstvo zdravlja, došli smo do zaključka da će prvi talas biti gotov 26. maja, počeo je 6. marta. Šta je tu ceo trik - Gausova kriva ne predviđa nulu, Gausova kriva za svaku zemlju predviđa "škart", 1 na milion, jer se koristi u industriji. Jedan na milion će biti u opticaju, na sedam miliona, sedmoro ljudi će u principu biti zaraženo, može biti i 20, onda se desilo da smo se mi približili brojci 18, 29. maja, odjedanput je to sve eksplodiralo - priča on.\n- To ne zavisi od toga da li su podaci lažirani ili ne, nego zavisi kako će situacija da se razvija u narednim danima. Ako bude raslo ili ostane na ovom nivou, sigurno će se produžiti. To je bio slučaj sa Severnom Makedonijom, Bugarskom i Iranom, oni su maltene bili pri završetku, onda je buknulo, oni su još u prvom talasu - kaže Kočović.\nMišljenja je da su "disciplina i vakcina lek".\n- Disciplinovana društva kao što je Kina i Daleki Istok, oni lakše prolaze kroz celu priču - smatra on.


Mobile Fest 2008 (26. - 28. mart 2008.) - Forum Sveta kompjutera\nMobile Fest 2008 (26. - 28. mart 2008.)\n29.1.2008, 13:01 #1\nUpoznajte budućnost pre drugih!\n(26. - 28. mart 2008, Master Centar Novi Sad)\nMOBILE FEST je nova manifestacija festivalskog i promotivnog tipa - prvi EXPO i stručni događaj u Srbiji specijalizovan za tržište mobilnih i bežičnih komunikacija koje, uz telekomunikacije, po ulaganjima, razvoju, dinamici rasta i primeni savremenih marketinških koncepata predstavlja jednu od najznačajnijih privrednih oblasti. Broj korisnika mobilnih telefona u Srbiji je porastao sa 70% u 2006. na 76,8% u 2007, po istraživanjima Republičkog zavoda za statistiku. Danas je važnije neko ikad biti u centru zbivanja u ovoj industriji koja se razvija neverovatnom brzinom. Pravi način da se postigne ovaj cilj jeste uspostavljanje veze sa partnerima koji imaju prave informacije i prava rešenja u pravo vreme.\nDinamično uvođenje novih usluga i inovativnost tehnologija zahteva stalno informisanje i edukaciju korisnika, jer je danas čak i stručnjacima teško da prate promene na ovom tržištu.\nMOBILE FEST će na jednom mestu okupiti mobilne operatere, Internet provajdere, sistem integratore, vendore mobilnih i wireless tehnologija, kompanije za razvoj softvera, distributere, prodavce i krajnje korisnike.\nMOBILE FEST se sastoji iz dva dela: MOBILE EXPO - izložbeni deo, namenjen širokom auditorijumu, i MOBILE konferencijski i prezentacioni deo, namenjen menadžerima svih nivoa, projektantima rešenja, inženjerima razvoja, menadžerima prodaje mobilnih i bežičnih tehnologija, istraživačima, analitičarima, konsultantima i predstavnicima državnih organa.\nMOBILE FEST je pravo mesto na kome možete da pronađete ključne učesnike na tržištu mobilnih i bežičnih tehnologija.\nUčešće na konferenciji možete potvrditi na stranici za prijavu.


Britanija je povećala vodstvo pred Sjedinjenim Državama, potvrdivši poziciju vodećeg centra za trgovanje valutama u svetu dve godine nakon referendumske odluke o izlasku iz Evropske unije, pokazuje analiza Reutersa.\nTržišta valuta spadaju među najveća i najbolje umrežena tržišta u svetu, uz dnevnu vrednost transakcija, koje se mere u hiljadama milijardi dolara.\nReutersova analiza, bazirana na podacima centralnih banaka pet vodećih trgovinskih centara, pokazala je da je prosečni dnevni obim trgovanja valutama u Britaniji u aprilu ove godine dostigao rekordnih 2.700 milijardi dolara, što je čak 23 odsto više u odnosu na april 2016. godine.\nStopa njegovog rasta dvostruko je veća od one u drugoplasiranim SAD, gde je iznosila 11 odsto, uz prosečnu dnevnu vrednost obima trgovanja od 994 milijarde dolara.\nTo znači da se oko dve petine globalnih kupoprodaja valuta obavlja u Velikoj Britaniji, odnosno najvećim delom u Londonu.\nProsečna dnevna vrednost transakcija u Britaniji ujedno je otprilike identična vrednosti britanskog BDP-a, napominje Reuters.\nTreće mesto na lestvici vodećih svetskih centara pripalo je Singapuru, koji je u posmatranom dvogodišnjem periodu zabeležio pad vrednosti obima trgovine valutama za pet odsto, na 523 milijarde dolara.\nNa četvrtom mestu je Hong Kong s povećanjem vrednosti trgovine devizama za 10 odsto, na 482 milijarde dolara. Peto mesto pripalo je Japanu sa stopom rasta od dva odsto i vrednošću transakcija od 415 milijardi dolara.\nLondon dominira globalnim tržištem valuta već gotovo pola veka.\nBankari i trgovci tumače ukupan rast trgovine valutama globalnom političkom neizvesnošću, uključujući i Brexit. Među razlozima izdvajaju i predsednički mandat Donalda Trampa u SAD i pretnju trgovinskih ratova u kojima učestvuju SAD, Kina i Evropska unija.\nVremenska zona između SAD i Azije garantuje Londonu dobru poziciju u periodu globalnih previranja, objašnjavaju.\n"Dobra geografska pozicija pomaže (Londonu) jer se većina važnih vesti za tržišta - bilo da je reč o SAD ili o Evropi - dešava u toku radnog vremena tržišta u Londonu", tumači Neil Jones iz japanskog Mizuho Banka, baziran u Londonu.\n"Neizvesnost u pogledu Brexita možda je značajna, ali zasenjuje je vremenska zona u kojoj se London nalazi, kao i jezik i prednosti povezane s najvećim tržištem", dodaje Jones.\nDnevni izveštaj sa svetskih berzi 27.08.2018.\nDnevni izveštaj sa svetskih berzi 24.08.2018.\nDnevni izveštaj sa svetskih berzi 23.08.2018.\nDnevni izveštaj sa svetskih berzi 22.08.2018.


petak, 21 februar 2014 16:00\nVećnici vlasotinačke opštine odobrili su sredstva za zamenu vodovodnih cevi u dvema ulicama u Manastirištu koje treba da budu asfaltirane u narednom periodu. Oni su formirali I Komisiju koja će sagledati obim radova na sanitarnom čvoru u vlasotinačkoj Gimanziji, koji po nalogu sanitarne inspekcijem mora biti saniran.\nZahtev Osnovne škole “8.oktobar” za ustupanje sale Društva za telesno vaspitanje Partisan za sada je odbijen jer je taj objekat u republičkom vlasništvu, a pokrenuta je procedura da se on upiše u katastar nepokretnosti kao javna svojina, nakon čega će o pomenutom pitanju moći ponovo da se razgovara, zaključili su članovi Opštinskog veća u Vlasotincu.\nNa sednici je, između ostalog, donet niz odluka koje se tiču odobravanja novčanih iznosa pojedincima, uglavnom zbog lečenja, a koje je pre toga proverila Komisija za posebne oblike podrške I dodelu jednokratne novčane naknade. Ova sredstva građani će morati da pravdaju računima.


Radost, kiselost i ostala demagogija\nSve ovo što se događa u danima nakon hapšenja Ratka Mladića sasvim je rutinska i do u detalj predvidiva dinamika, ili možda izostanak prave dinamike: niko nas tu nije istinski iznenadio, ni pozitivno, ni negativno. Vlast je na licu mesta, u banatskom selu Lazarevu, uradila glavni posao, i to bez kakve brljotine ili kolateralne štete, i sada je sve što treba da čini to da ne gubi živce, i da posao privede kraju. To joj za sada odlično ide. Na drugoj strani, kao što smo i najavili u prethodnom tekstu, došlo je do izvesnih nemira i nereda, ali oni ni u kom slučaju i ni na koji način ne ugrožavaju vlast i poredak, niti mogu da „oslobode“ Mladića iz „kandži Zlog novog svetskog poretka“, ili kako se već zove aktuelni bauk u osebujnom rečniku ovdašnjeg političko-intelektualnog podzemlja.\nNajveća opoziciona stranka, koja još vida rane nakon brodoloma sa grotesknim štrajkom glađu i žeđu Tomislava Nikolića, odlučila je – što je, u ovim okolnostima, takođe bilo sasvim očekivano – da drži „nizak profil“ i da se u celoj ovoj stvari oglašava samo koliko je baš sasvim neophodno. A to se oglašavanje zapravo svelo na pomalo komično „filozofiranje“ potpredsednika Aleksandra Vučića kako bi doduše i naprednjaci, da su na vlasti, hapsili Mladića jer se to, eto, mora, ali kako se tome ne bi radovali, kao što se – po Vučićevom „profajlerovskom“ uvidu – raduju demokrate i ostali iz vladajuće koalicije.\nNeredi u Beogradu na protestu zbog hapšenja Mladića, 29. maj 2011.\nNeredi u Beogradu na protestu zbog hapšenja Mladića\nZli jezici u Beogradu naveliko već razrađuju „alternativnoistorijski“ scenario šta bi bilo da su naprednjaci uhapsili Mladića: izlaze Nikolić i Vučić na konferenciju za štampu da saopšte Tužnu Ali Neophodnu Vest, a na licima im bolno-tragičan izraz kao da ih je spopala nesnosna zubobolja... Jeste, ovo zvuči kao sprdnja sa ozbiljnim stvarima, ali to zapravo nije ništa drugo nego konsekventno izvođenje naprednjačkih „mudrovanja“... U konačnici, svima je – uključujući i donedavnog begunca – sasvim svejedno da li će neko izručiti Mladića u Sheveningen sa širokim osmehom ili sa kiselim izrazom lica: bitno je da se ta epizoda napokon okonča, a Tadić je na sebe to preuzeo, i tu nema mesta retoričkom nadmudrivanju, to jeste veliki poen za njega, koji ništa neće moći da izbriše, ko god osvojio vlast ili pak ostao na vlasti nakon sledećih izbora.\nRazume se da nas ni Šešeljevi radikali nisu ni najmanje iznenadili ni organizovanjem protesta, ni retorikom koja žestoko smrdi na sramne devedesete (najbolje godine njihovih, i samo njihovih života), ni mitingaškom ikonografijom, ali bogme ni nasiljem i neredima koji su pratili ovaj skup, i zapravo ga i okončali. To ne znači da su radikalski čelnici doslovno „organizovali“ nerede: njima je ipak u političkom interesu bilo da sve prođe mirno. No ipak, ova silna naknadna „iznenađenost i uvređenost“ Dragana Todorovića i ostalih radikalskih prvaka, i demagoško prozivanje nekakvih „režimskih provokatora“ koji da su tobože isprovocirali nasilje ne bi li tako oblatili časne radikale, takođe nema nikakvog smisla niti korespondencije sa realnošću. U to bi mogao poverovati samo neko ko je ovih dvadeset godina postojanja i delovanja Srpske radikalne stranke proveo negde izvan Sunčevog sistema.\nBiti pristalica čoveka ozbiljno optuženog za krajnje ozbiljne zločine, a ne biti i načelno i praktično sklon nasilju, to je samo po sebi kontradiktorno.\nDo nasilja je došlo jer je, u ovakvoj konstelaciji, do njega moralo doći: na skupovima radikala i sličnih političkih snaga prirodno se – to jest, po principu „izbora po srodnosti“ – okupljaju mlađi, destruktivnom i neiživljenom energijom nabijeni muškarci, pripadnici ekstremno desničarskog političkog podzemlja, kriminalnih bandi i navijačkih hordi (ako je prvo, drugo i treće uopšte moguće strogo razgraničiti, a nije), a takva gomila ne izlazi na ulicu zato da bi se koncilijantno raspravljala sa uvaženom gospodom neistomišljenicima, nego zato da bi lomila, palila, razbijala i tukla. Na kraju krajeva, biti pristalica čoveka ozbiljno optuženog za krajnje ozbiljne zločine, a ne biti i načelno i praktično sklon nasilju, to je samo po sebi kontradiktorno. Zato nije uopšte nužno da radikali, ili bilo koja druga oficijelna politička stranka, „organizuju“ nerede: oni sasvim spontano i prirodno idu uz tu vrstu političkog opredeljenja i manifestovanja.\nNasposletku, nisu nas iznenadili ni odbrana i rodbina optuženog: oni sada pokušavaju da, pozivajući se na zdravstvene razloge, humanizam i renesansu, nekako odlože let aviona sa Mladićem ka Holandiji. Odlaganja, međutim, ne bi smelo biti: odlaganje je ionako trajalo šesnaest dugih godina.


Trivan je kazao da se u Srbiji još uvek razdvaja između pet i sedam odsto otpada, što je daleko od ciljeva, a dosadašnje aktivnosti i brojne akcije uklanjanja divljih deponija širom Srbije nisu dale trajne rezultate, jer do sada nije uspostavljen organizovan sistem sakupljanja, razdvajanja i prerade otpada, saopstilo je Ministarstvo zaštite životne sredine.\nUprkos do sada postignutim pomacima i promeni u svesti javnosti koja sve više shvata značaj zdrave životne sredine, preduslov da sistem upravljanja otpadom zaživi je izgradnja 27 regionalnih reciklažnih centara, ukazao je Trivan.\nViše od polovine regionalnih reciklažnih centara je u nekoj fazi realizacije, istakao je on, ali pojedinim lokalnim samoupravama još uvek nedostaju kapaciteti za ulaganja i izradu projektno-tehničke dokumentacije koja je preduslov ovakvih višegodišnjih infrastrukturnih poduhvata.\nMinistarstvo je u protekle dve godine pružalo stručnu pomoć i dalo sredstva lokalnim samoupravama za sanaciju nesanitarnih deponija i za izradu projektno-tehničke dokumentacije kao osnove za izgradnju sanitarnih deponija i regionalnih reciklažnih centara, i nastaviće da pruža podršku kako bi sledeća godina bila prekretnica u ovoj oblasti, dodao je ministar Trivan.\nStanje životne sredine zavisi od nas samih, i kao takva deo je opšte kulture koju bi trebalo da negujemo. Kada postanemo kulturniji, imaćemo i zdraviju životnu sredinu, zaključio je Goran Trivan.\nMinistarstvo zaštite životne sredine podržava kampanje kao što je “Treš izazov Srbija” koju je Ekostar Pak realizovao na preko 40 lokacija u Srbiji u saradnji sa brojnim organizacijama i sa preko 3. 000 volontera, i u okviru projekta “Ne prljaj, nemaš izgovor” SBB fonadacije, jer imaju veoma značajnu ulogu u stvaranju odgovornijeg, ekološki svesnijeg i humanijeg društva, navedeno je u saopštenju kojim je Ministarstvo najavilo današnju manifestaciju.


PORTAL KRUG - "Raška od praistorije do kasnog srednjeg veka"\nPrevious Article Biljanini suveniri sa dušom VIDEO)\nNext Article Tribina o položaju žena u tekstilnoj industtriji\nIzložba "Raška od praistorije do kasnog srednjeg veka" u Narodnom muzeju Kraljevo biće otvorena u utorak 11. decembra u 19.00 časova.\n„Raška od praistorije do kasnog srednjeg veka“, treća u nizu izložbi, ima za cilj da prezentuje najstarije nasleđe ovog prostora, u periodu praistorije, od neolita preko metalnih doba, do antičke prošlosti, kada je rimska država na ovim prostorima organizovala svoju upravu nad ibarskim rudnicima srebra. U srednjem veku, kada je formirana srpska država, čije srednjovekovno ime Raška nosi i čuva u izvornoj formi, ova oblast se tokom XIII veka našla u središtu njene teritorije, između arhiepiskopije u Žiči i prestonog grada Rasa, uzdižući svoju ekonomsku moć srebrom Kopaonika.\nAutori izložbe su arheolog Tatjana Mihailović, muzejski savetnik Narodnog muzeja Kraljevo i istoričari umetnosti dr Branka Gugolj, docent na Fakultetu umetnosti Univerziteta u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici i Sonja Milićević, kustos Galerije Centra za kulturu „Gradac“.\nIzložba je realizovana uz podršku Narodnog muzeja Kraljevo, koji je nadležan za teritoriju Raške i iz čije Arheološke zbirke je izložen deo reprezentativnog materijala ove oblasti. Fotodokumentacijom izložbu je podržao i Zavod za zaštitu spomenika Kraljevo.\nIzložba je povezana u antičkom delu sa izložbom „Ispričaću ti priču…“ Arheološkog muzeja Zadar, prezentacijom najbogatijeg groba sa nekropole Lanište u Korlaću kod Baljevca.\nKraljevo\tNarodni muzej Kraljevo\tRaska


Novosadski biciklana fest – RTI FM\nNovosadski Biciklana fest održaće se u četvrtak, 22. septembra na brodu Cepelin.\nOrganizator, Novosadska biciklistička inicijativa, najavljuje drugačiji sadržaj od do sada viđenog, u vidu edukativnih sadržaja u kojima će učestvovati stručnjaci u svojim oblastima.\nPosetioce od 12 do 15 časova očekuju Cikloberza, događaj namenjen razmeni delova bicikala, restauraciji dvotočkaša i predstavljanju različito dizajniranih bicikala.\nOd 15 do 16:30 časova održaće se prezentacije “Psihologija + urbanizam” sa temama kako menjati saobraćajne navike, kao i “Dizajn za sve”, o uklanjanju barijera i dostupnosti grada svim građanima.\nPrema rečima predsednika NSBI Marka Trifkovića, u 17 časova je zakazana vožnja gradom preko Mosta slobode, gde će se održati performans. Vožnju organizuje BK Fruškogorac, a počinje sa Trga slobode.\n“Osvojićemo Most slobode, položiti bicikle i pokušati da pokažemo da taj most nije pristupačan i da postoje problemi i prepreke u biciklističkim vezama u gradu koje treba rešavati”, najavljuje Trifković.\nOd 19 do 22 časa održaće se biciklistička revija, na kojoj posetioci na dvotočkašima izlažu svoj stil, sa mogućnošću da osvoje nagrade. Nakon revije, zakazana je zabava za sve posetioce.\nDetalje o događaju pogledajte na Fejsbuk stranici.\nIzvor: RTI FM Foto: www.onaportal.com


Bar: Izašao iz zatvora, ubijen na ulici | Mondo Portal\nBar Izasao iz zatvora ubijen na ulici\n29. februar, 14:49\nBar: Izašao iz zatvora, ubijen na ulici 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nEX YU 06.11.2013. / 08:32 08:33\nIzvor MONDO/Agencije 06.11.2013. / 08:32 08:33\nUbistvo se dogodilo dvadesetak minuta nakon ponoći u Ulici Mila Boškovića, kada je na Đukića ispaljeno više metaka iz vatrenog oružja.\nOn je tada, navodno, izlazio iz svog automobila.\nU crnogorskoj policiji rečeno je da se ne zna ko je ispalio smrtonosne metke na Đukića, niti iz kojeg oružja je ubica pucao.\nPolicija u Baru odmah je blokirala celi grad, a tokom noći proveravane su sve saobraćajnice u užem delu grada.\nĐukić je pre nekoliko dana izašao iz zatvora gde je odležao višemesečnu kaznu zbog nedozvoljenog držanja oružja i ugrožavanja bezbednosti.\nĐukić je od ranije poznat policiji i bio je hapšen zbog prometa droge, a bio je u vezi s pripadnicima nekih kriminalnih grupa u Baru.\nBio jedan od aktera obračuna koji se u centru Bara dogodio u septembru 2010. godine, kada su ranjeni Barani Bojan Lazović (32) i Miroslav Ceković (33).\nĐukić je hapšen u februaru 2012. godine, nakon što je policija kod njega pronašla oko 11 grama kokaina, 76 tableta "metadrostelon" i pištolj marke "sig sauer".\nbar organizovani kriminal Ubistvo\nUpravo gledate Vučić u Gornjem Milanovcu - odbojka, fudbal pa košarka 10 Info video Pre 33 min Predsednik Srbije Aleksandar Vučić je posetio renoviranu Osnovnu školu "Momčilo Nastasijević" u Gornjem Milanovcu.


ŠIPTAR UHVAĆEN U LAŽI: Grenelova kancelarija demantovala tvrdnje o sporazumu Beograda i Prištine! - Srbija Vesti - Aktuelno|net\nPortparol američkog izaslanika za dijalog Beograda i Prištine Dik Kastin demantovao je navode odlazećeg premijera privremenih institucija u Prištini Aljbina Kurtija, da Ričard Grenel želi da do septembra bude postignut sporazum Beograda i Prištine.\nŠto se tiče pitanja o mogućem roku (za postizanje sporazuma), mogu vam reći da nema roka", rekao je Kastin za prištinsku Gazetu Ekspres\n"NEMA ROKA" Grenel demantovao Kurtijeve izjave o sporazumu Beograda i Prištine\nŠto se tiče pitanja o mogućem roku (za postizanje sporazuma), mogu vam reći da nema roka", rekao je Kastin za prištinsku Gazetu Ekspres.\nPortparol američkog izaslanika za dijalog Beograda i Prištine Dik Kastin demantovao je navode odlazećeg kosovskog premijera Aljbina Kurtija, da Ričard Grenel želi da do septembra bude postignut sporazum Beograda i Prištine.\nŠIPTAR UHVAĆEN U LAŽI: Grenelova kancelarija demantovala tvrdnje o sporazumu ...


Šampion - Blic Online\nČudo od deteta: Živeo je u skloništu za beskućnike, njegova priča je inspiracija za čuveni film - a sada je postao majstor šaha u Americi sa samo 10 godina\nTanitoluva Adevumi, desetogodišnjak iz Njujorka, upravo je postao najnoviji nacionalni majstor šaha u Americi, a priča ovog deteta je dostojna filma.\nNeverovatna scena: Ivan je bio na ivici da pobedi u trci - ali onda je shvatio zašto je čovek iza njega stao - i napravio potez kojem kliče svet\nDa pobeda ne znači samo biti bolji od rivala i popeti se na pobedničko postolje i biti okićen medaljom, dokaz je dirljiv gest španskog sportiste Ivana Fernandeza Anaje iz Viktorije, koji je još 2012. pomogao jednom Kenijcu da postane šampion, a o njegovom gestu i danas se priča.\nPROFESOR, ŠAMPION KVIZOVA Ivan je jedan od pobednika "Potere", a evo šta kaže nakon što je osvojio REKORDNU SUMU\nVažno je samo ono što tebe fascinira, ako nešto gledaš, čitaš i srce ti ustrepti, čačkaj još dublje da bi video šta ima ispod, sigurno nešto još zanimljivije, pedagoška je poruka Ivana Manića, profesora engleskog jezika i književnosti, pobednika kviza "Stigni me ako znaš" i člana pobedničke ekipe koja je u kvizu "Potera" osvojila rekordnu sumu!\nKOREJAC TATA-MATA ZA SRPSKI David Ko, učenik Devete BG gimnazije, postigao NEVEROVATAN uspeh\nDavid Ko, učenik je drugog razreda Devete gimnazije "Mihailo Petrović Alas", a ono što ga izdvaja od drugih je što je ovaj poreklom Južnokorejac, aktuelni šampion Beograda iz srpskog jezika.\nJedna od najtalentovanijih mladih golferki SILOVANA I UBIJENA, a njeno telo BAČENO na teren za golf\nKolin Ričards Danijels (22) optužen je da je ubio Seliu Barkin Arozamenu (22), mladu nadu golfa. Njeno telo pronađeno je na terenu za golf u Ajovi.\nIzazvao je sedmostrukog šampiona u kik-boksu: Sve je bilo gotovo za DVE SEKUNDE (VIDEO)\nNikad ne izazivajte daleko jačeg od sebe:\n"JA SAM DEDA KOJI SE NE DA" Šampion (70) u automobilizmu iz Gradiške pola veka na VRELIM GUMAMA\nPenzioner Milan Stojnić Džimi, koji je nedavno proslavio sedamdeseti rođendan, proglašen je za najuspešnijeg automobilistu RS za ovu godinu na kružnim i brdskim stazama.\nVEČE HUMANOSTI Pojas šampiona deci doneo 4.100 KM\nVečerašnja manifestacija „Spartan fajt najt“ humanitarnog karaktera donela je 4.100 KM prihoda od šampionskog pojasa za organizaciju „Deca svetlosti“.\nJustin Ilić, teniski šampion iz Nevesinja: Voli i Đokovića, ali beli sport zavoleo zbog Federera\nDesetogodišnji Justin Ilić iz Nevesinja ovu godinu završava kao najbolji mladi teniser BiH u svojoj konkurenciji.\nU Modriči izabran apsolutni šampion IZLOŽBE KRAVA I JUNICA\nKrava simentalka, vlasništvo farme "MK kompani" iz Skugrića kod Modriče, proglašena je za apsolutnog šampiona izložbe krava i junica koja je održana danas u okviru Osmog sajma privrede "Modriča 2017".\nPRAVO U CENTAR Luk, strela, i NESTVARAN POGODAK (VIDEO)\nNekadašnji šampion Amerike u streličarstvu rešio je da proveri svoje veštine- pogledajte šta je uspeo da uradi...\nSenka je postala SVETSKA ŠAMPIONKA u jednom ekstremnom sportu, a na takmičenje je stigla DIREKTNO IZ BOLNICE\nSenka Bajić, doktorantkinja Fakulteta tehničkih nauka, ovog meseca postala je svetska šampionka u planinskom skejtbordu i tako je objedinila titule jer je već najbrža žena Evrope u ovom ekstremnom sportu.\nRoko iz "Pinkovih zvezdica": Pobedio sam, uprkos ZDRAVSTVENIM PROBLEMIMA\nPetnaestogodišnji Splićanin, kako nam je rekao, pio je tablete da bi izdržao do kraja takmičenja zbog stalnih putovanja i nespavanja prethodnih devet meseci.\nKošarkaši Radnika novi su šampioni Republike Srpske, a osvajanjem titule izborili su plasman u Premijer ligu Bosne i Hercegovine.\nVeliki USPEH banjalučkih rukometaša: Borac vratio titulu šampiona BiH\nRukometaši Borac M:tela vratili su titulu šampiona BiH nakon godinu dana. Banjalučani su u poslednjem kolu poraženi od Vogošće 21:23, ali uprkos tome su došli do trofeja.\nČelnici košarkaškog šampiona BiH formiraju novi tim: Šturanović pojačava Igokeu\nCentar Maksim Šturanović će verovatno biti prvo pojačanje Igokee za narednu sezonu. Uprava pomenutog kluba krenula je u formiranje tima za narednu sezonu, a prvo pojačanje mogao bi biti centar sarajevske Bosne Rojal Dželi.\nOdbojkaši Mladosti šampioni BiH\nOdbojkaši Mladosti osvojili su titulu šampiona BiH pošto su u revanšu finala, večeras u Brčkom, pobedili Radnik rezultatom 3:2 (17:25, 22:25, 25:21, 25:23, 15:9).\nRasplet za plasman u Ligu za šamiona BiH: Četiri kluba jure tri mesta za spas\nZrinjski i Sarajevo su sigurni učesnici Lige za šampiona BiH, Žejezničar gotovo da ima zagarantovano mesto među najboljih šest, dok će se za preostala tri mesta boriti četiri ekipe.


Sprema se veliki svetski obračun na internetu — Rusija ostaje po strani - Sputnjik Srbija\n17:44 26.06.2019 (osveženo 18:07 26.06.2019) Preuzmite kraći link\nKompanija Fejsbuk je izdala saopštenje u kojem se navodi da ne postoji apsolutno ni jedan dokaz da su spoljne snage, poput Rusije, koristile tu društvenu mrežu da bi uticale na korisnike prilikom britanskog glasanja o napuštanju Evropske unije.\nŠef globalnih poslova u kompaniji Fejsbuk i bivši zamenik premijera Britanije Nik Kleg izjavio je da je ta društvena mreža uradila dve analize podataka, koji su čuvani u tajnosti sve do referenduma održanog 2016. godine, te da nisu pronašli nikakve dokaze o „značajnom pokušaju spoljašnjih snaga“ da utiču na ishod.\nU isto vreme, pojavila se u javnosti i kontra-optužba, koju je izneo „Projekat veritas“, i to na račun jednog drugog internet giganta — kompaniju Gugl.\nOd Rusije do Gugla\nTa američka nevladina organizacija tvrdi da je Gugl „štelovao“ algoritme svojih pretraživača kako bi manipulisao javnim mnjenjem. Ova organizacija tvrdi i da je „Gugl“ cenzurisao određene političke stavove, dok je u pojedinim situacijama čak i direktno uticao na činjenice, i sve to „u ime poštenja i sa ciljem da se spreči novi Tramp“.\nInternet giganti ljuti na Evropu\nNe treba zaboraviti da kompanija Gugl ima apsolutni monopol kada je reč o internet pretraživačima na globalnom nivou, a, ujedno, u svom vlasništvu drži i najveći i najpopularniji video servis — Jutjub; čime se upotpunjava ova slika.\nPrema rečima stručnjaka iz sfere informacione bezbednosti Andreja Masaloviča, ovo je samo nastavak priče koja nije nastala pre dve ili čak pet godina, već mnogo ranije, još u vreme kada su se pojavili prvi oblici društvenih mreža, a koje su vremenom postale najmoćniji resurs za destabilizaciju situacije širom sveta.\n„Društvene mreže su globalni servisi, koji u svom arsenalu imaju mnoštvo instrumenata za kontrolu javnog mnjenja. Putem njih nije ni potrebno plasirati lažnu informaciju, već jednostavno se mogu praviti selekcije i mogu se servirati samo one stvari koje javnost treba da vidi. Gugl su već ulovili da je to radio sa vestima u vezi sa pismima Hilari Klinton, koja je slala za vreme predizborne kampanje u SAD, i to kampanje nakon koje je pobedio Donald Tramp“, podsetio je Masalovič.\nMeđutim, ono što se desilo sada, jeste da je utvrđeno da Gugl pravi takve algoritme, koji će u sledećem predizbornom procesu u Americi moći samostalno da opredeljuju kakve vesti treba prikazivati javnosti, a kakve ne; samim tim će u potpunosti kontrolisati izborni proces.\n„Ispada da je Gugl i te kako zabrinut da Tramp ponovo ne pobedi na izborima, a to se može videti i po smotanim izjavama čelnika tog internet giganta — da je njihova uloga zapravo neutralna. Iako je slogan ove kompanije dugi niz godina bio: „Ne budi zao“; ispada da su oni sami na tu ideju zaboravili, te su se pretvorili u svezemaljskog sudiju, koji ima pravo da rešava sve i za svakog“, ocenjuje stručnjak iz sfere informacione bezbednosti.\nPredstoji prljava borba za internet\nBilo kako bilo, dodaje Masalovič, čeka nas turbulentni period, pre svega kada je reč o predstojećim izborima u SAD.\n„Prvo će na scenu stupiti hakeri, koji će na sve načine pokušati da pronađu bilo kakav kompromitujući materijal; zatim nas čeka masivan napad na javno mnjenje, a potom i krajnje uvežbana i profesionalna politička manipulacija za vreme trajanja samih izbora“, predviđa ovaj stručnjak.\nKada se sve to sagleda kroz optužbe Zapada na račun Rusije, a koje su u vezi sa pitanjem uticanja na javno mnjenje putem interneta, Masalovič tvrdi da su ruski hakeri u ovoj celoj priči apsolutno nebitni — sve će ovde zavisiti od toga kako se ko bude pozicionirao na internetu. Tramp je na prošlim izborima to veoma vešto odradio, a u velikoj meri pomogao mu je i Tviter.\nA što se tiče optužbi na račun Rusije, koje su u vezi sa pobedom Trampa na izborima 2016. godine, Masalovič smatra da se ništa od toga nije ni dogodilo, već da je Trampova kampanja na internetu bila toliko jača od Klintonove, da niko tu nije ni morao da se umeša, pa je Rusija isključivo korišćena kao izgovor.\n„Trenutno svi ulažu ogromne napore upravo na tom polju, shvatajući da je internet glavno poprište za megdane na kojima će se u budućnosti sukobljavati politički suparnici. Pripremaju se i jedni i drugi, dok Rusija u svemu tome nema nikakvu posebnu ulogu“, zaključuje stručnjak iz sfere informacione bezbednosti Andrej Masalovič.\nmešanje, izbori, Fejsbuk, društvene mreže, Gugl, internet, zapad


Ministarka: Novi zakon omogućiće legalizaciju puteva u Srbiji\nBeta 15. septembra 2017. 14:05\nMinistarka gradjevinrstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović je danas izjavila da će novi zakon o putevima omogućiti legalizaciju celokupne putne mreže u Srbiji, koja sada ima nešto manje od 10 odsto legalizovanih saobraćajnica.\n„Mnogi putevi nisu legalizovani do kraja jer u prethodnom zakonu nije postojala mogućnot da se to uradi. Sad to više neće biti moguće. Novi zakon omogućiće i da putna preduzeća budu ekonomski održiva, a putna privreda snažna“, kazala je ministarka u Privrednoj komori Srbije (PKS), na početku javne rasprave o Nacrtu zakona o putevima.\nPredsednik PKS Marko Čadež precizirao je da bi novim zakonskim rešenjima trebalo da se otklone nedostaci i nepravilnosti u primeni propisa, da se peciznije urede uslovi i način upravljanja, zaštite i održavanja javnih puteva – od državnih do lokalnih, posebni uslovi izgradnje i rekonstrukcije, izvori i način finansiranja radova na putnoj mreži, inspekcijski nadzor.\nOn je naveo i da se predloženim izmenama regulativa o putevima usaglašava sa odredbama zakona o planiranju i izgradnji i o bezbednosti saobraćaja, i u domaće zakonodavstvo ugradjuju evropske direktive i odluke u ovoj oblasti.\n„Od oko 50 fabrika, koliko je prošle godine otvoreno u Srbiji, više od 80 odsto je u neposrednoj blizini glavnih saobraćajnica, ili 20 do 30 kliometara od glavnih koridora“, kazao je on.\nČadež je naveo da je u Austriji analiza efekata izgradnje puteva od 2001. do 2011. godine pokazala da je, pored koristi za gradjevinsku industriju, najveća korist bila od izgradnje preduzeća, industrijskih zona, tržnih i logističkih centara duž puteva.\n„Izgradnja puteva tokom 2000-tih godina, doprinela je više od 10 odsto rastu zaposlenosti u austrijskim regionima kroz koje su prolazile nove saobraćajnice. U tim krajevima, na udaljenosti od samo osam kilometara od novoizgradjenih autoputeva, otvoreno je 22.000 do 24.000 novih radnih mesta“, rekao je on i dodao da je zahvaljujući tim putnim infrastrukturnim projektima nastalo oko četiri odsto svih novih radnih mesta u Austriji.


Podrška kompanije "MaxBet" sportskim talentima\nPodrška kompanije „MaxBet“ sportskim talentima\nObjavljeno 27.01.2013. u 14h\nSportisti su uvek bili najbolji ambasadori, te je podsticanje mladih sportskih talenata imperativ za sve društveno odgovorne kompanije i preduzeća. Iz kompanije MaxBet konstantno pristižu novosti o novim uspesima mladih talenata zahvaljući pomoći i podršci koju dobijaju iz ove kompanije.\nOsnivač MaxBet-a, Saša Marčeta, naglasio je da će brojna sponzorisanja mladih, talentovanih ljudi, očuvanje okoline, recikliranje i edukacija uvek biti elementi koje jedna kompanija treba da obezbedi kako bi na pozitivan način uticala na društvo i dodao: “Društveno odgovorno delovanje u kompaniji MaxBet ogleda se u ponašanju svakog zaposlenog, a krajnji cilj je postavljanje standarda na koje će se i drugi ugledati kako bi društvo u kome živimo konstantno napredovalo.”\nRazvijajući pozitivno delovanje koje ima za cilj podsticaj i napredak društva u kome živimo, MaxBet se postavlja kao primer mnogim kompanijama i pojedincima. Iz ove kompanije poručuju da se odazivaju na pozive za sponzorstva vrlo rado i, što je najbitnije, često! Kao kompanija koje se konstantno širi i napreduje, neophodno je negovati postavljene standarde na kojima će se graditi i razvijati društvena odgovornost.\nTagovi:cilj, drustvena odgovornost, kompanija, maxbet, napredovanje, Saša Marčeta, sponzorstvo


RATNI lider Bošnjaka Alija Izetbegović doneo je naredbu da se odlikovanja Zlatni ljiljan i Srebreni štit dodele zloglasnoj jedinici “El mudžahedin” i nekim njenim pripadnicima.\n– On mi je rekao da je papir dobio od Dede, kako su zvali Izetbegovića, i da to mora da se uradi kako bi se jedinica “El mudžahedin” raspustila – rekao je Lončarić.\nPojasnio je da je obrazloženje u kojem se navodi da su odlikovani “za doprinos i iskazanu hrabrost u borbenim dejstvima” prepisano iz drugih odluka.\nMahmuljinova odbrana pokušala je da ospori dokument koji je priložilo Tužilaštvo BiH o donošenju naredbe kojom se pohvaljuju jedinica “El mudžahedin” i pojednici iz ove jedinice, za šta je predlog u novembru 1995. potpisao optuženi, navodeći da je nečitak, ali je konstatovano da se slažu brojevi na predlogu za pohvalu i naredbi koju je sačinio svedok Lončarić. Suđenje se nastavlja 5. decembra.\nTUŽILAŠTVO BiH Sakiba Mahmuljina tereti da kao komandant Trećeg korpusa, u čijem je sastavu delovao odred “El mudžahedin”, nije ništa preduzeo da spreči zločine tog odreda nad ratnim zarobljenicima i srpskim civilima tokom vojne akcije na širem području Zavidovića i Vozuće 1995. godine. U optužnici se navodi da su pripadnici odreda od 11. do 29. septembra 1995. ubili 52 ratna zarobljenika.


Ekonomski analitičari uvereni su da će Misija Međunarodnog monetarnog fonda Srbiji dati pozitivnu ocenu nakon druge revizije aranžmana koja počinje u četvrtak 20. avgusta. Ne isključuju mogućnost da MMF dozvoli i povećanje plata i penzija.\nPredsednik Upravnog odbora "Sosijete ženeral" banke Goran Pitić kaže da su rezultati fiskalne konsolidacije nesporno dobri, prenosi Tanjug.\nKrenulo se i sa rešavanjem problema preduzeća u restrukturiranju javnih preduzeća, započeta je reforma državne uprave, struja je skuplja.\nKada je reč o strukturnim reformama, Pitić smatra da je potrebna agilnija politika i da će Srbija nakon revizije dobiti pozitivnu ocenu. Ističe da će razgovori biti teški pre svega zato što će se razgovarati i o usklađivanju plata i penzija.\n"Između onoga što je vezano za želju vlade da nagradi populaciju za strpljenje koje je iskazano i razumevanja da možda sada i nije pravi trenutak da se to uradi, biće teški razgovori", smatra Pitić.\nAna Trbović, dekanka Fakulteta za ekonomiju, finansije i administraciju, uverena je da će MMF prihvatiti zahtev za povećanje plata i penzija, iako, kako kaže, to nije najmudriji potez.\n"Povećanje plata i penzija nije najmudriji potez, ali je izvodljiv ukoliko se obezbede efikasnosti na drugoj strani i smanji potrošnja u javnom sektoru. Da li je Vlada spremna to da uradi u ovom trenutku, zaključiće MMF kada vidi gde će biti uštede koje će pokriti dodatne troškove", ističe Trbović.\nKada se govori o uštedama koje su do sada ostvarene, Trbović kaže da je vreme bilo kratko, da je manji deficit pozitivna činjenica, ali da i dalje imamo veliku rupu na strani duga i kamata koje plaćamo.\nKako navodi, čini se da bi bilo mudrije da se nastavi reforma javnog sektora a da se za povećanje zarada opredele u nekom drugom trenutku.\nNe isključuje mogućnost da se to izbalansira, ukoliko se mnogo više uradi u drugom delu koji je, kako je rekla, i mnogo važniji. Tvrdi da će i to što su smanjene penzije i plate u javnom sektoru biti nedovoljno ukoliko se ne uozbilje kada je u pitanju javni sektor.\nZa Pitića, međutim, nije sporno da će napori koji su do sada učinjeni, bez obzira što nisu kompletni, biti ocenjeni pozitivno.\n"Od prve revizije pojedine stvari su se pomerile na bolje, ali je u svakoj važno pitanje fiskalne konsolidacije i rezultata koji su tu učinjeni. A rezultati su nesporni čak i kad se odbiju neisplaćena potraživanja, kapitalni rashodi, jednokratni troškovi", rekao je Pitić za Tanjug.\nUpozorava da se ne mogu zatvarati oči pred onim što je fokus vlade, a to je dugoročno održanje javnih finansija.\n"Kada je reč o privatizaciji, izdvojena su i preduzeća za koja će se još godinu dana imati razumevanje i koja će da idu u stečaj. Tu će se verovatno dodatno malo zaoštriti i tražiti da se to stvarno ispunjava, kao i da se čuvena naša javna preduzeća reorganizuju", navodi Pitić i dodaje da je sigurno i dalje najteže pitanje strukturnih promena, koje zahteva još agilniju politiku.\nUpitan kako ocenjuje da će MMF reagovati na započetu racionalizaciju javnog sektora, kaže da je to verovatno jedna od najosetljivijih tema, ali da prvi koraci Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave idu u dosta dobrom pravcu.\n"Dobar korak načinjen je oko racionalizacije lokalne samouprave, da se ograniči koliko može da ima zaposlenih, i tako dalje... Verujem da će se taj kvantitativni deo pokrenuti, ali mnogo veći problem je strukturni deo. Da li zapravo postoje pravi ljudi za stvarne izazove?", upitao je Pitić.\nPodseća da su u tom smislu napravljene analize i osnovne preporuke, kao i inventar toga koliko stvarno u kvantitativnom smislu treba da se uradi.\n"U javnom sektoru se operisalo sa brojem zaposlenih između 500.000 i 700.000 ljudi. A posebna je tema da li treba da se obuhvate javna preduzeća ili ne. Verujem ipak da su to teme koje će ostati za razgovore u narednom periodu", rekao je Pitić.\nMisija MMF-a boraviće u Srbiji od 20. avgusta do 2. septembra, kada će proveravati da li su i u kojoj meri ispunjeni uslovi predviđeni trogodišnjim aranžmanom iz predostrožnosti koji je ta institucija zaključila sa Vladom Srbije 23. februara 2015. godine.\nMisuju će ovoga puta, umesto Zuzane Murgasove koja je bila šefica od 2012, predvoditi Džejms Roah.\nAktuelni aranžman iz predostrožnosti, vredan 1,2 milijarde evra, zaključen je zvanično 23. februara ove godine, ali je u praksi u primeni od 1. januara 2015. godine.\nPoslednji aranžman sklopljen je krajem septembra 2011. godine, ali je zamrznut već u februaru naredne godine, jer je budžet za 2012. odstupio od dogovorenog fiskalnog programa.\nIzvor: RTS, 18.08.2015.


Sberbanka u Srbiji ostvarila dobit od 9 mil EUR\nSberbanka u Srbiji imala je u prošloj godini profit od jedne milijarde dinara (8,8 mil EUR), što je oko 17% manje nego u 2012. godini.\nPrema finansijskom izveštaju te banke koja posluje u okviru ruske bankarske grupe Sberbank, dobit od kamata u prošloj godini iznosila je 4,5 milijardi dinara, dok je dobitak od naknada i provizija bio oko 895.000 dinara.\nUkupna imovina (aktiva) Sberbanke u Srbiji na kraju 2013. bila je 99,4 milijarde dinara, što je za 2% manje nego godinu ranije.\nKapital Sberbanke u Srbiji na kraju 2013. godine iznosio je 21,6 milijardi dinara i povećan je za oko jednu milijardu dinara.\nNajveća ruska banka Sberbank preuzela je u februaru 2012. austrijsku bankarsku grupaciju Volksbank i njene ćerke-banke u drugim drzavama uključujući i Srbiju. U decembru 2012. Volksbank u Srbiji je preimenovana u Sberbanku.\nVojvođanska banka proglašena najboljom za kastodi usluge\nVojvođanska banka proglašena je za najbolju u segmentu kastodi usluga u Srbiji u 2013. godini, prema američkoj publikaciji "US Global Custodian Magazine", koja tradicionalno objavljuje spisak najboljih banaka u oblasti poslovanja hartijama od vrednosti.\nOvaj magazin je vodeći svetski časopis koji prati poslovanje sa hartijama od vrednosti na globalnom nivou, saopštila je Vojvođanska banka, a kako su objasnili, kvalitet usluga, sigurnost, efikasnost i profesionalnost u kastodi uslugama ocenjivali su profesionalni klijenti.\n- Ponosni smo na ovaj uspeh koji smo stekli zahvaljujući iskusnim i stručnim zaposlenima, odlicnom odnosu sa klijentima i efikasnom sistemu za ove usluge - izjavio je direktor sektora kastodi prodaje u ovoj banci, Predrag Milošević.\nVojvođanska banka je prvi put učestvovala u istraživanju časopisa 2012. i iste godine je proglašena za banku kojoj je najbolje poveriti kastodi usluge, odnosno poslove sa hartijama od vrednosti, u Srbiji.\nGumarska industrija sve bolja\nSrbija je u 2013. izvezla proizvode od gume u vrednosti od 496 miliona dolara, što je za 19 odsto više nego u 2012.\nProcenjuje se da će gumarska industrija u 2014. zabeležiti još bolje rezultate, ocenjeno je danas u Privrednoj komori Srbije (PKS).\nUvoz u 2013. je iznosio 355 miliona dolara, što je 47,8 odsto više nego u 2012.\nNajviše su se izvozile spoljne gume različitih vrsta, a najviše se uvozio prirodni kaučuk, mešavine sa čađi. Kako je rečeno na sastanku Grupacije proizvođača gume u PKS-u, najviše se izvozilo u Francusku, Španiju, Italiju, Rusiju, a uvozilo se iz Nemačke, Poljske, Italije, Češke, Rusije.\nPredsednik te Grupacije Miloš Nenezić kazao je novinarima da je situacija u gumarskoj industiji jako dobra, navodeći kao dobar primer poslovanja kompanije Mišelin i Mitas.\nNenezić, koji je i generalni direktor kruševačke Trajal korporacije, koja se između ostalog bavi bavi proizvodnjom industrijskih i poljoprivrednih guma, kazao je da se većina sirovina za gumarstvo uvozi iz Rusije. On je dodao da izvoz u Rusiju posebno olakšava sporazum o slobodnoj trgovini.\nProizvođači su kao ključne probleme izneli brzo zastarevanje tehnologije, koja je prema njihovoj oceni ključna za konkurentnost, ali i nepostojanje razvojnih fondova države, koji bi im pomogli u poslovanju.\nPredstavnici kompanija koji se bave reciklažom gumarskih proizvoda žalili su se na komplikovane administativne procedure prilikom dobijanja dozvola za prikupljanje, skladištenje, reciklažu i izvoz sirovina, ali i na visoke takse.\nPredstavnici Ministarstva energetike, razvoja i zaštite životne sredine izrazili su očekivanje da će novi zakon o upravljanju otpadom doneti brojne olakšice i izmene, pozivajući reciklere da dostave svoje predloge.\nGrupacija proizvođača gume i gumarskih proizvoda radi u okviru Udruženja za hemijsku, farmaceutsku, gumarsku i industriju nemetala PKS.


Nema potvrđenih slučajeva korone u Rasinskom okrugu - KruševacGrad\nNa području Rasinskog okruga nema potvrđenih slučajeva obolelih od korona virusa, rekao je za krusevacgrad.rs direktor kruševačkog Zavoda za javno zdravlje, Dragan Vuksanović\n– U Rasinskom okrugu nema potvrđenih slučajeva, imali smo negativne laboratorijske nalaze za dva lica kod kojih je bilo sumnje i koja su bila smeštena u kruševačkoj Bolnici. Trenutno nemamo ni jedno lice smešteno u Bolnici zbog sumnje na korona virus – kazao je Vuksanović.\nPod nadozorom ovdašnjih epidemiologa je stotinak lica sa ovog područja, a reč je o putnicima koji su došli iz inostranstva ili licima koja su se Zavodu javljala, a bila su u konktaktu sa onima koji su došli iz ugroženih područja.\n– Pod nadzorom imamo putnike iz međunarodnog saobraćaja, njima su data uputstva kako treba da se ponašaju, očekujemo da će ih poštovati, pogotovu nakon što je uvedeno vanredno stanje, što znači da će MUP dobijati informacije i reagovati. Očekujemo da ljudi koji su pod nadzorom budu odgovorni prema sebi, svojoj porodici i celoj zajednici. Do sada smo na području Rasinskog okruga imali stotinak ljudi pod nadzorom, neki iz nadzora izlaze odnosno nadzor za njih se završava, dok za neke on počinje – naveo je Vuksanović.\n6. decembra 2021., 21:23


Beograd, 20. decembar 2021 – Predstojeći praznici su vreme da se podsetimo na sve ono što je stvarno važno i na čemu treba da smo zahvalni. Pravi je momenat da se osvrnemo oko sebe i, koliko možemo, pomognemo da niko ne bude izostavljen i zaboravljen u našem društvu.\nProgram Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), opština Tutin i vrtić „Habiba Stočević“, pozivaju sve koji su u mogućnosti da se priključe humanitarnoj akciji za opremanje prve senzorne sobe u Tutinu za decu sa smetnjama u razvoju.\nOva humanitarna akcija je pokrenuta sa ciljem da se nabavi oprema koja stimuliše čula vida, sluha, mirisa i dodira kako bi vaspitači lakše i efikasnije radili sa ovim mališanima.\nU Tutinu je trenutno 45 dece uzrasta od 3 do 6 godina, koji zbog nedostatka senzorne sobe sa odgovarajućom opremom ne mogu da rastu i razvijaju svoje potencijale kao druga deca. Ove devojčice i dečaci imaju iste potrebe kao i svi drugi mališani, ali im je neophodna dodatna podrška.\nU opremu koju želimo da nabavimo za njih spadaju mekane zidne i podne obloge, strunjače i jastuci, tube ispunjene vodom kroz koje se kreću loptice različitih boja, svetlosni projektori, muzičke fotelje, višedelne mekane kocke, interaktivne table i raspršivači sa eteričnim uljima.\nOva oprema ublažava napetost deteta i podstiče njegovu samostalnost kroz razvoj fine motorike i osnovnih veština potrebnih za svakodnevni život kao što su: otkopčavanja i zakopčavanja dugmadi, rajsferšlusa i kaiša, vezivanje čvorova, mašni, te čišćenje odeće, obuće i prostora.\nNažalost, nijedan vrtić u Tutinu nema ove uslove i zbog toga deca sa smetnjama u razvoju nisu uključena u sistem predškolskog obrazovanja.\nSada svi imaju mogućnost da to promene tako što će podržati vrtić „Habiba Stočević“, i pomoći da se napravi i opremi prva senzorna soba u Tutinu.\nSvako ko je u mogućnosti kampanju može da podrži onlajn donacijom na preko sajta Donacije.rs.\nViše informacija o kampanji i načinu doniranja dostupno je na linku.


Bjelogrlić: Branio sam čast na pogrešan način – Otvoreno\nIzvor: 09.09.2021, 11:01 16.3k Views\nŽao mi je što sam odgovrio na jedan neprimeren način na provokacije koje su bile te večeri, a traju već godinu dana i više, izjavio je reditelj i glumac Dragan Bjelogrlić u razgovoru za Tanjug, komentarišući incident sa rediteljem Predragom Gagom Antonijevićem u hotelu “Ambasador” u Nišu.\n“Kao čovek i umetnik okrenut sam vrednostima i gajim vrednosti koje preziru agresiju, i sa te strane nikako ne mogu biti ponosan na taj svoj postupak. Ja sam čovek koji drži do svoje časti i spreman sam da svoju čast i dostojanstvo uvek branim. Nažalost, te noći sam svoju čast branio na pogrešan način”, istakao je on, dodavši da mu je “žao svih onih koje je taj postupak na bilo koji način povredio”.\n“Ali to je moj život ja njega nosim i nosiću ga uvek uzdignute glave”, zaključio je Bjelogrlić.


Novi Pazar, Bor, Valjevo po podacima za 2021. imaju najzagađeniji vazduh u Srbiji\nFoto: Bor (Curovics / https://creativecommons.org/licenses/by/3.0/legalcode)\nNa zvanični izveštaj ćemo verovatno čekati do septembra, a NEA je već 1. januara objavila najvažnije informacije o zagađenosti vazduha za prošlu godinu. Velik deo stanovništva Srbije još nije u dometu automatskih mernih stanica, a Pazarci i Valjevci udišu najviše opasnih čestica PM2.5 među gradovima koji ih imaju. U Boru je zabeležena ekstremna izloženost sumpor-dioksidu.\nDržavna administracija na svim nivoima nastavlja da negira problem zagađenosti vazduha u Srbiji, a Beograd je najzagađeniji milionski grad u Evropi, otkriva Nacionalna ekološka organizacija, NEA, u stručnoj analizi podataka sa državnih mernih stanica za 2021. godinu. Preko tri miliona građana zvanično diše prekomerno zagađen vazduh, ali monitoring zagađenja česticama PM2.5 i PM10 pokriva samo polovinu stanovnika Srbije.\nTako je vazduh ocenjen kao čist uglavnom u gradovima u kojima ne postoji kontinuiran monitoring čestičnog zagađenja. Za većinu sredina u kojima je vazduh prekomerno zagađen razlog su visoke koncentracije PM10 ili PM2.5 čestica, sa izuzetkom Bora, koji je u najvišoj kategoriji zagađenja usled prekomerne koncentracije sumpor-dioksida.\nZvanični godišnji izveštaj Agencije za životne sredine (SEPA) obično izađe tek u septembru naredne godine.\nZagađenost PM česticama utiče na skoro celo stanovništvo gde god se meri\nNEA navodi da je po postojećim podacima 93% stanovnika (2,4 miliona) gradova obuhvaćenih merenjima izloženo prekomernim koncentracijama u smislu prekoračenih srednjih godišnjih graničnih vrednosti prisustva PM zagađenja odnosno u trajanju prekoračenja srednjih dnevnih graničnih vrednosti.\nČak devet lokacija u Srbiji bi se na zajedničkoj listi s teritorijom Evropske unije našlo lošije plasirano u odnosu na najzagađeniji grad u EU po novoj klasifikaciji, gde su sve srednje godišnje koncentracije PM2.5 iznad 25 mikrograma po kubnom metru svrstane u kategoriju veoma loš.\nNova gradacija uopšte ne prepoznaje srednje godišnje koncentracije iznad 35 mikrograma, koje su u Srbiji registrovane u Novom Pazaru, na stanici Smederevo – Radinac (kod Železare), u Valјevu i Kosjeriću. Ipak, smederevska stanica je tek nedavno uključena, pa su podaci za samo 26 dana.\nEU više i ne prepoznaje zagađenost česticama tipa PM2.5 kakva je u Novom Pazaru, Smederevu, Valjevu i Kosjeriću\nPopovac, gde se nalazi cementara Moravacem, najgori je po prisustvu PM10 u vazduhu nakon Novog Pazara i Valjeva. Što se tiče azot-dioksida (NO2), neslavnu titulu je ponela lokacija Beograd Mostar, za kojom slede Užice i Smederevo Carina.\nBeograd je već šest godina zaredom okarakterisan kao prekomerno zagađen i zvanično je najzagađeniji milionski grad u Evropi, stoji u izveštaju. Samo 12 od 29 gradova sa više od 50.000 stanovnika ima državne stanice za automatski monitoring koje mere koncentracije PM čestica, dodali su autori, uz napomenu da od najvećih nedostaju Kragujevac, Zrenjanin, Leskovac i Kruševac.\nTo znači da 1,35 miliona stanovnika gradova ili 19% ne može da sazna kakav vazduh diše bez podataka iz takozvanog građanskog monitoringa odnosno ličnih mernih stanica.\nBorani pate i zbog arsenika, teških metala\nZbog kašnjenja rezultata laboratorijskih analiza suspendovanih čestica i koncentracija i sadržaja teških metala u njima, u analizu nisu mogli da uđu ti zvanični podaci, ističe NEA.\nPraktično, gde god se u realnom vremenu mere PM10 čestice, dolazi do prekoračenja jednog od dva kriterijuma, maksimalne dozvoljene dnevne srednje vrednosti u trajanju dužem nego što je propisano zakonom ili srednje godišnje vrednosti.\nBorani i Boranke udišu – blago rečeno – zastrašujuće količine SO2 i arsena\nŠto se tiče Bora, jedino je u tom gradu, rudarskom centru, prepoznat rizik od visokih koncentracija sumpor-dioksida. Sve tri stanice su u svim kategorijama u vrhu u više kategorija za to opasno jedinjenje. Već godinama je ekstremno povećano i prisustvo arsena u najsitnijoj prašini u vazduhu, i do 90 puta više od dozvoljenog, kao i teških metala – olova, kadmijuma, nikla, bakra.\nStručnjaci iz organizacije NEA urgiraju donosioce odluka da otkriju koliko su u proteklih pet godina smanjene emisije zagađujućih materija u vazduh iz termoenergetskog sektora i industrije i malih i lokalnih ložišta. Koliko je finansijskih sredstava prikupljenih po principu zagađivač plaća investirano u zaštitu i unapređenje životne sredine na nacionalnom, regionalnom i lokalnom nivou i koji je stepen implementacije lokalnih akcionih planova za smanjenje zagađenja vazduha, upitali su.\nTagovi: kvalitet vazduha, Nacionalna ekološka asocijacija, NEA, zagađenost, zagađenost vazduha\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Novi Pazar, Bor, Valjevo po podacima za 2021. imaju najzagađeniji vazduh u Srbiji\nДраган / 09.01.2022.\nНезнам како за Сурдулицу нема података али је по незваничним мерењима уређајима климерка у сам врх загађења.


Aleksandar Obradović sutra prima nagradu "Dobar primer Novog Optimizma" u kućnom pritvoru - Valjevo\nPosted by: REDAKCIJA VALJEVSKA POSLA in Valjevo 5. December 2019.\tComments Off on Aleksandar Obradović sutra prima nagradu “Dobar primer Novog Optimizma” u kućnom pritvoru\nUčesnici protesta koji se svakog petka, u 18 časova, okupljaju na Gradskom trgu u Valjevu, u znak podrške radniku “Krušika” Aleksandru Obradoviću, nakon sutrašnjeg mitinga uputiće se ka Obradovićevom domu, gde će mu u kućnom pritovoru biti uručena nagrada “Dobar primer Novog Optimizma”, saopšteno je iz Gradskog odbora Dermokratske stranke u Valjevu. Pored ove nagrade, koju već 15 godina unazad dodeljuje Pokret “Novi optimizam”, Obradoviću će poznati karikaturista Dušan Petričić pokloniti svoju karikaturu specijalno izrađenu za ovu priliku.\n“Povodom dodele tradicionalne godišnje nagrade “Dobar primer Novog Optimizma” za 2019. godinu, čiji su laureati uzbunjivač iz Valjeva Aleksandar Obradović i profesorka Univerziteta u Beogradu Biljana Stojković, aktivisti i prijatelji Novog Optimizma pripremili su dva značajna događaja u narednim danima. Prvo okupljanje biće organizovano u petak, 6. decembra u Valjevu, u 18 časova na Gradskom trgu, gde će se prisutnima obratiti: advokatVladimir Gajić, književni kritičar Gojko Božović, student “1 od 5 miliona” Brajan Brković, glumac Nenad Hadži Maričić, student i aktivista Dejan Bagarić i Srđan Milivojević. Učesnici će se nakon održanog protesta, uputiti ka kući Aleksandra Obradovića, gde će radniku i uzbunjivaču iz fabrike “Krušik” nagrada “Dobar primer Novog Optimizma” biti dodeljena u kućnom pritvoru. Takođe, karikaturista Dušan Petričić će Aleksandru pokloniti svoju karikaturu specijalno izrađenu za ovu priliku”, navodi se u saopoštenju valjevskog DS-a, povodom programa protesta koji sutra u Valjevu organizuje pokret “Novi optimizam”.\nU programu protesta, najavljenog za 6. decembar, 18. časova, na Gradskom trgu učestvuju advokat Vladimir Gajić, književni kritičar Gojko Božović, studenti i aktivisti “1 od 5 miliona” Brajan Brković i Dejan Bagarić, glumac Nenad Hadži Maričić i Srđan Milivojević.\nU saopštenju se navodi da se centralni događaj svečane dodele nagrade održava u utorak, 10. decembra, u 19. časova, na Međunarodni dan ljudskih prava i 15. rođendan “Novog Optimizma”, u prostorijama Ustanove kulture Stari grad.\nPored Aleksandra Obradovića, laureat ovogodišnje nagrade “Dobar primer Novog Optimizma” je i profesorka Biljana Stojković, kojoj će nagradu uručiti rediteljka Milena Minja Bogavac, prošlogodišnja dobitnica ovog priznanja. Uz pripremljen prateći porogram o 15 godina rada pokreta “Novi optimizma”, okupljenima će se na centralnom događaju prilikom dodele nagrade, kako je najavljeno, obratiti i Kristina Obradović, supruga Aleksandra Obradovića.\nAleksandar Obradović Dobar primer Novog Optimizma Nagrada Novi optimizam Protesti Sloboda za Aleksandra Valjevo\t2019-12-05\nTagged with: Aleksandar Obradović Dobar primer Novog Optimizma Nagrada Novi optimizam Protesti Sloboda za Aleksandra Valjevo\nPrevious: Lepota i moda za porodilište\nNext: Emilijina priča fotografijama


BiH i Srbija otklanjaju prepreke za održavanje mostova | Trebevic.net\nSavjet ministara utvrdio je danas u Sarajevu Prijedlog sporazuma između Savjeta ministara i Vlade Srbije o održavanju i rekonstrukciji putnih međudržavnih mostova, čime će biti obezbijeđen kontinuiran i nesmetan saobraćaj.\nZaključivanjem ovog sporazuma biće otklonjene prepreke i poteškoće u vezi sa zajedničkim održavanjem i rekonstrukcijom 11 mostova na granici između BiH i Srbije, saopšteno je iz Savjeta ministara.\nPrema sporazumu, BiH preuzima održavanje i rekonstrukciju pet mostova, i to: putnog i putni-željezničkog preko rijeke Save između Sremske Rače i Rače, te preko rijeke Uvac – Kapija dva /ulaz u slobodnu zonu/, u Carevom Polju, te Uvac.\nSrbija je preuzela održavanje i rekonstrukciju preostalih šest mostova.\nRanije je preliminarno procijenjeno da je za održavanje svih 11 mostova potrebno 12.908.478 KM, te da se na BiH odnosi ukupan iznos 4.205.035 KM. Sredstva je potrebno planirati od ove godine.\nSavjet ministara donio je i odluku o odobravanju višegodišnjeg projekta održavanja mostova na granici sa Hrvatskom.\nProjektom, koji će bit sproveden u periodu 2020-2024. godina, obuhvaćeno je održavanje sedam mostova na rijekama Savi i Uni.\nUkupan iznos projektnih sredstava je 2.000.000 KM, koje će biti obezbijeđene iz budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH, i to u iznosu od po 400.000 KM za svaku projektnu godinu. Za realizaciju odluke zaduženi su Ministarstvo komunikacija i transporta i Ministarstvo finansija i trezora u Savjetu ministara.\nUsvojena je i odluka o izmjenama i dopuni odluke o odobravanju Projekta nabavke i izgradnje objekata za regionalne centre i Centralnu kancelariju Uprave za indirektno oporezivanje /UIO/ BiH i izgradnje i rekonstrukcije graničnih prelaza kojom se UIO BiH odobrava dodatnih 7.000.000 KM za izgradnju Graničnog prelaza Svilaj – Donji Svilaj.\nNovac će biti obezbijeđen dijelom iz sredstava od sukcesije na osnovu naplate klirinškog duga od Ruske Federacije u 2020. godini, a dijelom iz budžeta u 2021. godini.\nSavjet ministara utvrdio je Prijedlog sporazuma o delegiranju odgovornosti za pružanje usluga u vazdušnom saobraćaju između Savjeta ministara i Vlade Hrvatske s ciljem pružanja usluga u vazdušnom saobraćaju u skladu sa zakonodavstvom Јedinstvenog evropskog neba.\nCilj ovog sporazuma je rješavanje pravnih i institucionalnih aspekata delegiranja odgovornosti za pružanje usluga u vazdušnom saobraćaju. Njegovo zaključivanje neće dovesti u pitanje princip da svaka zemlja ima potpun isključiv suverenitet nad vazdušnim prostorom iznad svoje teritorije, niti sposobnosti svake države da vrši svoja ovlaštenja u pogledu bezbjednosti i odbrane unutar svog vazdušnog prostora.\nUtvrđen je i Prijedlog osnova za pokretanje postupka za pristupanje BiH Kigali amandmanu o postepenom smanjenju korištenja hidrofluorkarbona – HFC supstanci Montrealskog protokola koje oštećuju ozonski omotač Bečke konvencije o zaštiti ozonskog omotača.\nNa ovaj način BiH preduzima važan korak u primjeni pravne tekovine EU oblasti zaštite životne sredine i stvara uslove za održivi razvoj bh. privrede, kao i za dobijanje ekološke pomoći za privredu i javnu administraciju.\nRatifikacijom ovog amandmana BiH će kao zemlja u razvoju uspostaviti sistem dozvola za izvoz i uvoz ovih supstanci, te izvještavanja o njihovoj potrošnji, što je već urađeno od 2016. godine u procesu pristupanja EU.\nSavjet ministara prihvatio je inicijativu Ministarstva finansija i trezora i imenovao delegaciju za vođenje pregovora radi zaključivanja ugovora o zajmu između BiH i Evropske banke za obnovu i razvoj za Projekat vodosnabdijevanja Brčko, vrijedan 6,5 miliona evra.\nRealizacijom projekta biće obezbijeđeni uslovi za poboljšan rad postojećeg sistema vodosnabdijevanja Brčkog i prigradskih naselja, kao i stvoriti tehničke pretpostavke za njegovo dalje širenje.\nRok otplate zajma je 15 godina, uključujući tri godine grejs-perioda na otplatu glavnice, a sredstva su alocirana na Brčko distrikt.