Miladin Bukva iz Prijedora uhapšen je u policijskoj akciji u tom gradu, a policija je kod njega pronašla i oduzela vojno naoružanje.\nPrema našim informacijama, Bukva je stari policijski znanac i do sada je više puta hapšen zbog raznih krivičnih djela, a neko vrijeme proveo je i u zatvoru.\nU Policijskoj upravi Prijedor su potvrdili, navodeći inicijale, da su u nedjelju uveče prilikom pojačanih aktivnosti zaustavili i kontrolisali automobil „hjundaji“ kojim je upravljao upravo Bukva.\n"Prilikom pregleda automobila pronađen je i privremeno oduzet jedan ručni raketni bacač „zolja“, kao i tri ručne bombe", rekla je portparol PU Prijedor Vesna Pačariz.\nOna je dodala da je o svemu obaviješten Okružni tužilac OJT Prijedor, a Bukva je odmah priveden.\n"Nakon dokumentovanja i kompletiranja predmeta OJT Prijedor biće podnesen izvještaj protiv Bukve zbog krivičnog djela “nedozvoljena proizvodnja i promet oružja ili eksplozivnih materija”, pojasnila je Pačarizova, ne navodeći ime osumnjičenog.\nPrema pričama očevidaca, Bukvu su uhapsili pripadnici Žandermerije kada su ga zaustavili u blizini kružnog toka u Prijedoru.\n"Vidio sam da su mu prišli policajci s fantomkama na glavi i da su krenuli da pregledaju njegov automobil. Ubrzo su otvorili prtljažnik njegovog vozila i tada je tu prišlo više policajaca. Kasnije sam vidio da nešto vade iz prtljažnika, ali pošto je bila noć nisam mogao vidjeti o čemu je riječ", rekao je jedan od očevidaca.\nOružje za prodaju\nIzvor Srpskainfo otkriva da su policajci u prtljažniku našli „zolju“, kao i tri ručne bombe, poslije čega je Bukva odmah uhapšen.\n"On je jednostavno naišao na pojačanu kontrolu koju smo imali taj dan. Kada su policajci vidjeli koga su zaustavili odmah su krenuli u dateljniji pregled automobila", pojašnjava naš izvor.\nNakon što je naoružanje pronađeno Bukva je uhapšen i priveden u službene prostorije na kriminalistčku obradu.\n"Tokom saslušanja on nije želio otkriti gdje je išao sa oružjem, ali inspektori sumnjaju da je vjerovatno pokušao da ga nekom proda. Međutim, to će biti veoma teško dokazati. Zbog toga će protiv njega biti podesen izvještaj samo za nedozvoljeno držanje oružja", kaže naš sagovornik.\nOn ističe da je Bukva godinama unazad poznat policiji po krivičnim djelima i da je više puta hapšen, ali i osuđivan.\nNjegovo ime u javnosti se spominjalo i 2013. godine, kada je bio osumnjičen da je u Prijedoru namjerno zapalio automobil „pežo 206“. On je tog dana vozio pomenuto vozilo, a zatim ga zapalio na ostrvu prijedorskog kružnog toka.\nTom prilikom je i on zadobio opekotine. U to vrijeme vrijednost ovog automobila se procjenjivala na 10.000 maraka.\nMiladin Bukva hapšen je i 2014. godine zbog iznude i nanošenja tjelesnih povreda.\nNjega je tada prijavio Danijel K, koji je rekao da ga je Bukva nazvao i rekao da ima dva sata da mu donese 10.000 maraka ili da će ubiti i njega i njegovu porodicu.\nNakon toga je napao njegovog oca i nanio mu povrede.\nUhapšen zbog lažnog prijavljivanja komšije za terorizam


Predlog rezolucije o Srebrenici je protiv interesa Srbije i Republike Srpske (RS), poručeno je iz Beograda nakon zajedničke sednice Vlada Srbije i bh. entiteta Republike Srpske.\n"Onaj ko predstavlja Republiku Srpsku u Sarajevu mora da ima stav koji mu RS nalaže", poručio je predsednik Srbije Tomislav Nikolić.\nPredsednik RS Milorad Dodik izjavio je da nema dovoljno dokaza da je u Srebrenici počinjen genocid. Odlučeno je i da se 5. avgust obeležava kao Dan sećanja na prognane i stradale Srbe.\n"Naše vlade imaju ogromnu odgovornost u ovom teškom vremenu kada se neki dugovi iz prošlosti izgleda naplaćuju na srpskom narodu", izjavio je Tomislav Nikolić, predsednik Srbije nakon zajedničke sednice Vlade Srbije i Vlade bh. entiteta Republika Srpska u Beogradu, kojoj je i sam prisustvovao.\nRezolucija o Srebrenici uperena je protiv RS, ali i protiv interesa Srbije, rekao je Nikolić na konferenciji za novinare.\n"Ja poštujem srebrebreničke žrtve, ali to ne znači da sada treba uništiti srpski narod i da se pod pojmom genocid u svetu nametne reč Srebrenica. Koliko ćemo naroda povrediti time što ćemo njihove žrtve gurnuti u zapećak", rekao je Nikolić posle zajedničke sednice vlada.\nZvaničnici u Beogradu za tragediju Srebrenici ne upotrebljavaju reč genocid već govore veliki zločin, jeziv zločin. Kada je britanska misija pri UN prosledila Beogradu predlog rezolucije o Srebrenici prvo što su uradili ovdašnji zvaničnici bilo je da se prebroji koliko se puta reč genocid pominje u tom tekstu.\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik govoreći o toj rezoluciji, uprkos presudma Haškog tribunala i Međunarodnog suda pravde, nije propustio da tokom zajedničkog obraćanja novinarima sa čelnicima Srbije kaže da "nema dovoljno dokaza da je u Srebrenici počinjen genocid".\n"Želim da kažem da podržavamo stavove Vlade Srbije. I mi mislimo tako. Rezolucija je antisrpska, ona je dio kontinuiteta loših namera Velike Britanije prema srpskom narodu. Na kraju nema dovoljno dokaza da je tamo počinjen genocid", rekao je Dodik.\nNikolić je pozvao člana Predsedništva Bosne i Hercegovine Mladena Ivanića da zakaže sednicu tog tela kako bi donelo stav o rezoluciji o Srebrenici i dodao da onaj ko predstavlja Republiku Srpsku u Sarajevu mora da ima stav koji mu RS nalaže.\nMeđutim, Dodik smatra da BiH ne može da pošalje ni jednu važnu poruku.\n"Razumjem naravno gospodina Nikolića koji želi dobro BiH, džaba željeti, to ne može uspjeti, ta zemlja je sastavljena i sklepana i ne može nikako da nađe zajednički kompromis oko bilo čega", ocenio je Dodik.\nZa to vreme nakon što je pre nedelju dana izjavio da je spreman da pogne glavu u Srebrenici ako Bošnjaci to budu želeli premijer Srbije Aleksandar Vučić još uvek vaga da li da ode u Srebrenicu.\n"Ali, ja mislim da je prijateljstvo između srpskog i bošnjačkog naroda od velikog interesa za naša oba naroda i mislim da u to mi treba da inevestiramo u budućnosti. Pri tome se podrazumeva da nikada i ni jednog trenutka nećemo da pogazimo naše nacionalne interese", rekao je Vučić.\nSledeću zajedničku sednicu Vučić je najavio za oktobar, kada se otvore radovi na mostu Bratunac - Ljubovija.\n"Dramatično i ozbiljno smo ubrzali radove na projektnoj dokumentaciji i stvarni radovi počeće na tom mostu već u septembru mesecu", rekao je Vučić.\nVučić je poručio je da je Srbija spremna i finansijski da pomogne Republiku Srpsku ako bude imala problema sa likvidnošću.\n"Ja sam posebno zadovoljna što je dosta projekata vezano za naš program razvoja Podrinja, a to znači sve ono što smo započeli kada je u pitanju infrastruktura, poljoprivreda, turizam, kultura i sport", rekla je premijerka RS Željka Cvijanović.\n"Razume se da Srbija poštuje integritet BiH ali i zna se kakav odnos Srbija ima prema RS i spremna je da ukoliko RS bude imala bilo kakvih problema, pomogne. Srbija će biti mesto na koje će RS moći da se osloni i uvek će biti spremna da pruži finansijsku pomoć", poručio je srpski premijer.\nA samo noć uoči ove zajedničke sednice premijer Srbije Aleksandar Vučić je poslao oštre poruke regionu. Iako je ponovio da Srbija želi mir i stabilnost u regionu i da se politika Srbije neće promeniti Vučić je na vanrednoj konferenciji za medije u četvrtak uveče, povodom odluke o izručenju Nasera Orića Bosni i Hercegovini, upotrebio retoriku koja je pre ličila na jednog od njegovih ministara Aleksandra Vulina.\nAleksandar Popov, kopredsednik Igmanske inicijative ocenio je da Vučić ovakvim nastupom pokušava da amortizuje negativni efekat u široj javnosti njegovog eventualnog odlaska u Srebrenicu.\n"To je za njega, pre svega jedna teška odluka, tim pre što će naići na nerazumevanje ili na loše reakcije sigurno kod jednog, možda i većeg broja pristalica SNS-a i njegovih pristalica. Mislim da sa ovakvom retorikom on želi da pokaže energičnost Srbije da se progone zločinci i iz redova drugih naroda tako da se napravi neka vrsta balansa, ujedno i da se amortizuje negativni efekat njegovog eventualnog odlaska u Srebrenicu, taj negativni efekat u široj javnosti, ali pre svega kod njegovih pristalica", kaže Popov.\nPopov podseća da ovo nije prvi put da i premijer upotrebi oštru retoriku u pojedinim situacijama.\n"Ali je ubrzo gledao da na neki način to relativizuje kroz neke druge izjave. Međutim, nevolja je u tome što je ovo postao manir u regionu da se sve učestalije razmenjuju oštri tonovi i na relaciji Beograd-Zagreb i Beograd-Sarajevo i tu je Vulin bio taj koji je najčešće upotrebljavao tu oštru retoriku, a premijer je na neki način pokušavao to da relativizuje. Međutim, nevolja je u tome što je loša retorika stizala i iz Zagreba, a u poslednje vreme i iz Sarajeva. Tako da to sve zajedno ostavi traga jedno vreme na međusobne odnose i to se na neki način izgladi, ali očigledno je da posledice ostanu na duže staze i zato imamo stanje u regionu takvo kakvo jeste", ističe Popov.\nA u danu kada su čelnici Srbije i RS razgovarali o Srebrenici objavljeno je istraživanje agencije Faktor plus koje je pokazalo da 64 odsto građana smatra da premijer Vučić treba da prisustvuje komemoraciji u Srebrenici 11. jula.


Manje od polovine žena širom sveta ima posao, a pandemija je stvari pogoršala – platform.mk\nBy platform\t On Окт 21, 2020 1.459\nIzveštaj World’s Women 2020 otkrio je ozbiljan nedostatak napretka u ženskim pravima i učešću na tržištu rada. Teška situacija je samo pogoršana pandemijom i zaključavanjima koja su usledila, izvestile su UN. Ujedinjene nacije žale zbog sporog tempa napretka u ženskim pravima na globalnom nivou i upozoravaju na dalje usporavanje usled pandemije koronavirusa, u izveštaju objavljenom u utorak. Izveštaj Svetske žene 2020. otkrio je da je svet postigao samo skromne dobitke u pogledu ženskih prava i ekonomskog osnaživanja i da se, prema merama zapošljavanja i nasilja u porodici, situacija nije poboljšala od prvog izveštaja pre 25 godina.\nGeneralni sekretar Antonio Guteres rekao je u izjavi da “napredak ka jednakoj moći i jednakim pravima žena ostaje nedostižan”. „Nijedna zemlja nije postigla rodnu ravnopravnost, a kriza COVID-19 preti da nagrize ograničeni dobitak koji je ostvaren“, dodao je on. Žene na kojima je najveći teret borbe protiv koronavirusa.\nIzveštaj je takođe otkrio da, dok muškarci imaju veći rizik od umiranja od problema povezanih sa COVID-19, žene su verovatnije zaražene – žene čine 70% zdravstvenih radnika na prvoj liniji borbe protiv infekcije.\n„Oni su u visokom riziku da zaraze bolešću, a takođe su, naravno, na prvim linijama borbe protiv pandemije u ime svih“, rekla je Francesca Grum, glavna socijalna i rodna statističarka UN-a, na virtuelnoj konferenciji za medije. Zaključavanje je takođe povećalo rizik od nasilja u porodici, navodi se u izveštaju.\nPodaci su već pokazali da je 18% žena prijavilo da je u proteklih 12 meseci doživelo fizičko i/ili seksualno nasilje od strane partnera.\n„Iako se još uvek proizvode robusne statistike o uticaju COVID-19, postoje razlozi za verovanje da će pandemija verovatno povećati rizik da žene mogu doživeti različite oblike nasilja, posebno nasilje u porodici od strane intimnih partnera: podaci o anketi od 15 godina pokazuju da velika većina žena koje su preživele nasilje nikada to ne prijavljuju policiji, linijama za pomoć ili drugim pružaocima usluga “, navodi se u izveštaju. Napredak u obrazovanju koji se ne odražava na tržištu rada Neuspeh napretka u obrazovanju žena da dovede do poboljšanja u profesionalnom i finansijskom blagostanju bio je poseban izvor razočaranja.\nIzveštaj objašnjava da je, uprkos jednakom broju devojčica i dečaka koji idu u osnovnu i srednju školu, i više mladih žena koje pohađaju univerzitet nego muškaraca, kao globalni prosek, manje od polovine žena u svetu bilo zaposleno na plaćenom tržištu rada u poređenju sa tri -četvrt muškaraca. Jaz između muškaraca i žena u pogledu učešća na tržištu rada bio je isti kao i 1995. godine, kada su se članice UN obavezale da će poboljšati ženska prava. Slična posvećenost postizanju rodne ravnopravnosti do 2030. godine, dogovorena 2015. godine, takođe je pala.\nUčešće na tržištu rada bilo je posebno nisko u Južnoj Aziji, Severnoj Africi i Zapadnoj Aziji, gde su stope pale ispod 30%. Udeo žena na rukovodećim mestima bio je isti kao 1995. godine, dok je bilo samo još osam žena šefova država u poređenju sa pre 25 godina.


Opštine dužne 391 miliona KM - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n25. okt. 2012. 08:25 Objavljeno u FINANSIJE\nBANJALUKA, Opštine i gradovi u Srpskoj na kraju avgusta kod komercijalnih banaka i po osnovu emisije obveznica bile su zadužene 297,56 miliona KM, odnosno 391,41 miliona KM sa uračunatom kamatom, rekli su ovo “Glasu Srpske” u Ministarstvu finansija RS.\nNaglasili su da su najzaduženije opštine Novo Goražde, Pale, Doboj, Oštra Luka, te Kneževo, Čelinac, Prnjavor i Bijeljina.\n– Zaduženost Novog Goražda po osnovu postojećih kreditnih u odnosu na ostvarene redovne prihode iz prošle godine iznosi 18,71 odsto, Pala 16,29 odsto, Prnjavora 13,47 odsto, a Bijeljine 13,47 odsto – kazali su u Ministarstvu finansija RS.\nU opština Novo Goražde rekli su da se ova opština u dva navrata zadužila za oko 2,5 miliona KM.\n– Kredit je utrošen za učešće opštine u izgradnji stanova za 36 porodica, čije su kuće poplavljene u decembru 2010. godine – rekao je načelnik Novog Goražda Dalibor Nešković i dodao da opština svoje dugove otplaćuje na vrijeme, te da uskoro nije planirala novo zaduženje.\nNačelnik Pala Slobodan Savić rekao je da ova opština trenutno duguje oko šest miliona KM.\n– Na sva zaduženja dobili smo saglasnost od Vlade RS. Morali smo se zadužiti jer nijedan projekat ne bismo mogli realizovati bez kredita – rekao je Savić i dodao da su krediti utrošeni za izgradnju prilaznih puteva, te vanjskog uređenja škole “Srbija”, kao i rekonstrukciju sportske dvorane.\nSavić je naglasio da ova opština u planu ima nova zaduženja u idućem periodu i to za rekonsktrukciju vodovoda i premještanje zgrade “Toplane” na novo mjesto.\nU opštini Kneževo rekli su da dug ove opštine prema komercijalnim bankama iznosi oko četiri miliona maraka, te da je za sada otplata duga pod kontrolom i ne ugrožava budžet.\n– Zaduživali smo se uglavnom zbog izgradnje infrastrukturnih projekata i vodovoda – istakli su u ovoj opštini i dodali da nijedan veći projekat opština ne može realizovati bez zaduženja.\nU Ministarstvu finansija RS istakli su da je zakonom o zaduživanju, dugu i garancijama RS propisano da se jedinice lokalne samouprave mogu dugoročno zadužiti samo ako u periodu stvaranja duga ukupan iznos koji dospijeva za otplatu, po predloženom dugu i cjelokupnom dospjelom neizmirenom postojećem dugu, u bilo kojoj idućoj godini nije veći od 18 odsto iznosa njenih redovnih prihoda ostvarenih u prethodnoj fiskalnoj godini. Glas Srpske\nKljučne riječi: banke, opstine, republika srpska, top, vazno\nZaduženost najmanja u Srpskoj i Srbiji


opoziv Archives - AUTOMOBILI\n19/01/2020 1:30:23 PM\nNASLOVNA / Arhiva tagova za: opoziv\nArhiva tagova za: opoziv\nVolvo opoziv obuhvata 59.000 vozila\nNebojsa Todorovic 21/02/2016\tVESTI\nVolvo povlači 59.000 vozila sa tržišta 40 zemalja zbog pogrešnog softvera koji može dovesti do gašenja motora i elektronike tokom vožnje. Portparol auto-giganta Stefan Elfstrom navodi da će se odluka o povlačenju odnositi samo na pojedine modele sa 5-cilindarskim dizel motorom iz serije 60 i 70 koji su napravljeni sredinom …\nGeneral Motors opoziva 200.000 automobila\nKompanija General Motors je saopštila da će povući oko 200.000 vozila marke Saturn i Saab u SAD i Kanadi da bi zamenila neispravne vazdušne jastuke japanske kompanije Takata. Odluka General Motorsa je deo povlačenja pet miliona vozila koji su američki bezbednosni organi najavili u januaru. Takatini defektni vazdušni jastuci mogu …\nRenault je objavio opoziv koji obuhvata 15.000 vozila pre puštanja u prodaju kako bi proverila njihove motore. Ovakva vest dolazi samo dan nakon što je francuska kompanija je obećala akcije za smanjenje emisije štetnih gasova. Renault se “posvetio povlačenju izvesnog broja vozila, odnosno 15.000 automobila, kako bi ih proverio i …\nOpoziv: Maserati Quattroporte problem sa elektrikom\nČak i najekskluzivniji modeli automobila nisu imuni na probleme i prate ih opozivi. Ovog puta u pitanju je Maserati Quattroporte GTS Sedan iz 2014. godine koji očigledno ima nekih problema sa elektrikom. Proizvođač je dobio izveštaj da neki od ovih automobila imaju kraktak spoj koji prouzrokuje problematični kabl koji spaja …\nToyota je juče opozvala 625.000 hibridnih automobila sa tržišta širom sveta, uglavnom modela Prius, zbog tehničkog problema usled koga automobil iznenada može da se zaustavi. Japanski proizvođač je saopštio da je problem povezan sa softverom koji kontroliše snagu motora, što je situacija slična prošlogodišnjoj, kada je opozvano 1.9 miliona primeraka …\nLand Rover opoziva 65.000 vozila\nKako prenosi Tanjug, Jaguar Land Rover je najavio opoziv oko 65.000 terenskih vozila u SAD zbog prijava da im se vrata ne zatvaraju dobro, i mogućnosti da se otvaraju tokom vožnje. Opozivaju se određeni modeli poput Range Rovera 2013. do 2016. i Range Rover Sport 2014. do 2016. Kompanja navodi …


Istinomer - Iz železnica za godinu dana odlazi 2.000 ljudi\nPočetna Izjave Obećanja Iz železnica za godinu dana odlazi 2.000 ljudi\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture o planovima za smanjenje radnika u železnici.\n"Železnice čeka racionalizacija broja radnika i sva četiri železnička preduzeća su donela nove sistematizacije koje su napravljene prema stvarnoj potrebi. U narednih pet godina sigurno je da treba da ode oko 6.000 ljudi, a oko 2.000 u prvoj godini."\nB92, 9. 3. 2016\nNa prošlogodišnjem Kopaonik biznis forumu ministarka Zorana Mihajlović govorila je o daljim reformama u sektoru železnica i najavila značajna smanjenja broja zaposlenih – 6.000 u roku od pet godina, a 2.000 samo u prvih godinu dana.\nPodsećamo, u leto 2015. Železnice Srbije podeljene su na četiri preduzeća - “Holding”, “Infrastrukturu”, “Srbija voz” i “Kargo”, u skladu sa obećanjem ministarke Mihajlović, o čemu je Istinomer već pisao.\nTa četiri preduzeća su u septembru 2015. imala nešto više od 16,700 zaposlenih, dok danas imaju nešto više od 13,700 – što znači da je premašeno obećanje da će broj radnika biti smanjen za 2.000, pošto je smanjen za nešto više od 3.000, pa ministarka Mihajlović dobija ocenu “ispunjeno”.\nIz Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture dobili smo odgovor da se racionalizacija sprovodi po planu i da je tokom 2016. smanjen broj radnika za više od 3.000.\n“Sve železničke kompanije su 05.9.2016. donele planove optimizacije radne snage i prema tim planovima je sproveden prvi korak racionalizacije 3.146 zaposlenih u 2016. godini”, navodi se u odgovoru Ministarstva.\nIz ministarstva su dostavili i tabelu sa brojem zaposlenih po preduzećima na dan 31.05.2017. godine.\nPodaci Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja (CROSO), dostavljeni Istinomeru, neznatno se razlikuju, ali takođe, pokazuju da je broj radnika u ovim kompanijama smanjen za više od 3.000. (videti tabelu ispod)\nProblem je, međutim, što su železnice usamljen primer, koji pokazuje da reforme jesu moguće, samo ako za to postoji čuvena politička volja. Na to je više puta upozoravao i Fiskalni savet.\n“Železnice Srbije praktično su jedino javno preduzeće u kom su odlučno započete neophodne reforme: izvršena je podela na četiri nezavisna preduzeća, novi način subvencionisanja podstiče efikasnost, predviđeno je veliko smanjenje broja zaposlenih i dr. Određeni problemi i kašnjenja u sprovođenju planiranih reformskih mera postoje, ali uprkos tome Železnice Srbije su javno preduzeće koje je najdalje odmaklo s procesom restrukturiranja”, navodi se u radnom dokumentu Fiskalnog saveta pripremljenom pred Kopaonik biznis forum 2017.\nIstinomer će nastaviti da prati dalji tok reformi u železnicama, ali i projekte rekonstrukcije pruga u Srbiji, gde se konstantno probijaju rokovi.\nPodsećamo, više puta je obećavano da će do kraja 2015. početi radovi na pruzi Beograd-Budimpešta, a radova ni danas nema, o čemu je Istinomer pisao ovde, ovde i ovde.\nŽeleznice Srbijeracionalizacija državne upravepruga


HOLISTIK DŽARIĆ: Prvi put u Kragujevcu akupunktura bez igala (FOTO) | InfoKG - Mesto gde se informišem\nHOLISTIK DŽARIĆ: Prvi put u Kragujevcu akupunktura bez igala (FOTO)\nPonedeljak, 11 Februar 2019 13:30Autor: Branko Vukašinović\nMikrorezonantna terapija, odnosno akupunktura bez igala, po prvi put je dostupna u Kragujevcu i to u Lekarskoj ordinaciji “Holistik Džarić”, koja se nalazi na Aerodromu u Atinskoj 2, lokal na prvom spratu iznad pekare “Vega”.\n“U svetu je sve veći trend lečnje metodama sa što manjom upotrebom hemijskih lekova. Poznato je da akupunktura, kao drevna kineska metoda daje izuzetne rezultate kod brojnih bolesti, ali je problem što se mnogi pacijenti boje uboda i igala. Dobra vest je da se u Rusiji razvila tehnika pod nazivom mikrorezonatna terapija koja koristeći akupunkturu kao osnovu, uz pomoc savremenih kvantnih aparata i visokofrekventnih talasa daje iste i bolje rezultate kao akupunktura bez uboda i igala. Izuzetno je efikasna kod otklanjanja bolova svih vrsta, gastroenteroloških tegoba (gastritis i čir na želudcu), kod ortopodskih povreda, endokrinoloških problema, visokog krvnog pritiska, migrenoznih glavobolja...“, poručuju iz Lekarske ordinacije Holistik Džarić.\nPored mikrorezonatne terapije i drugih usluga kvantne medicine, u Lekarskoj ordinaciji “Holistik Džarić“ možete obaviti standardne medicinske preglede po povoljnim akcijskim cenama.\nU toku je februarska akcija na kojoj su: ultrazvuk stomaka 1.500 dinara, štitaste žlezde 1.500, ramena 2.000, dojke 2.000, ginekološki ultrazvuk 3000 din, internistički pregled 1.500 din, kao i kvantno-magnetna analiza organizma 2.500 din i terapija ventuzama 2.000 dinara.\nU Lekarskoj ordinaciji “Holistik Džarić“ svi onkološki pacijenti u četvrtak, 14. februara, mogu uraditi besplatan ultrazvučni pregled stomaka. Zainteresovani pregled mogu zakazati pozivom na broj telefona 060/347-5211.\nEU finansira rekonstrukciju igrališta na Trgu slobode i Aerodromu sa 100.000 evra\nŠKOLSKI BAZAR: Sve za đake po akcijskim cenama na Šarenoj pijaci (FOTO)


Održana tribina „Daske koje znanje znače“ | Hoću u pozorište\nOdržana tribina „Daske koje znanje znače“\n08. nov 2019. 1. Angažman fest\nSinoć je u Domu omladine u Beogradu održana tribina pod nazivom „Daske koje znanje znače“, na kojoj je jedna od glavnih tema bila implementacije drame i teatra u osnovne i srednje škole. Tribina je ujedno najavila i prvi beogradski Angažman Fest, festival angažovanih i edukativnih predstava za mladu publiku, koji će trajati od 13. do 17. novembra.\nTribinu je otvorio direktor Angažman Festa Nenad Radović, govoreći o jednoj od najvažnijih uloga drame i teatra – podsticanju mladih na razmišljanje kroz postavljanje određenih pitanja i davanje odgovora na ista. Kao jedan od osnovnih problema današnje omladine istakao je veliki jaz koji postoji između roditelja i dece, koja se upravo zbog toga odlučuju da odgovore na mnoga svoja pitanja traže u okruženju, a ne u porodici. Govoreći o festivalu, Radović je izrazio želju da upravo ovaj festival preraste u „festival svih onih koji se bave pozorištem za mlade“.\nRazgovor na temu implementacije drame (i teatra) u osnovne i srednje škole započela je moderatorka Tatjana Nikolić, saradnica na Fakultetu dramskih umetnosti, a o pozitivnim rezultatima dramskih metoda u osnovnoj školi i njihovom uticaju na đake, govorila je i Sandra Maksimović, vodič dramskog studija OŠ „Sveti Sava“ iz Kruševca. „Mi više učimo od mladih nego što oni uče od nas“, istakla je ona, napominjući da mladi nisu nemotivisani, već da im se treba prilagoditi i osluškivati njihove potrebe tokom njihovog procesa obrazovanja. Jedna od sagovornica bila je i Sandra Stojiljković, koautor i realizator obuke nastavnika za oblast drame, koja je kao krucijalnu stvar za dalji razvoj društva i poboljšanja sistema obrazovanja navela „suživot drame kao umetnosti i kao metode u školama“. Sunčica Milosavljević, kao predstavnica BAZAART-a, skrenula je pažnju na važnu ulogu koju imaju nastavnici kao medijatori između onoga što se dešava na sceni i samih đaka, ocenjujući trenutna pozorišta kao nekorisna upravo iz razloga što sami učenici nemaju odgovarajuće nastavnike koji bi im približili scensko delo i tako olakšali njegovo razumevanje. U diskusiji je učestvovala i Sanja Krsmanović Tasić, predsednica CEDEUM-a (Centar za dramu u edukaciji i umetnosti), koja, između ostalog, radi sa mladima na dramskim i plesnim radionicama. Ona je napomenula da je izuzetno važno da pozorišni festivali budu mesta za umrežavanje mladih i međusobnu razmena ideja, ističući da u umetnosti ne bi trebalo da bude takmičenja niti nadmetanja.\nOva tribina pokrenula je mnoge važne teme koje se tiču kvaliteta obrazovanja, ali i podsetila na značaj teatra u školama, koji ni u kom slučaju ne bi trebalo da se posmatra kao posebna celina, nezavisna od školstva, već kao njegov sastavni deo. Korišćenje dramskih metoda u nastavi doprinosi ne samo razumevanju čitavog gradiva i stvaranju funkcionalnog znanja već i stvaranju slobodnih, kreativnih pojedinaca koji aktivno učestvuju u razvijanju i negovanju kulture. Jedna od učesnica tribine je upravo iz tog razloga istakla da je umetnost glavno sredstvo u procesu samospoznaje, ali i upoznavanja drugih, i poručila prisutnima: „Nije opasno misliti. Mislite!“


PRODAJNA GALERIJA "BEOGRAD" » TRAJANJE 26. maj – 13. jun 2011.\nAnka Burić i Miodrag Rogić Autor izložbe Julka Marinković\n26. maj – 13. jun 2011.\nAutorski projekat Julke Marinković zamišljen je kao poetski dijalog dva umetnika – Anke Burić (1956) i Miodraga Rogića (1932) , a na temu medija grafike u kontekstu njegovog digitalnog okruženja i pomeranja u odnosu na granice kojima je on bio istorijski definisan. Monotipije kojima je Anka Burić zastupljena, kao nosioci određenih narativnih i emotivnih sadržaja autorkinog neposrednog okruženja oslikavaju aureatske tragove njegovih banalnih predmeta – sto, prag, nož, kašika tronožac ili stolica, ,,transfigurativne portrete” stvari kojima se evocira zajedništvo u jelu i radu, kao i čitava pozadina življenih rituala svakodnevice. Nasuprot povratka primarnom i ličnom u postupku umetnice, Miodrag Rogić polazi od digitalne tehnologije, gde je autorski rukopis posredovan ekranskom, a ne tradicionalnom osnovom u materijalnoj podlozi.\nReč je o umetnicima i pedagozima koji su u domenu likovnog, odnosno, grafičkog stvaralaštva poznate i priznate ličnosti, nedvosmislenog i snažnog umetničkog iskaza, škrtog i sintetičnog jezika svedenih prizora i redukovanih sredstava, čija recentna dela reprezentuju stanje, i pojedine fenomene u oblasti grafičke umetnosti srpskog, crnogorskog i šireg kulturnog područja. Sledeći sopstvene stvaralačke instinkte i umetničke slobode, oboje su tokom poslednjih nekoliko godina napravili iskorake u granična područja medija: Burićeva u domenu primarnog grafičkog postupka – monotipije, sa prirodnim materijalima, a Rogić u oblasti digitalne grafike, u kojoj je matrica virtuelna, a otisak, u u konvencionalnom materijalnom smislu, potpuno izostao, odnosno gde grafika nastaje bez ,,pritiska i otiska”. Koncipirana kao objedinjena postavka dve posve različite autorske celine, izložbu, u užem problemskom smislu, određuje diskurs matrica – otisak, čime kao događaj korespondira sa aktuelnom polemikom o fenomenu medija grafike na početku 21. veka.\nU sferi takvih, maksimalističkih očekivanja od grafičke umetnosti na pragu 21. veka suštinski se susreću ova dva umetnika dijametralno različitih postupaka. ,, Dok Rogić iz dubina sadržaja prizora ide ka površini, Anka krči put da iz materijalnih činjenica, formi i događaja, dopre do onih dubina gde je od doživljaja ostalo samo sećanje – kao fluidni trag duboko zatomljene energije” /Lj. Slijepčević/\nJulka Marinković, istoričar umetnosti (iz predgovora kataloga)


Umesto Južnog dobijamo Turski tok – a pare opet idu “švajcarskoj” firmi – Gerila\nGerila > Društvo > Umesto Južnog dobijamo Turski tok – a pare opet idu “švajcarskoj” firmi\nUmesto Južnog dobijamo Turski tok – a pare opet idu “švajcarskoj” firmi\nobjavljeno na Jan. 21, 2019 u 3:12 pm\nU Srbiji je posle posete ruskog predsednika Vladimira Putina aktuelizovana tema izgradnje transnacionalnog gasovoda, koji se ovoga puta zove Turski tok, nakon što je propao projekat izgradnje Južnog toka. Srbija je samo na osnovu obećanja, za Južni tok već uložila 30 miliona evra, a u budžetu za ovu godinu predviđeno je novih 70 miliona, po svemu sudeći za Turski tok. Novo ulaganje pokazuje da je Srbija pristala da se i Turski tok gradi po istim nepovoljnim uslovima koje je Srbija dobila za Južni tok. Sva ulaganja prvo idu i preduzeće u Švajcarskoj u kojem Srbija ima 49, a Rusija – 51 odsto vlasništva.\nSva ulaganja u budući gasovod država Srbija plasira preko javnog preduzeća Srbijagas koje je određeno da bude nosilac ovog posla. Država preko Srbijagasa ima 49 odsto vlasništva u preduzeću u Švajcarskoj osnovanom po Sporazumu iz 2008. radi izgradnje Južnog toka, dok ruski Gasprom u istom preduzeću ima 51 odsto vlasništva.\nPROČITAJTE JOŠ: (VIDEO): SINDIKAT POLICIJE STAO UZ NAROD: IMAMO 1600 STRANICA DOKAZA DA VLAST KRADE IZBORE!\nU budžetu Srbije za 2019. godinu navodi se da Republika Srbija odobrava nove garancije za kredite u ukupnom iznosu od 70 miliona evra preduzeću Srbijagas, a u budžetu se kao razlog navodi sledeće: “Izgradnja gasovoda na teritoriji Republike Srbije od granice sa Republikom Bugarskom do granice sa Mađarskom i drugim susednim zemljama sa Republikom Srbijom kroz ulaganje u kapital akcionarskog društva South Stream Serbia AG, Zug, Švajcarska“.\nDirektor Srbija gasa Dušan Bajatović je 2016. godine rekao da je Srbija uložila 30 miliona evra za Južni tok, od kog je ruska strana odustala u decembru 2014. uz objašnjenje da se tom projektu protivi Evropska unija.\nBajatović je ranije na pitanje novinara Insajdera zašto se ulaže u firmu za Južni tok i nakon što je taj projekat ugašen rekao da je reč o troškovima za eksproprijaciju, projektovanje, geodetske radove.\nTakođe se u finansijskim izveštajima budući Turski tok navodi kao razlog daljeg postojanja firmi osnovanih zbog Južnog toka.\nKada se ovome doda novo zaduženje od 70 miliona, to znači da je Srbija, samo na osnovu obećanja da će biti na trasi novog gasovoda, koji se sada zove Turski tok, već uložila ukupno 100 miliona evra za projekat koji nema nikakve garancije.\nZa sada postoje obećanja prvog čoveka Gasproma Alekseja Milera da će deonica novog gasovoda kroz Srbiju biti završena do kraja ove godine, a direktor Srbijagasa Dušan Bajatović da izgradnja počinje u martu i završava u decembru. Iako je prema rečima Bajatovića sve spremno za početak gradnje, još se čeka zeleno svetlo evropske energetske zajednice, koja se protivila prethodnom projektu Južni tok. Bajatović očekuje da će mišljenje biti doneto već u februaru. Do tada ni Turski tok nije izvestan.\nPutin: Spremni da počemo Turski tok, ali sve zavisi od zemalja EU\nPrilikom Putinove posete Beogradu u petak o Turskom toku govorili su i srpski i ruski predsednik.\nPutin je rekao da je Rusija spremna da uloži oko 1,4 milijarde dolara u razvoj infrastrukture u Srbiji, uključujući izgradnju Turskog toka. Međutim i iz njegove izjave je jasno da izgradnja gasovoda kojom bi evropski potrošači trebalo da se snabdevaju ruskim gasom neizvesna odnosno da ne zavisi od volje Rusije.\n“Mi praktično pripremamo taj posao, u stvari ga počinjemo, ali na kraju krajeva sve će zavisiti od drugih zemalja, između ostalog zemalja EU. Nekada smo pokušavali, planirali i počeli da radimo na “Južnom toku”, ali je taj projekat, ne zbog naše krivice, zaustavljen, rekao je između ostalog Putin na konferenciji za novinare u Beogradu\nPredsednik Vučić izjavio je da se radi na izgradnji gasnog “Turskog toka” kroz Srbiju i da Srbija hoće za svoje građane najbolji i najjeftiniji gas, a to je ruski gas.\n“Ne znam kakvi su pritisci na neke druge kroz čije teritorije gasovod “Turski tok” treba da prođe, sa Srbijom Rusija nije imala tu vrstu problema. Mi smo na takvu vrstu pritisaka otporni, naš narod mora da dobije gas, naša preduzeća moraju da dobiju gas”, rekao je predsednik Srbije na zajedničkoj konferenciji za novinare sa ruskim predsednikom i ponovio da za Srbiju nema gasa iz drugih izvora osim tečnog naftnog gasa koji je, kako je rekao, duplo skuplji.\nTokom posete ruske delegacije iz oblasti energetike su potpisani sporazumi o proširenju skaldišta gasa Banatski dvor i revitalizaciju hidroelektrane Đerdap 2. Nijedan od 21 potpisanog dokumenta nije se, međutim, odnosio na srpsku deonicu novog Turskog toka za koji nikakve garancije još ne postoje.\nUkoliko bude izgrađen, Turski tok će po svemu sudeći ići istom trasom kojom je, bar kroz Srbiju, planiran i Južni tok, odnosno od Bugarske do Mađarske granice. Projekat će biti realizovan po istim nepovoljnim uslovima za Srbiju.\nZarada od tranzitne takse prvo u Švajcarsku\nPrema istraživanju Insajdera, Srbija je od svih zemalja koje je trebalo da budu na trasi Južnog toka najskuplje platila svoje učešće u tom projektu i pristala je na najlošije uslove.\nSamo je Srbija pristala da istim Sporazumom iz 2008, kojim su utvrđeni osnovni uslovi za izgradnju gasovoda, bez tendera i ispod svake cene proda većinski udeo u nacionalnoj naftnoj industriji i jedinom skladištu gasa Banatski dvor u koji je ulagano decenijama pre toga.\nSamo će Srbija biti manjinski vlasnik deonice preko svoje teritorije i samo je Srbija pristala na to da ulaganje u izgradnju gasovoda a kasnije i ubiranje prihoda od tranzitnih taksi ide preko firme koja je registrovana van granica zemlje, tačnije u Švajcarskoj.\nPROČITAJTE JOŠ: U SLUČAJU DA RASPIŠE: DEMONTRACIJE NA DAN IZBORA\nPROČITAJTE JOŠ: SNP NAŠI: PISMO MAJCI ALEKSANDRA VUČIĆA\nTagovidušan bajatovićgasgasovodjužni tokPutinsrbijasrbijagasšvajcarskašvajcarska firmaturski tokvučić\nObradović: “Vreme je da protesti uđu u novu fazu”


Korona za mjesec dana EKSPLODIRALA: U bolnicama u Srpskoj pet puta više pacijenata nego početkom avgusta | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nKorona za mjesec dana EKSPLODIRALA: U bolnicama u Srpskoj pet puta više pacijenata nego početkom avgusta\nBANJA LUKA, 26. avgusta – U Srpskoj je sve više novozaraženih korona virusom, a u značajnom porastu je i broj onih koji moraju na liječenje, što govori u prilog činjenici da je epidemiološka situacija iz dana u dan sve gora.\nZa 24 časa, a zaključno s jučerašnjim danom, SARS-CoV-2 potvrđen je kod još 162 osobe, što je čak 34,4 odsto od ukupnog broja onih koji su testirani.\nS druge strane, 2. avgusta korona je otkrivena kod dvoje ljudi ili manje od dva odsto testiranih.\nPored skoka broja novozaraženih i hospitalizovanih, sve više je i pacijenata sa teškom formom kovida, te onih koji završavaju na nekom vidu mehaničke podrške. Bolnice rade pod sve većim pritiskom, a kako priliv pacijenata bude rastao, kapacitete i osoblje opet će morati da prebacuju u kovid sistem.\nTrenutno je u zdravstvenim ustanovama u Srpskoj 230 hospitalizovanih, dok ih je, na primjer, 2. avgusta bilo 45 ili pet puta manje.\nOd ukupno 136 hospitalizovanih u UKC RS, tešku formu bolesti ima njih 40, a na respiratoru je 14 pacijenata, podaci su Instituta za javno zdravstvo RS.\nPočetkom avgusta, u ovoj zdravstvenoj ustanovi liječilo se 20 ljudi, od čega je tešku kliničku sliku imalo njih petoro, a na respiratoru je bio jedan pacijent, što takođe potvrđuje u kojoj mjeri se situacija pogoršala.\nIz IJZ RS saopštili su da se u Srpskoj od početka avgusta uočava ponovni rast broja novozaraženih na dnevnoj osnovi.\nStruka upozorava da je, nakon određenog perioda opuštenosti, krajnje vrijeme da shvatimo ozbiljnost situacije i počnemo da poštujemo sve epidemiološke mjere. To je, uz vakcinaciju, jedini način da koliko-toliko zaustavimo širenje virusa, poručuju ljekari.\nOd sredine februara ove godine, kada je kod nas krenula imunizacija protiv korona virusa, pa do 24. avgusta, prvu dozu vakcine u RS primilo je 273.018, a obje doze 188.168. To znači da je u RS kompletno vakcinisano oko 20,2 odsto punoljetnih građana.\nOdređen broj vakcinisan je u Srbiji, ali sve kad se i oni uzmu u obzir, procenat potpuno vakcinisanih još je jako daleko od 70 do 80 odsto, koliko je neophodno za kolektivni imunitet.\nPrethodni članakAmerički staford napao dijete u Banjaluci, zgradom odjekivao vrisak\nNaredni članakVOZIO DROGIRAN Policija u Banjaluci oduzela “BMW”


Srpski političari sa lošim primerom za građane\n18. februar/veljača, 2010. update 18. februar/veljača, 2010.\nSrpski parlamet, arhivska fotografija, foto: Vesna Anđić\nPojedini srpski političari ovih dana slobodno su se izjašnjavali da poseduju lično naoružanje. I neki članovi sadašnje vlade priznali su da imaju pištolje, ali da ih, navodno, ne nose. Javnost u Srbiji ocenjuje da političari na taj način šalju veoma lošu poruku građanima.\nPolitičari u Srbiji ranije se nisu libili da priznaju da kod kuće ili uz sebe imaju po pištolj, pa je Velimir Ilić, ministar u prošloj vlasti, svojevremeno izjavio da je cela vlada posle petooktobarskih promena bila naoružana. Na spisku poznatih koji danas imaju pištolje i dozvole su političari, tajkuni, pevači i druge javne ličnosti. U nedavnoj novinskoj anketi nekoliko ministara iz aktuelne vlade izjavilo je da poseduju oružje.\nDragan Šutanovac, Milutin Mrkonjić, Slobodan Milosavljević, Rasim Ljajić i Oliver Dulić potvrdili su da imaju pištolje, ali da ih ne nose. Beograđane smo pitali da li bi političari trebalo da budu naoružani.\nIako u poslednje vreme političari nerado govore o ličnom naoružanju to je ipak nedavno učinio Velimir Ilić, nekoliko trenutaka nakon što ga je fizički napao prolaznik u centru Beograda.\n"A mnogi su se smejali kada sam rekao da nosim oružje! Evo sada nisam poneo pištolj. I zar je greh ovakvog huligana lišiti života? Kada on mene rešava mog života", izjavio je nedavno Ilić.\nIpak, čini se da je Ilić posle ovakve izjave shvatio grešku i postao je možda prvi političar koji se odrekao pištolja, jer ga je zajedno sa dozvolom za nošenje oružja vratio policiji.\nPoklanjanje oružja ministrima i poslanicima nekada je bila gotovo moda, pa se zna da je Dušan Mihajlović, prvi ministar policije posle pada režima Slobodana Miloševića, poklonio pištolje sa ugraviranom posvetom svim članovima vlade, od kojih je samo četvoro odbilo taj dar.\nSociolog Ratko Božović, za RSE kaže da nema nikakvog smisla da srpski političari budu naoružani i da posedovanjem oružja šalju lošu poruku građanima.\n"Kada on kaže „Hoću da imam pištolj“, on kaže da živi u društvu u kom vladaju haos, nasilje i bezakonje. Tamo gde nema tih atrubuta društva, nema nikakve potrebe da političar ima naoružanje. To je loš primer za jednu orjentaciju i skalu vrednosti, to je previše arhaično za modernitet i dogovornost jednog političara", objašnjava Božović.\nPrema podacima MUP-a i istraživanjima nevladinih organizacija iz 2005. godine, u privatnom posedu u Srbiji ima oko dva miliona komada vatrenog oružja, od čega je polovina u nelegalnom posedu.\nPuška iz prvog čina neminovno u epilogu\nMirjana Dokmanović, iz Viktimološkog društva Srbije, za RSE kaže da bi političari umesto da se bave sobom, morali da rade na razoružavanju građana i suzbijanju nasilja.\n"Ako imate oružje, mnogo ćete brže posegnuti za njim nego ako ga nemate. Činjenica da pištolj postoji u kući ustvari predstavlja okidač za nasilje. Ako oni koji predstavljaju državu nemaju poverenja u državne institucije koje treba da ih zaštite, šta onda mi kao građani možemo da očekujemo. Istraživanje od pre nekoliko godina pokazalo je da je najveći broj ispitanika nepoverenje u državu i njene institucije naveo kao razlog za veliku naoružanost građana", kaže Dokmanovićeva.\nVeliki problem u Srbiji je i to, precizira Ratko Božović, što je oružje u tradiciji Srbije praktično deo folklora.\n"Jer je to bilo sastavni deo onog što mi jesmo kao ratničko društvo, ili kao balkanska priča. To je izgleda i nešto nesvesno prisutno u potrebi ljudi da imaju naoružanje. Što bi psihoanalitičari rekli - da bi bili produženi njime. Kada neko nema sigurnost onda želi da je priušti i na takav način. Na račun toga mogli bi se sa razlogom nasmejati", smatra Božović.\nA umesto odlaska u streljanu na rekreaciju, poručuje Mirjana Dokmanović, političari bi trebalo da se pozabave Zakonom o oružju i municiji.\n"Prema kom svaki punoletni građanin bez ikakvih problema može da nabavi oružje, samo ako kaže da je iz nekog razloga ugrožen. Lekarska kontrola nije obavezna i, ustvari, mnogo više se traži za polaganje vozačkog ispita nego za rukovanje pištoljem", tvrdi ona.\nI na kraju, zaključuje Ratko Božović, obavezno se treba setiti starog pravila:\n"U svakoj predstavi u kojoj u prvom činu na zidu imamo okačenu pušku, ta puška će na kraju sigurno opaliti. Mogla bi i ta slika iz pozorišta da bude nauk za našu stvarnost."


Trećina pacijenata prijavila dugotrajne simptome šest do 12 meseci nakon kovida\nBy redakcija 03/07/2022 Najnovije, Zdravlje\nSkoro trećina osoba koje su preležale kovid prijavila je bar jedan perzistirajući simptom šest do 12 meseci nakon zaraze koronavirusom, pokazalo je dansko istraživanje sprovedeno na 152.000 osoba.\nStudijom je obuhvaćena jedna od do sada najvećih grupa koju su činili oboleli od kovida, a važno je naglasiti da ispitanici nisu bili hospitalizovani zbog posledica te bolesti.\nNjihovo stanje praćeno je duže u odnosu na ostale, ranije sprovedene veće studije, objavili su naučnici sa danskoga „State Serum Institute“ (SSI), vodećeg naučnog tela u području zaraznih bolesti.\nStudija bazirana na upitniku pokazala je da su njeni učesnici najčešće prijavljvali dugotrajne simptome poput promene čula mirisa i ukusa, ali i konstantni umor.\nIstraživanje je sprovedeno između septembra 2020. i aprila 2021., znatno pre pojave omikron soja. Anketom su upoređeni odgovori 61.000 osoba koje su bile pozitivne na koronavirus šest, devet ili 12 meseci ranije, sa odgovorima osoba iz grupe od 91.878 ispitanika, koju su bili negativni na testiranju.\nSveukupno je 29,6 odsto ispitanika koji su na testiranju bili pozitivni na kovid prijavilo bar jedan trajni fizički simptom šest do 12 meseci nakon infekcije, u poređenju sa 13 odsto osoba u kontrolnoj grupi.\nViše od polovine pozitivnih na kovid oseća dugotrajne simptome\nNešto više od polovine, 53,1 odsto, osoba sa pozitivnim rezultatima testiranja na kovid reklo je da su u peripdu od šest do 12 meseci nakon početka infekcije osećali mentalnu i/ili fizičku iscrpljenost, da imaju probleme sa spavanjem ili su navodili razne kognitivne probleme. U kontrolnoj grupi takve probleme je prijavilo 11,5 odsto ispitanih.\nStudija koja još nije prošla recenziju, pokazala je da su među osobama koje su preležale kovid češći i novodijagnostikovni slučajevi anksioznosti i depresije.\nAutor studije Anders Piter Hvid, profesor epidemiologije na SSI, rekao je da su rezultati studije još jedan pokazatelj da bi kreatori politika morali da uzmu u obzir pomenute dugotrajne posledice kovida o kojima se sve više govori.\n“To bi trebalo uzeti u obzir kada odmeravate rizike i koristi medicinskih intervencija i vakcinacije”, rekao je, dodavši da je potrebno sprovesti i dodatna istraživanja.\nDosadašnje procene o prevalenciji dugotrajnog kovida variraju.\nSvetska zdravstvena organizacija (SZO) novonastali sindrom naziva post-kovid stanjem koje karakterišu neki trajni simptomi, poput umora ili nedostatka daha, a javljaju se tri meseca nakon početka infekcije i traju najmanje dva meseca.\nSZO procjenjuje da ovakvi simptomi zahvataju između 10 i 20 posto obolelih.\nDejvid Strejn, predavač na Medicinskom fakultetu Univerziteta Ekster u Velikoj Britaniji, koji nije učestvovao u studiji, rezultate izveštaja ocenio je “prilično zabrinjavajućima”.\n” Ako bude omikron prouzrokovao dugi kovid u jednakom procentu kao i raniji sojevi koronavirusa, u idućih 12 meseci mogli bismo imati veliku krizu pacijenata narušenog zdravlja, naročito s obzirom na broj ljudi koji su bili izloženi ovom podtipu koronavirusa”, rekao je Strejn.\nIzvor: Hina/Reuters, N1, Foto: pixabay\n12 meseci 20 posto obolelih Dejvid Strejn Ekster iscrpljenost istrazivanje koronavirus Kovid pacijent predavač procent rizik šest simptom SZO test zaraza\nSAD: Dopunska vakcina protiv kovida i za decu od 5-11 godina


Čovjek šeta psa na pustom trgu Pijaca del Popolo (Piazza del Popolo), u Rimu, 13. marta 2020.\nNekoliko evropskih zemalja priprema se za postepeno ublažavanje restriktivnih mjera uvedenih u borbi protiv širenja korona virusa koje su na snazi već mjesec dana, no stručnjaci upozoravaju na opasnosti drugog vala masovnih zaraza te napominju da će za povratak u normalnost kakva je bila prije pandemije proći još mnogo vremena, pišu svjetski mediji.\nItalija, Austrija i Danska jedne su od prvih zemalja koje su pokrenule postepeno ublažavanje mjera zabrane uvedenih protiv epidemije novog korona virusa. Njihova iskustva pokazat će put stotinama miliona drugih Evropljana koji žive u izolaciji, napisao je Volstrit žurnal (The Wall Street Journal).\nUkidanje mjera zabrane teći će postepeno, fabrike će nastaviti proizvodnju mnogo prije nego što će restorani i barovi otvoriti svoja vrata ili prije nego ljudima bude dozvoljeno okupljanje na javnim događajima. Planovi vlada uključuju obavezno nošenje maski, opsežno testiranje, uvođenje aplikacija za mobitele s ciljem suzbijanja širenja virusa te osposobljene bolnice posvećene liječenju zaraženih. Ipak, naglašava Volstrit žurnal, izbjegavanje drugog vala masovnih infekcija glavna je briga u Evropi.\nItalija, koja se bori protiv korona virusa od kraja februara i sprovodi najstrožije mjere za fizičku distancu u Evropi, bit će među prvima koja će testirati teren života nakon restrikcija. Očekuje se da će neke fabrike koje su bile zatvorene, naredne sedmice dobiti zeleno svjetlo za pokretanje proizvodnje. No, za slobodno napuštanje svojih domova građani će čekati još najmanje mjesec dana, dodaje list. Vlada, koja poručuje da će ljudi morati da nauče kako da koegzistiraju s virusom, još radi na detaljima.\nAustrija je u ponedjeljak postala prva evropska država koja je objavila detaljan plan puta za ukidanje mjera zabrane i prva ublažavanja počinju 14. aprila. Češka, koja je također rano i agresivno djelovala protiv epidemije, saopštila je kako započinje postepeno otvaranje nekih trgovina, dok su Danska i Norveška najavile postepeno otvaranje nakon 20. aprila.\nVijesti iz Austrije i drugih zemalja vrše pritisak na ostale evropske lidere, uključujući njemačku kancelarku Angelu Merkel, da pruže mapu puta za ukidanje ograničenja na njihovu privredu, ističe Volstrit žurnal. Merkel je nedavno izjavila da Njemačka još nije spremna za ublažavanje mjera zabrane.\n‘Iz crnog u sivo’\nIako broj smrtnih slučajeva od Covid-19 raste širom svijeta, mnoge evropske zemlje razmišljaju o strategiji izlaska iz blokade i ublažavanju mjera zabrane naročito u Evropi i SAD, piše agencija Asošijetid press (The Associated Press) ističući kako je želja za povratkom u normalnost djelomično vođena štetom po svjetsku ekonomiju.\nBanka Francuske rekla je da je francuska ekonomija ušla je u recesiju, s procijenjenim padom od šest odsto u prvom kvartalu u poređenju s prethodna tri mjeseca, dok se Njemačka, evropska ekonomska sila, također suočila s dubokom recesijom. Stručnjak je rekao da će se njemačka ekonomija ove godine smanjiti za 4,2 odsto, dodaje AP.\nNe navodeći pojedinosti, francuske vlasti su otvoreno počele govoriti o planiranju kraja mjera zabrane čiji rok u toj zemlji ističe 15. aprila, dok je ured predsjednika ipak najavio produženje mjera. "Za kraj zatvaranja, nećemo prelaziti iz crnog u bijelo; idemo iz crne u sivo", rekao je vrhunski francuski epidemiolog Žan Fransoa Delfreisi (Jean-François Delfraissy) u radijskom intervjuu.\nBritanski vladini zvaničnici, obasuti povećanim brojem smrtnih slučajeva većim od 7.000, rekli su da su male šanse da će se ukinuti mjere zabrane iako njihov rok ističe sljedeće sedmice. U Španiji, u kojoj je od sada od Covid-19 umrlo više od 14.000 ljudi, vlasti najavljuju postepeno vraćanje u "normalan život" nakon 26. aprila ističući kako će korake i ublažavanje mjera zabrane diktirati stručnjaci.\nU Italiji je većina rasprava o ublažavanju mjera zabrane fokusirana na otvaranje industrija, ukazuje Asošijetid pres. Neki od prijedloga uključuju izdavanje potvrda o imunitetu, za koje bi bili potrebni testovi krvi na antitijela i omogućavanje mlađim radnicima da se prvi vrate na posao jer su manje osjetljivi na virus.\nKako živjeti s virusom\nVlade u evropskim državama žarko žele dati svojim građanima osjećaj nade i ponovo pokrenuti privredne aktivnosti, ali u sjeni te želje je stvarni rizik od drugog vala masovnih infekcija i smrti, ukazuje Njujork tajms (The New York Times) ističući da je poruka stručnjaka da sljedeća faza nije povratak normalnosti već kako živjeti s pandemijom, vjervotano još dugo vremena.\nPažljivo, i s puno upozorenja, neki su se dijelovi Evrope odlučili za postepeno ublažavanje mjera ograničenja koja su na snazi već gotovo mjesec dana: Austrija dopušta malim trgovinama da nastave posao nakon Uskrsa, Danska otvara jaslice i osnovne škole, a Češka planira ukinuti zabranu putovanja svojim sugrađanima.\nNoseći masku za lice i govoreći iza pleksiglasa, austrijski kancelar Sebastijan Kurc (Sebastian Kurz) ilustrovao je kako bi nova norma mogla izgledati kada je ove sedmice najavio "postepeno uskrsnuće ekonomije". Ipak je naglasio da će vlada stalno nadzirati situaciju i, ako bude potrebno, ponovo nametnuti mjere ograničenja. No, ocjenjuje njujorški list, koliko je prerano dopustiti nastavak nekih aktivnosti - i kojih aktivnosti - je najvažnije pitanje.\nDirektor Svjetske zdravstvene organizacije za Evropu, Hans Kluge upozorio je u srijedu da je uprkos nekim "pozitivnim znakovima", prerano ukinuti mjere zaštite. Umjesto da traže povratak normalnosti, mnogi stručnjaci upozoravaju da je život s virusom možda nova norma, barem u mjesecima koji dolaze. Jedino kada bi svijet mogao očekivati povratak onome što nalikuje normalnosti od prije korona virusa je nakon pronalaska vakcine. Do tada, upozoravaju stručnjaci, prijetnja od drugog vala epidemije je stalna.\nMnoge druge zemlje u Evropi oklijevaju s uvođenjem plana ublažavanja mjera zabrane, naglašava Njujork tajms. Evropska komisija odustala je od planiranja da ovaj sedmice predstavi "mapu puta" za ukidanje ograničenja nakon što je nekoliko glavnih gradova upozorilo da bi takav potez poslao opasnu poruku u trenutku kada se od miliona građana traži da ostanu kod kuće.


Kremlj: Isporuke zapadnog oružja samo će doneti Ukrajini više patnje - 02.06.2022, Sputnik Srbija\nIsporuke zapadnog oružja Kijevu neće se odraziti na ostvarenje ciljeva ruske specijalne vojne operacije, ali će to doneti više patnje samoj Ukrajini, rekao je... 02.06.2022, Sputnik Srbija\nKako je dodao, ciljevi specijalne vojne operacije za zaštitu Donbasa će biti realizovani.Ranije je Rojters pisao da američka administracija planira da proda Ukrajini četiri bespilotne letelice koje mogu biti opremljene raketama „Helfajer“.\nrusija, rusija – politika, politika, vojska i naoružanje, kriza u ukrajini, ukrajina\nIsporuke zapadnog oružja Kijevu neće se odraziti na ostvarenje ciljeva ruske specijalne vojne operacije, ali će to doneti više patnje samoj Ukrajini, rekao je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n„Ukrajinu i dalje pumpaju oružjem, najsavremenijim. Kao i pre, ne želim da govorim o apsolutno nepoželjnim i veoma neprijatnim scenarijima kada bi to oružje hipotetički pokušali da upotrebe protiv ciljeva na našoj teritoriji. To bi značajno promenilo situaciju u nepovoljnom pravcu“, ocenio je Peskov, upitan da prokomentariše informacije o novim isporukama američkog oružja Ukrajini.\nKako je dodao, ciljevi specijalne vojne operacije za zaštitu Donbasa će biti realizovani.\n„Pumpanje Ukrajine oružjem, svaki put sve savremenijim, ne menja parametre specijalne vojne operacije – u svakom slučaju ciljevi specijalne vojne operacije će biti ostvareni – ali to će doneti više patnje Ukrajini koja je jednostavno instrument u rukama zemalja koje tamo isporučuju oružje“, naglasio je Peskov.\nRanije je Rojters pisao da američka administracija planira da proda Ukrajini četiri bespilotne letelice koje mogu biti opremljene raketama „Helfajer“.


Danas zvanično počinje predizborna kampanja za lokalne izbore\nU skladu sa Uputstvom o rokovima i redoslijedu izbornih aktivnosti za Lokalne izbore 2020. godine koji će se održati u nedjelju, 15. novembra 2020. godine danas je dan kada službeno počinje izborna kampanja i traje do 14.11.2020. godine do 07.00 sati ujutro kada počinje izborna šutnja. Po odredbama izbornog zakona BiH izborna kampanja se definira kao „period u kojem politički subjekti na zakonom utvrđen način upoznaju birače i javnost sa svojim programom i kandidatima“, saopćeno je iz CIK BiH.\nNadležna gradska/općinska tijela dužna su osigurati ravnopravan tretman političkim strankama, koalicijama, listama neovisnih kandidata i neovisnim kandidatima koji su ovjereni za učešće na izborima u njihovim zahtjevima da javna mjesta i javne objekte koriste u svrhu kampanje, uključujući održavanje skupova, izlaganje oglasa, plakata, postera i drugog sličnog materijala, naglašeno je iz CIK-a.\nJedna od zakonskih zabrana na koju posebno skrećemo pažnju, je korištenja jezika koji bi nekoga mogao navesti ili podstaći na nasilje ili širenje mržnje. Centralna izborna komisija BiH ima ovlaštenja da izrekne novčanu kaznu koja ne prelazi iznos od 10.000 konvertibilnih maraka, ukloni ime kandidata sa kandidatske liste ako se utvrdi da je kandidat lično odgovoran za povredu zakona ili da poništi ovjeru političkog subjekta. Koja će od navedenih sankcija biti izrečena zavisi od težine učinjenog prekršaja kao i učestalosti, istakli su.\nU emisijama elektronskih medija nijedan politički subjekt ne može imati povlašten položaj u odnosu prema drugom političkom subjektu, te da zvaničnici na svim nivoima vlasti koji su kandidati na izborima ne smiju imati povlašten položaj prema drugim učesnicima u izbornom procesu. Informiranje o redovnim aktivnostima zvaničnika na svim nivoima vlasti prema odredbama Izbornog zakona BiH dopušteno je u okviru informativnih programa elektronskih medija, bez navođenja njihove kandidature na izborima i stranačke pripadnosti, kad god se radi o aktivnostima koje proizilaze iz zakonom utvrđenog djelokruga tijela kojima pripadaju, navode iz CIK BiH.\nCentralna izborna komisija BiH poziva političke stranke, kandidate i pristalice političkih stranaka, koalicija, kao i neovisne kandidate i njihove pristalice, te zaposlene ili na drugi način angažirane u izbornoj administraciji da se uzdrže od izjava koje dižu tenzije, da vode fer izbornu kampanju. CIK BiH poziva i predstavnike medija i birače da daju svoj doprinos da kampanja i cijeli izborni proces protekne u demokratskom okruženju.\nizbori Lokalni izbori predizborna kampanja\nOpćina Fojnica: Javni poziv stručnim licima\nMemorijalni pohod na Inač, u znak sjećanja na Džemala Bijedića\nSBK: Građani podijeljeni oko vakcinisanja protiv koronavirusa\nVIDEO/Iduće godine putovat će se završenom cestom Stolac – Neum\nNeophodna četvrta operacija: Dječak Isa Habula nas treba\nKrizni štab FBiH: Obavezno nošenje maski u zatvorenom i na otvorenom prostoru\npohod na inač tunel Žaba Isa Habul sazlija saz Sead Bošnjić Lug PD „Bitovnja“ Kreševo PD „Vranica“ Fojnica Dijalizirani pacijenti


RTS :: Više od 8.000 Kineza istrčalo "virtuelni" Beogradski maraton\nAtletika Više od 8.000 Kineza istrčalo "virtuelni" Beogradski maraton\nponedeljak, 27. apr 2020, 14:30 -> 16:41\nViše od 8.000 Kineza istrčalo "virtuelni" Beogradski maraton\nViše od 8.000 Kineza istrčalo je u nedelju "virtuelni" 33. Beogradski maraton, u originalnom terminu, jer je trka prvobitno bila zakazana za 26. april, pa zbog pandemije koronavirusa odložena za 18. oktobar.\nKineska trkačka zajednica, najbrojnija na svetu, nije želela da se pomiri sa ovom situacijom i na ovaj način dala je podršku Beogradu i Srbiji kroz trku "33. Belgrade marathon Virtual Run, China- Serbia Friendship long live".\nS obzirom na to da je u Kini još uvek na snazi zabrana masovnog okupljanja, kao i masovnog zajedničkog trčanja - ovogodišnji 33. Beogradski maraton održan je tako što je svaki prijavljeni učesnik, sa teritorije cele NR Kine, samostalno trčao svoju trku, koja je mogla da bude i kraća od maratona.\nPretrčana distanca bila je praćena i evidentirana, a svaki učesnik je, kao podsećanje na učestvovanje u ovom jedinstvenom događaju, dobio i posebno dizajniranu dvojezičnu elektronsku diplomu.\nTakođe je kreirana i unikatna serija medalja sa ispisom "China-Serbia Friendship Long Live" sa zastavama NR Kine i Republike Srbije na traci za medalju.\nU pripremi i po završetku ovog jedinstvenog događaja, mnogobrojni trkački klubovi, organizatori maratona, specijalizovani turoperatori i pojedinci - a među njima i neke poznate kineske ličnosti objavljivali su na svojim društvenim mrežama postove - odnosno video materijale i fotografije sa pozitivnim komentarima o samom događaju, o Beogradu i Srbiji.\nKineska trkačka zajednica je, na ovaj jedinstven način, pokazala svoju snagu i solidarnost u daljoj izgradnji srpskog i kineskog prijateljstva.\nJužnoafrički olimpijac kažnjen zbog kršenja izolacije\nNajbrži čovek planete dobio naslednicu\nAtletska dvorana od danas ponovo otvorena za treninge\nPonovo leti, Ivana Španović trenirala na stadionu Vojvodine


Bez njega su najverovatnije do kraja godine! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Novosti Fudbal Bez njega su najverovatnije do kraja godine!\nLoše vesti za Crvenu Zvezdu danas su i zvanično potvrđene. Aleksandar Katai je obnovio povredu lože na utakmici protiv Škotske, a terapije nisu pokazale veliki napredak, te on definitivno neće moći da igra protiv Hofenhajma u četvrtak.\nNakon novih pregleda, preporučeno mu je mirovanje u naredne dve nedelje, što bi moglo da znači i kraj jesenjeg dela sezone za napadača crveno-belih.\nPodsetimo, Crvenoj Zvezdi je matematički dovoljan bod iz naredna dva kola grupne faze Lige Evrope, i to u slučaju da Liberec upiše maksimalan učinak. Teško je zamisliti tako nešto u praksi, zato mediji s pravom pišu da je Zvezda blizu evropskog proleća.\nSledeći tekstIzveštaj sa Finala Kupa Srbije


Dnevna soba Milosa Crnjanskog u "Galeriji Adligat" u Inđiji\nDnevna soba Milosa Crnjanskog u „Galeriji Adligat“ u Inđiji\nTanjug 29. marta 2022. 17:42\nINĐIJA – Dnevna soba Miloša Crnjanskog i njegove supruge Vide naći će se u Galeriji Adligat u Inđiji koja počinje sa radom sutra, 30. MARTA.\nU beogradskom ogranku muzeja Adligat u Inđiji 30. MARTA će biti otvoren i Legat Pavla Vujisića.\nDirektor turističke organizacije Inđija Milan Bogojević kaže za Tanjug da će posetioci muzeja imati ekskluzivnu priliku da vide do sada neizložene artefakte u „Galeriji Adligat“.\n„Predstavićemo kompletnu dnevnu sobu Miloša Crnjanskog u kojoj će se naći veliki broj ličnih predmeta slavnog pisca, uključujući dokumenta, mašinu njegove supruge Vide Crnjanski o kojoj on piše u „Romanu o Londonu“…Crnjanski je pisao da je ta mašina bila vrlo značajna za njega i Vidu i da su od Vidinog šivenja i krojenja živeli u Londonu“, kaže Bogojević.\nOn dodaje da je izloženi nameštaj 1965. godine stigao sa bračnim parom Crnjanski u Srbiju po povratku iz Londona.\n„Taj nameštaj se do Vidine smrti nalazio u njihovom stanu. Nakon toga je porodica Ružić poklonila stvari Adligatu, a oni su ih preusmerili ka ogranku u Inđiji. Nameštaj je odličnom stanju, neki jastuci su malo presvučeni, ali se originalni materijal čuva. Imamo i fotografije bračnog para Crnjanski na kojima se vidi kako njih dvoje sede zagrljeni na trosedu koji smo izložili“, kazao je Bogojević.\nKako navodi, deo postavke posvećen Crnjanskom u Galeriji Adligat, je istinska ekskluziva zato što ni dobri poznavaoci Miloša Crnjanskog nisu znali za taj nameštaj.\nPored legata Pavla Vujisića i dnevne sobe Miloša Crnjanskog, planirano je da posetioci muzeja dobiju mogućnost da vide legate Danila Bate Stojkovića, Zorana Simjanovića, Ivana Bekjareva i Donke Špiček.\nStalna postavka bi trebalo da bude legat posvećen poznatim Inđičanima, za početak reditelju Nikiti Milivojeviću i sportisti Miroslavu Raduljici.


Učenički parlament Gimnazije u „borbi“ protiv nasilja – Info Centar Juga\nDanas su predstavnici Učeničkog parlamenta lebanske Gimnazije, uz podršku koordinatora Učeničkog parlamenta i pedagoga škole održali radionicu sa temom „Nenasilje“.\nBilo je priče o Međunarodnom danu nenasilja čije je osnivač Mahatma Gandi – rodonačenik strategije i dosledne primene nenasilnog otpora. Generalna skupština UN 2007. godine ustanovila je obeležavanje ovog dana kao priliku za „širenje poruke nenasilja“ rezolucijom koja potvrđuje „univerzalnu važnost principa nenasilja“.\nJoš jedan od razloga realizacije ove radionice je i tok Dečje nedelje pod sloganom „Moje je pravo da živim srećno i zdravo – za odrastanje bez nasilja“. Palamnetarci su izradili panoe sa definicijom i oblicima nasilja kao i nivoima reagovanja u situacijama nasilja.\nDiskutovalo se i o toleranciji, nenasilnoj komunikaciji, saradnji, rešavanju konflikata i slično. Ovo je samo jedna u nizu od aktivnosti koje su u planu rada Učeničkog parlamenta Gimnazije a tiču se gore navedenih diskusija.\nCilj ovih radionica je da se srednjoškolci druže, edukuju, svoje zananje prenesu ostalim učenicima i da im škola pruži bezbedno i podsticajno okruženje.


"Mrešćenje šarana" oduševilo borsku publiku\n01:39: PM petak 23 oktobra, 2020\n„Mrešćenje šarana“ oduševilo borsku publiku\nPosted on 26. oktobra 2016. at 12:17 by Ist Media\nBOR (IST Media, Milena Stanojković) Do poslednjeg mesta ispunjena sala Muzičke škole u Boru dočekala je sinoć glumce beogradskog pozorišta Atelje 212 koji su se borskoj publici predstavili komadom „Mrešćenje šarana“ u sklopu jesenjeg programa Centra za kulturu Bor.\nPredstava po tekstu Aleksandra Popovića, a u režiji Milana Neškovića smeštena je u period Drugog svetskog rata i na apsurdan, komičan i tragičan način govori o političkim previranjima, prelomnim istorijskim trenucima i ljudskim moralnim posrnućima u borbi za vlast.\nSjajna glumačka ekipa koju čine Tihomir Stanić, Hristina Popović, Nenad Jezdić, Viktor Savić, Nemanja Oliverić, Ivan Jevtović, Dubravka Mijatović i Dragana Đukić na izuzetno ubedljiv način uspela je borskoj publici da prenese turbulentno vreme i represivni sistem kroz događaje unutar jedne porodice.\nSvoje oduševljenje predstavom publika u Boru pokazala je dugim aplauzom kojim je pozdravila glumce i autore ove predstave. Fotografije sa predstave pogledajte u nastavku.


Srpski sajt prodat za čak 15 miliona evra! | Ivan Drakic\nObjavljeno: april 7, 2016 od strane Ivan Drakic pod Tehnologija, Uncategorized, Zanimljivosi\nAskGemblers kupila malteška kompanija Catena Media. Osnovan pre devet godina i ima samo 30 zaposlenih. Popularnost stekao prikupljanjem iobjavama komentara uz ocene kazina.\nNAJPOSEĆENIJI sajt za rangiranje kazina i ocene igrača AskGemblers.com, prodat je firmi sa Malte Catena Media za čak 15 miliona evra, što je, verovatno, jedna od najuspešnijih javnih prodaja srpske tehnološke firme! Ovaj veb-portal je već tri godine zaredom proglašavan za najbolji sajt igara na sreću na svetu.\nDomaći sajt AskGemblers.com popularnost je stekao prikupljanjem i objavama komentara uz ocene kazina, pruživši tako proverene informacije korisnicima u vezi sa onlajn klađenjem. Uz to, ovaj portal pomaže rešavanje sporova oko isplate dobitaka i bonusa, te je servis pomogao igračima da povrate čak 5,6 miliona dolara, u 63 odsto rešenih problema korisnika.\nAskGemblers.com osnovan je 2006. godine zahvaljujući Igoru Šalindriji koji je, godinu dana ranije, počeo da radi kao šanker u jednom kazinu. Zahvaljujući interesovanju za veb, prešao je u internet odeljenje kompanije, a potom, proslavljenim sajtom, zaslužio poverenje igrača, ali i kazina širom sveta. Svih 30 zaposlenih u ovoj firmi, nakon ove akvizicije, imaće priliku da nastavi da radi za maltešku kompaniju Catena Media, koja je osnovana čak šest godina posle proslavljenog srpskog sajta. Ova kompanija broji oko 130 zaposlenih, a glavna tržišta su joj Švedska, Norveška, Finska, Holandija i Velika Britanija.\nPrema pisanju portala Startit, prihodi AskGemblersa u prvoj četvrtini 2016. godine iznosili su 810.000 evra, sa profitnom stopom koja prelazi 80 odsto, a više od tri miliona posetilaca mesečno zatraži pomoć, ili se informiše na ovom sajtu.\nOCENE I ŽALBE\nNA sajtu AscGamblers.com nalaze se mnogobrojna kazina koja je moguće oceniti, izneti žalbu, ali istu i pročitati. Oni takođe imaju i „crnu listu“ na kojima se, prema oceni igrača, nalaze i najomraženija kazina, koja nisu isplatila dobitke, sve u cilju „fer pleja“ i pomoći onlajn igračima.


Njujork dejli njuz i Propablika dobitnici Pulicerove nagrade\nPulicerovu nagradu za 2016. godinu, za novinarstvo u javnom interesu, osvojili su "Njujork dejli njuz" i "Propablika", dok je ovu nagradu za istraživačko novinarstvo dobio "Čarlston gazet mejl", saopštio je odbor za dodelu ove prestižne novinarske nagrade.\nPulicerova nagrada se dodeljuje od 1917. godine u SAD, a o pobednicima odlučuju bivši dobitnici i ugledni novinari i akademici.\nNovinar Vošington posta Dejvid Farentold osvojio je nagradu za izveštavanje o predsedničkoj kampanji Donalda Trampa uz obrazloženje da je "napravio model za transparentno novinarstvo u pokrivanju političkih kampanja", prenosi Rojters.\nIzveštači Njujork tajmsa osvojili su nagradu za međunarodno izveštavanje, za članke o naporima ruskog predsednika Vladimira Putina da proširi moć Rusije i van granica zemlje.\nPulicerova nagrada dodeljena je i u kategorijama za najbolji javni servis, najnoviju vest, fotografiju, strip, ali i za fikciju, dramu, istoriju, biografiju, poeziju.\nOve godine stiglo je više od 2.500 prijava za 21 nagradu, uključujući 14 za američko novinarstvo u više kategorija.\nKako se navodi, do sada su dobitnici bili iz uglednih medija, poput Njujork tajmsa, Vašington posta, Volstrit džornala i drugih.\n« Mekejn: Srbija ima vitalnu ulogu u regionu Litvanac prevario Gugl i Fejsbuk i uzeo im 100 miliona dolara »


Međunarodni dan osoba sa invaliditetom - 3. decembar 2021. - Institut za javno zdravlje Kragujevac Untitled Document\nSvuda u svetu, 3. decembar se obeležava kao Međunarodni dan osoba sa invaliditetom. Naime, Generalna skupština UN je 1992. godine, na posebnoj sednici održanoj radi obeležavanja završetka „Decenije osoba sa invaliditetom“ usvojila Rezoluciju da 3. decembar bude Međunarodni dan osoba sa invaliditetom.\nOve 2021. godine povodom 3. decembra Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom sprovodi se kampanja: „Liderstvo i učešće osoba sa invaliditetom u inkluzivnom, dostupnom i održivom svetu posle KOVID-19“.\nCilj je da se ukaže, da inkluzija osoba sa invaliditetom je suštinski uslov za očuvanje ljudskih prava, održivog razvoja, mira i bezbednosti. Naglašava se da, globalna kriza sa pojavom oboljenja KOVID-19 produbljuje već postojeće nejednakosti, razotkrivajući obim isključenosti i naglašavajući da je rad na inkluziji osoba sa invaliditetom izuzetno važan polazeći od toga da su jedna od najisključenijih grupa u našem društvu i među najteže pogođenima u ovoj krizi u smislu smrtnih slučajeva. Čak i pod normalnim okolnostima, manje je verovatno da će osobama sa invaliditetom biti dostupna zdravstvena zaštita, obrazovanje, zapošljavanje i učestvovanje u zajednici. Zato je potreban integrisani pristup kako bi se osiguralo da osobe sa invaliditetom ne budu izostavljene.


Razgovori čelnika federalne vlade sa misijom MMF-a\nU okviru redovnih godišnjih konsultacija u Bosni i Hercegovini, danas je Misija Međunarodnog monetarnog fonda koju je predvodio Dimitri Demekas, razgovarala sa premijerom Federacije dr Nedžadom Brankovićem, zamjenicima premijera Gavrilom Grahovcem i Vjekoslavom Bevandom i savjetnikom premijera za saradnju sa međunarodnim finansijskim institucijama Šefikom Hafizović.\nPažnja u razgovorima je koncentrisana na planiranje budžetske potrošnje za slijedeću godinu, kao i druga pitanja fiskalne politike od kojih, u najvećoj mjeri, ovisi ukupna javna potrošnja u Federaciji BiH. Pri tome se gospodin Demekas posebno zanimao za Vladin projekat “Jedan zakon-jedan fond” sa stanovišta funkcioniranja i upravljanja Fondom iz kojeg bi se finansirale potrebe boračke populacije.\nOd pitanja iz okvira poreske reforme razgovarano je o rješenjima predloženim u Nacrtu zakona o porezu na dobit, sa posebnim osvrtom na izuzeća od obaveze plaćanja ovog poreza.\n- Vlada Federacije je odlučna da djeluje kao vlada promjena i stoga opredjeljenje da se pokrene investicijski ciklus koji bi bio poticajan i za razvoj domaće industrije, rekao je premijer Branković, obrazlažući namjeru Vlade da, sukladno zaključcima Parlamenta FBiH, prihodima dobijenim od privatizacije, najvećim dijelom, finansira izgradnju bazne, odnosno cestovne infrastrukture.\nRazmjenu mišljenja, kao i sugestije Misije MMF-a o ovim pitanjima federalni premijer je ocijenio dobrodošlim jer, sa stanovišta iskustva koje ova institucija ima iz drugih zemalja, predstavljaju put ka boljim prijedlozima, što je i krajnji cilj Vlade Federacije BiH.


Dan online - Drustvo: Crna Gora korumpirana država - 2020-01-24\nDrustvo IZVJEŠTAJ TRANSPARENSI INTERNAŠNALA POKAZUJE\nIndeks percepcije isti kao lani Crna Gora korumpirana država\nCrna Gora još se nalazi u grupi država koje imaju problem sa korupcijom, pokazuje najnoviji izvještaj internacionalne organizacije Transparensi internešenal (TI). Organizacija TI države rangira prema broju poena od kojih su one blizu maksimalnih sto, sa najmanje korupcije. Na drugoj strani se države koje su bliže nuli tretiraju kao visoko korupirane. Svetski prosjek bodova je 43, a Crna Gora je za dva iznad njega i ima indeks 45, isti kao i prošle godine, što pokazuje da napretka nije bilo i čini da je bliža cifri nula, nego 100.\nNaša država 66. poziciju dijeli sa Bjelorusijom, jedinom državom koja nije članica Savjeta Evrope, kao i sa Argentinom i Senegalom. U 2019. godini na listi 180 država svijeta, Srbija, Bosna i Hercegovina, Sjeverna Makedonija, Kosovo i Albanija su ispod prosjeka, čime se svrstavaju u države sa još prilično visokim stepenom korupcije.\nU Agenciji za sprečavanje korupcije (ASK) najnoviju rang listu, ipak, vide kao dobru.\n– Crna Gora je zauzela 66. poziciju u najnovijem Izvještaju TI, sa indeksom percepcije korupcije 45. To je za jedno mjesto bolja pozicija u odnosu na prethodni izvještaj kada je bila na 67. mjestu sa istim indeksom percepcije korupcije. Agencija podsjeća da je Crna Gora u poslednjih nekoliko godina napravila značajan napredak na listi TI u odnosu na prvo istraživanje kojim je obuhvaćena nakon obnove nezavisnosti, koje je objavljeno 2007. godine, a prema kojem je bila na 84 mjestu, sa indeksom 3.3 (33 prema sadašnjoj metodologiji) – navode u ASK.\nNapredak na listi TI, kako navode, potvrda je „intenzivnog rada i konkretnih rezultata ASK i drugih državnih organa nadležnih za borbu protiv korupcije na preventivnom i represivnom planu”.\n– Bolja pozicija je i pokazatelj da naša država veoma ozbiljno pristupa borbi protiv korupcije, kao jednom od prioriteta u procesu EU integracija. Istovremeno, to je snažan podstrek za nastavak još efikasnijeg sprovođenja svih antikorupcijskih zakona, mjera i aktivnosti. U poređenju sa zemljama regiona, Crna Gora u novom Izvještaju TI bolje pozicionirana u odnosu na Srbiju (91. mjesto, CPI 39), Kosovo i Bosnu i Hercegovinu (dijele 101. mjesto, CPI 36), Albaniju i Sjevernu Makedoniju (dijele 106. mjesto, CPI 35). Takođe, kada je u pitanju poređenje sa zemljama članicama EU, Crna Gora je bolje rangirana i ima bolji indeks percepcije korupcije od Rumunije, Mađarske i Bugarske – kažu u ASK.


Glavni heroinski diler Beograda pokušao da se sakrije iza drveta, ali ga je ubica sustigao i nemilosrdno izrešetao | Telegraf - Najnovije vesti\n1. jun 2018 | 22:29\nGlavni heroinski diler Beograda pokušao da se sakrije iza drveta, ali ga je ubica sustigao i nemilosrdno izrešetao\nNjegovo telo primetile su komšije iza oraha preko puta zgrade u kojoj je živeo\nFoto: MUP Srbije, Pixabay\nPljevljak Radovan Laketić (37), poznat kao jedan od glavnih heroinskih dilera u Beogradu, likvidiran je sa nekoliko metaka u sačekuši ispred zgrade u kojoj je živeo u naselju Veljko Vlahović na Voždovcu. Kako Blic saznaje, on je pokušao da se sakrije od ubice, međutim nije uspeo.\nKako saznajemo sa lica mesta, Laketić je, po svemu sudeći, primetio svog egzekutora pa je preko parkinga trčao sve do žbunja u blizini zgrade. Tu je pokušao da se sakrije iza drveta, međutim ubica ga je stigao i izrešetao na licu mesta. Njegovo telo pronađeno je tek jutros kada su ga primetile komšije iza oraha preko puta zgrade u kojoj je živeo.\nNoćas je u Beogradu ubijen glavni narko-diler: Sve o Radovanu Laketiću čije je telo pronađeno na Voždovcu\nKako javlja reporter "Blica" sa lica mesta, u travi su i dalje vidljivi tragovi krvi. Komšije kažu da su poznavale žrtvu, da su ga sretale u zgradi, međutim dalje nisu želele da komentarišu.\nIzašao iz zatvora, pa ubijen\nRadovan Laketić, iz Pljevalja, nedavno je izašao iz zatvora gde je bio zbog trgovine drogom. Na Banjici je 2009. godine uhapšen u trenutku kada je seo u automobil, a u rancu je imao dva kilograma heroina i više od kilogram smese paracetamola i kofeina.\nRadovan Laketić, Foto: MUP\nU njemu su tada pronađeni još 25 paketa sa više od 19,5 kilograma heroina, sedam paketa sa 6,4 kilograma paracetamola i kofeina, blizu pola kilograma kokaina, osam grama hašiša, 25 grama laktoze za miksovanje, dva miksera s tragovima heroina, digitalne vage za precizno merenje... Ulična vrednost droge procenjana je na oko 500.000 evra.\nKrvavi petak u Zemunu: Ćerka nožem ubila 80-godišnju majku\nDrama u Novom Sadu: Muškarac pucao u kafiću punom gostiju na Grbavici\nOd košarkaške nade do kradljivca: Sportista pljačkao Vračarce, tražio kafetin, pa im otimao novčanike\nTagovi: Beograd, Diler, Heroin, Pljevlja, Radovan Laketić, ubijen, Vozdovac\nBob 02.06.2018 10:03\nZa takve me nije zao jer ti dileri truju nasu decu a oni se bogate nek se svi istrebe izmedju sebe .\nDVADESETDVOJKA 02.06.2018 09:30\nMozda drvo nije bilo dovoljno široko\nSt 02.06.2018 08:18\nKad ste znali da je glavni što ga niste uhapsili


Pamela je priznala koliko je NOVCA dobila od bivšeg muža koji je stariji od nje 22 godine: "Za 12 dana braka skinula mu je uši" - Zena.rs\nNakon što su američki mediji objavili da je Džon Peters, čovek koji je sa Pamelom Anderson bio u braku samo 12 dana, glumici otplatio dugove i kupio joj novu garderobu, javila se i ona sa odgovorom.\nPamela Anderson je priznala da je od Džona Petersa dobila 100.000 dolara, ali je porekla da je otplatio njene dugove.\n"Ne treba niko da mi plaća račune. Imam kuću u Malibuu vrednu 10 miliona dolara koju iznajmljujem već dve godine, a tako će biti sledećih tri do pet godina. Od toga zarađujem 40.000 dolara mesečno. To je više nego dovoljno da platim račune i pokrijem svoje troškove", ispričala je Pamela za "Ladysmith Chemainus Cronicle", lokalne kanadske novine koje su dodale da je glumica "skinula uši" Petersu.\nDodala je da ima i druge izvore novca i ulaganja.\nPamela Anderson na odmoruFoto: Profimedia\n"Mislim da je najbolje ulagati u nekretnine. On se nije slagao. Saslušala bih ga pristojno i rekla da ću razmisliti o tome. Ponašao se kao da sam naivna devojčica", rekla je Pamela.\n"Daily Mail" prenosi da je Pamelin menadžer Majkl Ulman potvrdio da je pokazao Petersu potvrde o porezu u poslednje tri godine i pokazao mu njene mesečne troškove i račune kako bi dokazao njenu finansijsku stabilnost.\nDžon Peters je Pameli Anderson na rastanku dao 100.000 dolara kao "gest dobre volje", rekla je Pamela.\n"To je, kao i sva moja ušteđevina i dodatni novac, završilo u mojoj fondaciji", rekla je Pamela.\nPamela i Džon PetersFoto: Profimedia\nU istim je novinama objavljena Petersova tvrdnja u kojoj poriče da je ikad rekao da je platio njene dugove i navodi da nije razgovarao sa medijima.\n"Nisam razgovarao sa medijima. Voleo sam tu ženu od njene 20. godine. Još uvek je volim. Mi smo prijatelji i uvek ćemo to biti. Pomogao sam joj kad joj je bilo potrebno, ali to je između mene i nje. Mislim da je ona divna i to je sve što ću reći", zaključio je Peters.


MALA MATURA Preporuke nadležnih da se nose maske - UžiceMedia\nNaslovna Obrazovanje MALA MATURA Preporuke nadležnih da se nose maske\nTestom iz srpskog jezika danas, u sredu, u 9 sati, počelo je polaganje završnog ispita za učenike osmog razreda. U četvrtak, 18. juna, je test iz matematike, a u petak 19. juna, kombinovani test koji obuhvata zadatke iz fizike, hemije, biologije, istorije i geografije.\nU užičkim osnovnim školama osmaka ima 717, a na području Zlatiborskog okruga 2772. Prema podacima ima 200 slobodnih mesta više nego učenika koji će konkurisati za upis u srednje škole.\nOve godine je centralizovana štampa, priprema, distribucija u Zavodu za vrednovanje kvaliteta obrazovanja, tako da nema više eksternih štamparija i razloga da bude propusta koji su se dešavali ranijih godina. Sada je sve na jednom mestu, pišu Novosti.\nPrethodni tekstMANJE OSNOVANIH ALI I IZBRISANIH FIRMI Najnovija statistika APR-a\nSledeći tekstBESPLATNA AUTO SEDIŠTA ZA SVE UŽIČKE BEBE


Terzića jedva pustili na konferenciju - Sportske.net\nTerzića jedva pustili na konferenciju\nSelektor odbojkaške reprezentacije Srbije Zoran Terzić nije mogao danas da uđe na konferenciju za novinare posle meča sa Južnom Korejom na Olimpijskim igrama u Londonu, zato što je radnica obezbeđenja rekla da nema odgovarajuću akreditaciju.\nRasuđivanju revnosne radnice nije doprinelo ni to što su brojni izveštači i osoba iz Međunarodne odbojkaške federacije (FIVB) govorili da je u pitanju selektor koji ima obavezu da dođe na konferenciju za novinare.\nSredovečna Britanka samo je defanzivno podigla ruke i govorila "žao mi je, žao mi je, ne sme da uđe niko ko nema odgovarajuću oznaku na akreditaciji".\nTerzić je samo slegnuo ramenima i rekao "još bolje" i okrenuo se da ide, ali su ga tada spopali izveštači iz Srbije za razgovor.\nTokom diskusije sa novinarima o porazu od Koreje 1:3, iz velike sale Erls kort, koja se nalazi u istoimenom kraju zapadnog Londona, dotrčao je viši radnik obezbeđenja i intervenisao kod radnice.\nNakon toga je selektor ipak otišao na konferenciju za novinare, a srpski izveštači su požurili da jave o zanimljivoj anegdoti.


Naslovne strane za subotu, 26. septembar - Glas Podrinja\nBLIC - O rušenju vojnog aviona kod Malog Zvornika "Majka poginulog pilota: Rekao je da će leteti blizu kuće". List piše o dosadašnjem toku epidemije korona virusa "Sedam meseci borbe sa koronom".\nVEČERNjE NOVOSTI - List prenosi izjave očevidaca nakon rušenja vojnog aviona nedaleko od Malog Zvornika "Čekala sam Zvonka da mu mahnem sa terase". "Haradinaj i Gucati vode do dostavljača", o prvim optužnicama i hapšenjima specijalizovaniog veća za zločine OVK.\nDANAS - "Paralelni uspon Ane Brnabić i kompanije njenog rođenog brata", list piše o optužbama na račun premijerke i poslovanja firme "Aseko". O rušenju vojnog aviona u blizini Malog Zvornika "Piloti Vojske Srbije poginuli u avionu starom 34 godine".


Ruskim posmatračima zabranjen pristup na parlamentarnim izborima u Ukrajini - Sputnjik Srbija\n20:34 12.07.2019 (osveženo 20:42 12.07.2019) Preuzmite kraći link\n„Komisija je odbila da registruje 17 zvaničnih posmatrača Biroa za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju. Odluka je doneta u vezi s tim što su navedene osobe državljani Ruske Federacije“, saopštila je pres-služba CIK Ukrajine.\nU saopštenju je navedeno da je komisija odbila da registruje ruske državljane u skladu sa zahtevima ukrajinskog zakona „O osobenostima državne politike u zaštiti državnog suvereniteta Ukrajine na privremeno okupiranim teritorijama Donjecke i Luganske oblasti“.\nCentralna izborna komisija je do 12. jula registrovala 1.413 zvaničnih posmatrača, predstavnike 10 država i 15 međunarodnih organizacija.\nNa predsedničkim izborima u Ukrajini na proleće ove godine prvi put nije bilo posmatrača iz Rusije. Ministar inostranih poslova Sergej Lavrov je ocenio da je odbijanje Kijeva da pusti posmatrače iz Rusije, koji su bili registrovani pri OEBS-u, nelegitimno.\nruski posmatrači, izbori, Ukrajina


Jovanović: Dodik, Čović i Izetbegović su za BiH veća šteta od korone - Portal 072info\n“Države u regionu Zapadnog Balkana koje imaju veliku udeo turizma u BDP će ove godine zabeležiti najveći pad ekonomije – u prvom redu Hrvatska i Crna Gora (oko 9%). Sa druge strane, očekuje se da će Srbija, zbog stabilnih ekonomskih pokazatelja i uspešnih antikriznih mera, ostvariti najmanji pad u regionu, ali i u Evropi – prema prognozama MMF-a i Svetske banke oko 3%. Što se tiče BiH, prognozira se pad BDP od 5%, a kriza će dodatno pogoršati već postojeće strukturalne probleme ekonomije – visok fiskalni i spoljno trgovinski deficit, kao i nezaposlenost. Treba napomenuti da će na razmere ekonomske krize u regionu u velikoj meri uticati i ekonomska situacija u zemljama EU koje su najvažniji ekonomski partneri, pre svega u Nemačkoj i Italiji. Želim istaći da se BIH i pre pandemije suočavala sa brojnim problemima kao što su nezaposlenost, korupcija, kriminal, siromaštvo, beda, masovni odlazak ljudi i besperspektivnost. BIH je nažalost spaljena zemlja. a za to su krivci Dodik, Izetbegović i Čović. Njih trojica su naneli više štete građanima BIH nego korona virus celom Balkanu’’, ispričao je Jovanović.\n“Svetska ekonomija se prema svim procenama trenutno nalazi u najvećoj krizi nakon Drugog svetskog rata. Ona je po svojim razmerama već uveliko prevazišla svetsku finansijsku krizu iz 2008. godine. Međjutim, za razliku od finansijske krize koja je uzrokovana strukturalnim ekonomskim problemima, usled sloma tržišta hipotekarnih kredita, aktuelna kriza je izazvana višom silom – pandemijom virusa Covid 19. Upravo iz tog razloga, i tempo oporavka globalne ekonomije će pre svega zavisiti od uspešnosti borbe protiv virusa. Prema procenama MMF-a i Svetske banke, obuzdavanje virusa u drugoj polovini ove godine bi stvorilo uslove za ekonomski rast već u 2021. godini. Činjenica je da su određene grane ekonomije kao što su turizam, ugostiteljstvo ili transport više pogođene pandemijom od drugih, te će verovatno trpeti i dugoročnije posledice. Sledstveno tome, države koje u velikoj meri zavise od ovih oblasti će se suočiti sa težim posledicama krize”, rekao je ovaj analitičar za N1 i nastavio:\n“Svetska trgovina je u tolikoj meri globalizovana i međuzavisna da je teško proceniti da li će neke države profitirati od krize. Čak i države koje nisu drastično pogođene pandemijom imaju probleme zbog prekida lanaca snabdevanja. Praktično ne postoji ekonomija kojoj se predviđa da će ovu godinu završiti u plusu, tako da će biti moguće identifikovati samo manje ili veće gubitnike”.\n“SAD i EU su potpuno nespremno dočekale udar virusa, a ono što je posebno zanimljivo jeste to da je izostao zajednički odgovor za kataklizmu, s pitanjem kako su zatajile obaveštajne službe SAD i EU. Odluka da se Kina ne izoluje od ostatka sveta, dok se ne izbori sa epidemijom za koju je isključivo odgovorna, samo je Ameriku do sada koštala više ljudskih žrtava nego u Vijetnamskom ratu. Naglašavam da je za ovu kataklizmu isključivo odgovorna Kina i njena Komunistička partija koja je na osnovu brojnih dokaza prikrivala činjenice, hapsila lekare, ućutkivala svedoke i uticala na WHO. Tenzije između Sjedinjenih Američkih Država i Kine, koje su počele 2016. dodatno su se rasplamsale usled epidemije što je dovelo do najniže tačke u odnosima SAD i Kine. Ovaj sukob se raširio na sve segmente odnosa, produbljujući i glavne tačke sporenja, uključujući pitanje Tajvana, 5G mreže, kao i povećane tenzije u Južnokineskom moru”, rekao je Jovanović.\n“Mnogo pre izbijanja epidemije, postalo je jasno da kineski projekat ,,Pojas i put,, predstavlja najveću bezbednosnu prijetnju za EU i njen demokratski poredak. Korupcijom zvaničnika i celih vlada, narušavanjem tržišta dampinškim cijenama, kršenjem pravila ravnopravne poštene trgovine, netransparentnim pogodbama i špijunažom, kineske kompanije su kroz ovaj projekat preuzele kontrolu nad prirodnim resursima, infrastrukturom i komunikacijama. Prioritetne teme na predsedničkim izborima u SAD biće zdravstveni i ekonomski odgovor na epidemiju. Predsednik Tramp će za sve svoje greške u reagovanju optuživati Kinu, koju on i njegove pristalice još od prošlih izbora vide kao najveću pretnju za SAD. Isto tako će i predsednički kandidat demokrata Joe Biden i njegov tim krivca za najveću katastrofu koja je zadesila SAD u poslednjih 70 godina tražiti u Kini. Posledice budućih odnosa Kine sa SAD biće složenije od posledica zastoja svetske ekonomije tokom pandemije. Da li će Kini biti sve oprošteno, hoće li se i dalje tolerisati kineski totalitarizam i maligni uticaji u susedstvu i Evropi, da li će gnev i bes američke javnosti biti iskaljen na nekom drugom, preti li Hong Kongu opasnost da bude kolateralna šteta globalnih kompromisa, komplikovana su pitanja na koje će odgovori uslediti verovatno tek nakon predsedničkih izbora u SAD”, poentirao je on na kraju razgovoru za N1.\nPrethodni članakNe dajte da se osuše: Mobilnim aplikacijama sačuvajte svoje biljke\nSljedeći članakRijedak fenomen: Remek djelo prirode nalazi se nedaleko od Foče


Ministarsvo za informaciono društvo i telekomunikacije je u saradnji sa Ministarstvom finansija, Poreskom Upravom i Upravom za inspekcijske poslove kao i autorima i nosiocima projekta Budi odgovoran, omogućilo građanima da aktivno na portalu eUprave uzmu učešće u projektu "Uključivanje građana u borni protiv sive ekonomije". Ovoj aplikaciji pristupa se putem portala eUprave, sa ciljem uključivanja građana u proces izgradnje i unapređenja digitalne zajednice, kao i korišćenje digitalnih alata u pravcu opšteg društvenog napretka.\nProjekat “Uključivanje građana u borbu protiv sive ekonomije”, osmišljen sinergijskim djelovanjem Vlade Crne Gore, Elektro-tehničkog fakulteta i Kancelarije Programa Ujedinjenih nacija za razvoj, uz podršku Britanske ambasade, otpočeo je u decembru 2013. godine i već za godinu dana realizacije postigao zavidne rezultate, primijećene i podržane, kako od strane domaće javnosti, tako i od strane međunarodne zajednice.\nOsnovna ideja Projekta je uključivanje građana u borbu protiv sive ekonomije, jačanje svijesti o štetnosti ove negativne društvene pojave i preusmjeravanje polovine ukupnog iznosa izdatih kazni po prijavama građana u finansiranje društveno-korisnih projekata, takođe predloženih I izglasanih od strane samih građana.\nU okviru projekta izrađena je aplikacija i portal www.budiodgovoran.me, kojima je proširen spektar komunikacionih kanala između građana i institucija zaduženih za borbu protiv sive ekonomije, u prvom redu Poreske uprave i Uprave za inspekcijske poslove, te pojednostavljena i olakšana procedura za prijavljivanje nepravilnosti.\nZa godinu dana realizacije Projekta građani su prijavili preko 5.000 nepravilnosti uočenih u poslovanju privrednih subjekata u Crnoj Gori, na osnovu čega su izdati prekršajni nalozi u ukupnoj novčanoj vrijednosti od preko 1,1 miliona eura, te omogućeno finansiranje 11 projekata od opšteg društvenog značaja (nabavka medicinske opreme, dječija i socijalna zaštita, zaštita životne sredine i uređenje prostora, mladi i sport) u ukupnoj vrijednosti od oko 550.000 eura.


BEOGRAD – Direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je danas da bi nove mere Prištine mogle da budu varnica koja bi ceo region gurnula u provaliju i apelovao na međunarodnu zajednicu i Albance da to razumeju.\n„Sada nam treba deeskalacija, ne nove vojske na Kosovu i još oružja na buretu baruta, a još manje nove varnice koje bi mogle da gurnu ceo region u provaliju“, rekao je Đurić.\n„Sve što smo radili u prethodnom periodu imalo je za cilj da normalizuje stanje na KiM, ali neko želi nenormalno stanje“, rekao je Đurić.\nNa pitanje koje su to nove mere kojima Prištin preti Srbiji, Đurić kaže da je Srbija prilično dobro informisanai o različitim planovima koji se prave u Prištini i da je u upravo zbog apeluje na međunarodnu zajednicu koja ima i vojno i bezbednosno i politicko prisustvo na KiM da pre nego sto bude kasno to zaustavi“.\n„Znam da je to delovanje protiv mira i nešto što potkopava i budućnost i stabilnost i samih Abanaca i možda i jako skoru budućnosti i sadašnjost. I ja im ne bi savetovao da preuduzimaju te mere, savetovao bih im da se okrenu dijalogu i tražnju rešenja“, poručio je Đurić.\nKako kaže, sasvim sigurno da tim merama neće postići taj cilj, mogu samo da postignu kontraefekat.\n„Neće tako postati više država nego što jesu, ako budu vodili takve mere. One samo doprinose razgradnji njihovih institucija i položaja u međunarodnoj zajednici i uticaju na terenu. Mogu samo da se igraju i da prave predstave, ali to neće doprineti smirivanju situacije ni budućnosti niti ostvarivanju njhovih ciljeva, kaže Đurić i napominje da zeli da spekuliše „kakve sve ludosti pojedinacima mogu da padnu na pamet“.\n„Mogu samo da ih pozovem da to ne rade, jer bi to bila velika greška“, rekao je Đurić i poručionašim ljudima na KiM da će Srbija uvek naći načina da bude uz njih i da ć im omogućiti da ostanu i opstanu na KiM, kao i da niko ne treba da se igra sa njihovom budućnoscu I bezbednošću.\n„Za očuvanje mira i stabilnosti na Balkanu nisu potrebne nove mere već ukidanje postojećih , a ja smatram i nadam se da niko normalan ne želi drugačiji region, Balkan, drugačiju Srbiju KiM od one kojoj se sva deca i svi ljudi mirno i spokojno bave svojim životima, a ne nečim što smo gledali devedesetih i 2000 – tih godina, kada su tamo sprovođeni i nasilje i progoni i sve ostalo“.\nOn ističe da ova upozorenja o opasnosti koja preti zbog ponašanja Prištine nisu preterivanja već izraz najdublje zabrinutosti i navodi da bi Kfor morao da spreči formiranje takozvane vojske Kosova.\n„To mu je mandat, za to je postavljen na KiM“, rekao je Đurić i podsetio na rezoluciju 1244, gde je obaveza NATO i Kfor da spreče postojanje bilo kakvih naoružanih grupa na KIM, i 20 godina posle sukoba stavlja puške ekstremistima u ruke.\n„Oni svakako ne žele da ih koriste za paradiranje 14. decembra, već imaju sa njima najcrnje i najgore moguće planove“, zaključuje Đurić i dodaje da onaj ko naoružava ljude treba da zna da ne doprinosi njihovoj budućnosti.\nOn podseća da Srbija svakako želi mir i stabilnosti i zahteva od Kfora i NATO i međunarodne zajednice da spreči nasilje Prištine\n„Kao štos je Vučić već najavio, ako do toga dođe, Srbija će sa svojim paratnerima u međuarodnoj zajednici preduzimati dalje korake“, zaključio je on.


Dobre vesti za penzionere: Besplatno u banju uz penziju do 27,7 hiljada dinara - Report.rs\nDobre vesti za penzionere: Besplatno u banju uz penziju do 27,7 hiljada dinara\nBy Milos K. 08/20/2020 Kоrisno, Srbija, Vesti\nOd danas do 7. septembra penzioneri sa primanjem do 27,7 hiljada dinara mogu da se prijave za besplatnu rehabilitaciju u nekoj od 25 banja.\nTo je navedeno u pozivu koji je objavio Republički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje.\nUz domaće penzionere čija penzija ne prebacuje 27.775 dinara pravo da se jave za besplatnu banju imaju i oni koji su penzije zaradili kombinovano, primenom domaćih propisa i na osnovu međunarodnih ugovora, ali da im ukupna penzija ne prelazi predviđeni iznos.\nDodatni uslov za penzionere je da nemaju druga lična primanja, navodi Fond PIO.\nFond plaća pun pansion i troškove terapije u banji a penzioneri će tokom boravka u banjama biti potpuno medicinski zbrinuti, što podrazumeva lekarski pregled, EKG, laboratorijske analize, specijalističke preglede i vizite odeljenjskih lekara.\nDo 7. septembra prijave za besplatnu banjsku rehabilitacijuse podnose udruženjima, odnosno odborima korisnika penzija sa područja filijale Fonda na kojoj korisnik ima prebivalište.\nKako je saopšteno rang lista se posebno utvrđuje za starosne, porodične i invalidske penzije.\n“Na redosled na rang listi uticaće visina penzije, dužina staža osiguranja, dužina korišćenja penzije, ostvareno pravo na tuđu negu i pomoć i ostvareno pravo na porodičnu penziju za korisnika koji je to pravo ostvario kao dete koje nije sposobno za samostalni život i rad”, navodi Fond PIO.


CBCG: MFI odobrile manje kredita – Bankar.me\nCBCG: MFI odobrile manje kredita\nOctober 3, 2011 BANKE, CRNA GORA Leave a comment\nMikrokreditne finansijske institucije (MFI) odobrile su u julu kredite od oko 35,7 miliona EUR, što predstavlja nastavak opadajućeg trenda, pokazuju podaci Centralne banke Crne Gore (CBCG).\nU Crnoj Gori posluje pet MFI – Agroinvest, Altermodus, Montenegro Investment Credit, Ozmont i Klikloan.\nIznos ukupno odobrenih kredita MFI je u odnosu na jun smanjen 2,9 odsto, odnosno 31,2 odsto u poređenju sa julom prošle godine. Aktiva MFI na kraju jula iznosila je 47,9 miliona EUR i bila je 0,7 odsto viša nego u junu. Aktiva je na godišnjem nivou smanjena 27,8 odsto.\nMFI odobravaju namjenske kredite građanima i kompanijama za realizaciju razvojnih projekata, a mogu se baviti i ulaganjem u kratkoročne hartije od vrijednosti i pružati usluge savjetnika i finansijskog lizinga.\nMFI korisnicima može odobriti kredit manji od desetine njenog kapitala, a najviše tri hiljade EUR građaninu koji se kod nje prvi put zadužuje, pod uslovom da nijedan naredni koji mu odobri ne bude vrijedniji od osam hiljada.\nKompaniji i preduzetniku koji prvi put koristi kredit odobrava se najviše pet hiljada EUR, a narednog puta do 20 hiljada.\nPOJMOVICBCG Centralna banka Crne Gore Crna Gora Krediti\nPrevious Tri veze do Bara\nSljedeći KAP: Hrvati prodali udio\nKreditna aktivnost banaka veća 129 miliona eura u odnosu na mart 2019.\nCovid-19 mijenja standarde zaduživanja\nŠvedska centralna banka u srijedu je znatno podigla vrijednost programa kupovine imovine kako bi podstakla …