/ Izaberi grad / Bihać / Grad Bihać među 20 općina u BiH nosioc BFC certifikata\nbiscani.net25.04.2018. u 10:02\nNajveći broj lokalnih jedinica koje imaju ovaj certifikat u zemljama jugoistočne Evrope je Bosna i Hercegovina gdje je 20 općina nosilac ovog certifikata, a za 11 od njih, među kojima je i Grad Bihać, jučer u Beogradu dodijeljen je certifikat na Godišnjoj skupština Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED) koja djeluje kao regionalni tehnički sekretarijat BFC procesa.\n„Ovaj program certifikacije nama kao lokalnoj zajednici, omogućava prezentaciju investicionih potencijala, infrastrukture, usluga i informacija koje se nude potencijalnim investitorima i postojećoj privredi i raduje činjenica da smo pokazali spremnost da dobijanjem ovog certifikata napravimo korak naprijed u postizanju konkurentnosti“ – istakao je Šuhret Fazlić, gradonačelnik Bihaća nakon uručenja certifikata u Beogradu.\nBFC SEE program sprovodi se od 2012. i dosad se u proces certifikacije uključilo gotovo 100 gradova i opština iz pet zemalja od kojih su 44 ispunili uslove za sticanje certifikata koji privredi i investitorima predstavlja pečat kvaliteta i dokaz da će u ovim sredinama naći predvidivo poslovno okruženje u skladu s najvišim međunarodnim standardima, efikasne procedure, kvalitetne baze podataka i pouzdane usluge. Certifikacija gradova/općina podrazumijeva ispunjenje određenih standarda, tj. svojevrsnu garanciju da će postojeći privrednici, kao i potencijalni investitori, dobiti usluge i informacije na način koji olakšava poslovanje i aktivnosti koji spadaju u nadležnost lokalnih samouprava, te da će imati pouzdanog partnera u svim fazama realizacije biznisa.\nViše od 3 miliona građana i 150.000 privrednih društava u certifikovanim gradovima i opštinama danas koristi efikasne servise lokalne administracije. Uslovi za poslovanje u ovim sredinama kvalitetniji su u prosjeku za 76 posto.


Antić: SPS i SNS ostaju strateški partneri | SEEbiz.eu\nAntić: SPS i SNS ostaju strateški partneri\nObjavljeno: 11.02.2016 / 10:25\nBEOGRAD - Socijalistička partija Srbije (SPS) nije opozicija Srpskoj naprednoj stranci (SNS), ona je njen saradnik i strateški partner, a tako će ostati i ubuduće i posle izbora, izjavio je zamenik predsednika SPS-a Aleksandar Antić.\n"Ne postoji nijedan racionalni razlog da bude drugačije, niti medju našim partijama postoji ikakva napetost koja bi dovela do drugačijeg ishoda. Mislim da je ovo dovoljno jasno za sve one koji traže tačan i iskren odgovor. Onima koji su opterećeni teorijama zavere stvarno ne mogu da pomognem", rekao je Antić Beti povodom polemike u javnosti o odnosu partnera u koalicionoj vladi.\nSPS će, prema njegovim rečima, tražiti od birača da budu odgovorni i da ne dopuste "improvizacije u upravljanju procesima koji su u toku velikim reformama u ekonomiji, u socijalnoj sferi, zamahu u dovodjenju investitora u Srbiju, čvrstoj spoljnoj politici i drastično poboljšanoj poziciji Srbije u najvažnijim svetskim prestonicama..."\n"Oni (birači) će biti odgovorni i odlučiće svojim glasovima da sve te poslove može da nastavi ovaj isti tim, koji ih je i započeo. U istom kapacitetu i sastavu", rekao je Antić, koji je i ministar energetike Srbije.\nOn je rekao da je jedan od kvaliteta sadašnje vlade, a koji nije krasio ranije političke saveze na vlasti, taj da je partnerstvo zasnovano na otvorenosti i poverenju.\n"Nema medju nama ljubavi, nema krupnih reči jednih o drugima, hvalisanja i tapšanja po ramenu. Ja se nadam da je zaslugom koalicije SNS-a i SPS-a takvo ponašanje u politici zauvek otišlo u istoriju. Kao što Vučić ume da bude direktan prema nama iz SPS-a, tako smo i mi direktni prema njemu i njegovim saradnicima", rekao je Antić.\nOn je dodao da je rezultat takvog odnosa "čist račun, bez skrivenih planova", kao i da je svestan da je "nekima u Srbiji teško da shvate da takvi odnosi mogu da postoje u vrhu vlasti i otuda sva ova naklapanja o nekakvom sukobu SPS-a i SNS-a, koji ustvari ne postoji".\nUpitan da li postoje izgledi da SPS stupi u savez sa opozicijom, Antić je rekao da je to "stoprocentno isključeno".\n"Hajde da budemo ozbiljni. Tako nešto je stoprocentno isključeno. SPS je velika i odgovorna partija koju čine i vode odrasli ljudi. Ne možete od SPS-a očekivati da ima bilo šta sa ljudima koji ni dan-danas ne znaju šta se dogodilo na izborima 2012. godine, a naročito 2014. godine", rekao je on.\nPotreban je, kako se izrazio, "grafikon da shvatite ko je u kojoj stranci, ko se od koga odvojio i ko je sa kim sada u savezu, a naročito ko je protiv koga".\nTagovi: Aleksandar Antić, Socijalistička partija Srbije, Srpska napredna stranka


Šest kompanija sa sumama duga većim od tri milijarde dinara - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tŠest kompanija sa sumama duga većim od tri milijarde dinara\nU zoni blokada računa između milijardu i dve dinara je 14 kompanija\nNarodna banka Srbije objavila je listu pravnih lica sa najvećim iznosom blokade računa u čijem vrhu je šest kompanija sa sumama duga većim od tri milijarde dinara.\nNa osnovu preseka od 30. novembra lider po iznosu blokade je Ladinvest koji je blokiran za 3,68 milijardi dinara, a blokade veće od tri milijarde bez kamata imaju i FRA AD Čačak, Kilton, novosadska Agencija za krizni menadžment, Energa Gas and Power iz Beograda i Finam Skin.\nFirme koje su blokirane za iznose između dve i tri milijarde su Industrija vode Aqua com, Luka Beograd i Magma prom. U zoni blokada računa između milijardu i dve dinara je 14 kompanija, dok je na dnu liste 100 kompanija sa najvećim iznosom blokade računa firma iz Kaluđerice koja je blokirana za 345,1 milion dinara.\nZa kompanije sa ove liste objavljen je i broj dana nelikvidnosti koji iznosi od pet do 6.585 dana.


Ovaj nesvakidašnji slučaj otkriven je kada je poznanik policiji prijavio Iliju M. koji mu je zbog neobavljenog posla - eliminacije zeta, konstantno upućivao pretnje.\n- Osumnjičeni Ilija M. je iz Novog Sada, gde žive i njegovi ćerka i zet. Njih dvoje već duže imaju problema u braku, svađaju se, navodno je bilo i batina. Činjenica je da je i ćerka prijavljivala supruga zbog fizičkog nasilja, ali i on nju. Da li se Iliji M. ćerka žalila na supruga ili je on sam uvideo da taj brak ne štima, i da njegova naslednica pati i trpi fizičko nasilje, biće utvrđeno u istrazi. U svakom slučaju, osumnjičeni Ilija M. je odlučio da zeta malo nauči pameti - saznaje “Blic” od izvora upoznatog sa istragom.\nIako je rešavanje bračnih problema uzeo u svoje ruke, potrudio se da ne lično ne bude uprljan već je stupio u kontakt sa poznanikom sa područja Sremske Mitrovice, sa kojim se sastao u Irigu.\n- Poznaniku koji inače nije iz kriminalnih krugova predložio je da pretuče njegovog zeta i zauzvrat mu da nekoliko hiljada evra da taj posao obavi. Vreme je odmicalo ali poznanik nije realizovao njegov naum i zeta “naučio pameti”. Ilija M. je tada ponovio pozvao poznanika, i opet su se sastali. Tada mu je predložio da zeta ubije i da bi ostvario taj plan, poznaniku dao još novca, Verovatno je smatra da je eliminacija zeta ozbiljniji posao pa i da košta više - dodaje naš izvor.\nTatjana platila baštovanu da joj ubije muža, a on je sada POSEĆUJE U ZATVORU i piše joj pisma\nPoznanik je uzeo novac, ali po svemu sudeći, nije imao nameru da počini zločin. Ilija M. ga je zvao, ovaj je odugovlačio sa realizacijom plana o ubistvu.\n- Verovatno je shvatio da od njegove namere nema ništa pa je poznanika počeo da zove i da mu preti zbog toga. Poznanik je shvatio da je vrag odneo šalu i da je sada i on ugrožen, pa je Iliju M. prijavio policiji - kaže naš sagovornik.\nDetaljno je ispričao sve o namerama vremešnog Novosađanina, pa je Ilija M. uhapšen. Osumnjičen je za podstrekivanje na ubistvo i na predlog tužioca, sudija za prethodni postupak mu je odredio pritvor do 30 dana.\nSlično kao i Ilija M., koji je želeo da eliminiše zeta, i Senćanka Tatjana B. prošlog leta dala je 1.000 evra baštovanu da bi ubio njenog muža. Nameravala je da mu da još 600 evra, a plan joj je bio da baštovan noću upadne u njenu kuću, ubije muža, a nju pretuče i izvrši premetačinu, kako bi ona izbegla sumnju da je povezana sa zločinom. Baštovan je međutim novac koji mu je Tatjana B. dala potrošio i nju prijavio policiji.


"Uprava firme još nije pribavila svu potrebnu dokumentaciju. Kada nam je dostave, biće objavljen javni poziv koji neće trajati duže od 30 dana", rekli su u Agenciji za privatizaciju Tuzlanskog kantona.\nSenada Alihodžić, predsjednica Sindikata KHK-a, rekla je da je upitno da li će se indijski GSHL, suvlasnik firme GIKIL, moći pojaviti kao kupac 15 odsto udjela iako se na njega računalo. Indijci su, inače, sa KHK osnovali GIKIL.\n"Indijci nisu uložili 46 miliona KM, što je bila njihova obaveza. Postoji varijanta da taj dug bude reprogramiran, ali Vlada Tuzlanskog kantona od indijske kompanije traži bankovnu garanciju. Do sada ništa nije urađeno i ne vjerujemo da će išta i uraditi do prodaje. Pitanje je ko će htjeti kupiti udio", kazala je Alihodžićeva.\nIstakla je da za izmirenje obaveza prema radnicima treba oko pet miliona KM i to za penziono-invalidsko osiguranje od 2004. do 2008. godine, zaostale plate od 1992. godine do danas, te otpremnine. Naglasila je da je 250 radnika šestu godinu na ulici, koliko ne radi KHK, te da svaki mjesec dugovi samo za PIO rastu za 40.000 KM.\n"Radi se o nebrizi Vlade Tuzlanskog kantona za kapital njene firme. Dugovi nemaju odakle biti izmireni nego iz kapitala KHK-a", kazala je Alihodžićeva. Izjave direktora KHK-a Vehida Mešića i ministra industrije, energetike i rudarstva Tuzlanskog kantona Sehudina Ograševića nismo uspjeli dobiti.


Norveška sigurna protiv Srbije\nUpravo je završen prvi meč druge faze takmičenja na Evropskom rukometnom prvenstvu u Hrvatskoj. Reperezentacija Norveške rezultatom 32:27 savladala je selekciju Srbije i tako upisala četvrti bod u Grupi 1, izjednačivši se sa Švedskom i Francuskom koje imaju utakmicu manje. Na kraju slobodno se može reći da rezultat ove utakmice i nije sasvim realan, jer su rukometaši Srbije pružili solidnu partiju, pogotovo u prvom poluvremenu.\n811\tObjavljeno 18 januar 2018 Autor: Zoran Kalinac\n1032\tObjavljeno 17 januar 2018 Autor: Zoran Kalinac\nVečeras se igraju preostale četiri utakmice prvog dijela EP u rukometu\nEvropsko prvenstvo u Hrvatskoj polako se zahuhtava, a večeras oko 22 časa saznaćemo imena svih učesnika druge faze takmičenja. Ostalo je još da se odigraju utakmice trećeg kola u Grupama C i D. Dva susreta na rasporedu su od 18 časova i 15 minuta, a u njima se sastaju Njemačka i Makedonija, odnosno Češka i Mađarska.\n980\tObjavljeno 17 januar 2018 Autor: Zoran Kalinac\n942\tObjavljeno 16 januar 2018 Autor: Zoran Kalinac\n982\tObjavljeno 16 januar 2018 Autor: Zoran Kalinac\n923\tObjavljeno 15 januar 2018 Autor: Zoran Kalinac\nNakon dva odigrana kola Evropskom prvenstvu u rukometu, plasman u drugu fazu obezbjedile su reprezentacije Hrvatske,Švedske Francuske, Njemačka, Makedonija i Španija.\n1181\tObjavljeno 15 januar 2018 Autor: David Pavlović\n1070\tObjavljeno 15 januar 2018 Autor: Zoran Kalinac\nRukometaši Makedonije savladali su Sloveniju rezultatom 25:24 u prvom kolu Evropskog prvenstva igranog danas u Zagrebu.\n1318\tObjavljeno 13 januar 2018 Autor: David Pavlović\nRukometna reprezentacija Srbije ubjedljivo je poražena u prvom kolu Evropskog prvenstva od domaćina Hrvatske sa 32:22.\n836\tObjavljeno 13 januar 2018 Autor: David Pavlović


SELAKOVIĆ: Saradnja sa Rusijom ključna za očuvanje pozicije Srbije! | Happy BSC portal\n- Razgovarali smo o saradnji dva ministarstva i daljem unapređenju saradnje na bilateralnom i multilateralnom nivou i izrazili nadu da ćemo do kraja godine biti u prilici da ugostimo predsednika Rusije Vladimira Putina, kao i ministra Lavrova - rekao je Selaković na zajedničkoj pres konferenciji sa Gruškom.\n- Zahvalni smo i na podršci u svim međunarodnim organizacijama u kojima se Prištiina trudi da postane član. Naša saradanja sa Rusijom je ključna za očuvanje naše pozicije u tim organizacijama i forumima - naveo je Selaković.\nSelaković je Grušku preneo zahvalnost na podršci tokom pandemije koja je, kako je istakao, krunisana 4. juna kada su na online konferenciji predsednici Vučić I Putin video linkom označili proizvodnju vakcine Sputnjik V u Torlaku.


Jednostavno najjači - Novak iz ponora do titule na Rolan Garosu!\nNajbolji srbski teniser i svetski broj jedan Novak Đoković došao je do svoje 19. grend-slem titule u karijeri nakon što je posle velike borbe, pet setova i velikog preokreta savladao Grka Stefanosa Cicipasa u finalu Rolan Garosa sa 3:2 (6:7, 2:6, 6:2, 6:2 i 6:4).\nNovak Đoković, najbolji teniser sveta, osvojio je svoju 19. Grend slem titulu pobedom nad Stefanosom Cicipasom u finalu Rolan Garosa, rezultatom 6:7, 2:6, 6:3, 6:2, 6:4, posle velikog preokreta i ogromne borbe pred publikom na stadionu Filip Šatrije.\nĐoković je imao dva seta manjka u odnosu na rivala, nije izgledao dobro na terenu, iako je odlično startovao meč.\nBez obzira na posledice teškog pada i probleme sa očima, Đoković je uspeo da se potpuno vrati u duel, stigne do izjednačenja, a u petom setu i do preokreta.\nSrbski teniser je osvojio 19. titulu na najvećim teniskim turnirima, dok je Cicipas propustio šansu da to uradi prvi put u profesionalnoj karijeri.


Izvor: RTS, 21.Jan.2022, 21:05\nDeset dana pre isteka roka za dobijanje subvencija za novu opremu, i 100 pred potpuni prelazak na novu fiskalizaciju u Ministarstvu finasija predstavljen je deo do sada odobrenih fiskalih >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << uređaja.\n"Nas 50 u firmi je odlučilo ne da uvozi, već da napravi prvu srpsku onlajn fiskalnu kasu potpuno prilagođenu za novi zakon o fiskalnim kasama", kaže Milomir Trošić iz Kompanije HCP.\n"Sa nekih 50 do 100 firmi imamo kontakt, kao podršku njihovom razvoju jer neće sve firme proizvoditi LPFR već će se orijentisati na osnovni proizvod a to je kasa", napominje Milan Vrbaški iz firme 2D, Novi Sad.\nSubvencije je do sada uzelo oko 84.000 privrednika - 100 evra po prodajnom objektu i isto toliko po fiskalnom uređaju.\n"Posebno želim da iskoristim prilku da pozovem one koji nisu podneli zahtev za subvenciju, jer imamo svega 10 dana do isteka tog roka. I to preko portala E uprave", ukazuje direktorka Poreske uprave Dragana Marković.\n"Imate veliki broj poreskih obveznika koji su kupili fiskalne uređaje ali ih još nisu priključili na sistem čekajući krajnji rok. Problem sa tim je da svi ovi ljudi koji su ovde sa nama, neće imati vremena i dovoljno ekipa na terenu u aprilu mesecu da povežu sve to i da sve sisteme, kako bih rekao, stave u pogon pre isteka roka", ističe Siniša Mali, ministar finansija.


Po nalogu tužitelja Tužiteljstva BiH, policijski djelatnici Državne agencije za istrage i zaštitu-SIPA, na dvije lokacije na području Kantona Sarajevo, vrše pretrese sa ciljem prikupljanja dokaza. Pretresi se vrše u okviru predmeta za organizirani kriminal i ometanje istrage stradanja Dženana Memića u mjesecu februaru 2016. godine.\nQktivnosti se vrše u okviru predmeta na kojem Tužiteljstvo BiH radi dulji vremenski period, a odnosi se na kaznena djela organiziranog kriminala, a u svezi ometanja istrage i prikrivanja dokaza o stradanju Dženana Memića, u mjesecu februaru 2016. godine.\nU interesu istrage, Tužiteljstvo BiH ne može dati javnosti više detalja ni informacija.\nPrevious article Ogromna uvreda za Evropsku uniju u Sarajevu, policija morala reagovati!\nNext article Jusuf Nurkić poslao snažnu poruku zbog filma “Quo Vadis, Aida?”: “Ne želimo osvetu, tražimo samo pravdu”


Ministar spoljnih poslova Srbije sastao se sa sekretarom Svete Stolice za odnose sa državama nadbuskupom Polom Ričardom Galagerom. - Beogradska nadbiskupija\nHomelokalne vestiMinistar spoljnih poslova Srbije sastao se sa sekretarom Svete Stolice za odnose sa državama nadbuskupom Polom Ričardom Galagerom.\nMinistar spoljnih poslova Srbije sastao se sa sekretarom Svete Stolice za odnose sa državama nadbuskupom Polom Ričardom Galagerom.\nNa konferenciji za novinare posle sastanka, Selaković je izjavio da su odnosi Srbije i Svete Stolice stabilni, dobri i konstruktivni, istakavši da je Srbija opredeljena da sveukupne odnose sa Svetom Stolicom nastavi da neguje i unapređuje u duhu dijaloga i razumevanja.\nMinistar je poručio da je poseta nadbiskupa Galagera, realizovana svega mesec dana nakon njegove posete Svetoj Stolici, odlična prilika za dalji nastavak saradnje.\n„Uspešni međudržavni odnosi potvrđeni su prilikom današnjih susreta koje je nadbiskup Galager imao sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, predsednicom Vlade Anom Brnabić i sada u Ministarstvu spoljnih poslova“, rekao je Selaković, izrazivši spremnost za održavanje naredne runde političkog strukturalnog dijaloga koji će, prema rečima ministra, biti održan u prvoj polovini naredne godine.\nTakođe, ministar je kazao da će međureligijski odnosi svoju potvrdu dobiti u razgovorima koje će monsinjor Galager imati sa predstavnicima SPC.\nSelaković je naglasio da Srbija i Sveta Stolica neguju i podudarnost stavova u značajnom broju pitanja od međunarodnog značaja, naročito kada je reč o zaštiti hrišćana i hrišćanskog nasleđa, unapređenju ljudskih prava, pitanju migranata, izbeglica, ali i sprovođenju Agende o održivom razvoju UN.\nSelaković je preneo da je nadbiskupu Galageru zahvalio na podrškama koje Sveta Stolica pruža Srbiji na putu evrointegracija i principijelnoj podršci po pitanju KiM.\nSrbija smatra EU svojim strateškim opredeljenjem, rekao je Selaković napominjući da se trudimo da našim aktivnim političkim delovanjem to i potvrdimo.\nKada je reč o situaciji na KiM ministar je poručio da je sa nadbiskupom Galagerom razgovarao o dijalogu Beograda i Prištine koji se vodi pod okriljem EU, o problemima sa kojima se suočavamo u procesu dijaloga, ali i o ugroženosti srpske verske, kulturne i istorijske baštine na KiM.\n„Upoznao sam monsinjora sa činjenicom da je od 1999. godine do danas na KiM uništeno preko 150 pravoslavnih crkava i manastira, kao i da je u tri dana, tokom martovskog pogroma 2004, uništeno 34 manastira i crkve“, rekao je Selaković, istakavši da odsustvo civilizacijskog odnosa ukazuje podatak da je oskrnavljeno 256 srpskih pravoslavnih grobalja, od kojih je čak njih 50 potpuno uništeno.\nSelaković je ukazao da je pitanje srpske kulturne i verske baštine na KiM veoma važno, posebno imajući u vidu dalju saradnju Srbije i Svete Stolice u relevantnim međunarodnim organizacijama kao što je Unesko.\n„U narednom periodu nastavićemo da razvijamo naš dijalog, želimo da u duhu dijaloga doprinosimo onome do čega nam je najviše stalo a to je jačanje mira i stabilnosti koji su osnov svakog daljeg razvoja“, zaključio je Selaković.\nSekretar Svete stolice za odnose sa državama Pol Ričard Galager poručio je da diplomatski odnosi Srbije i Svete stolice konstantno jačaju i istakao da Sveta Stolica podržava Srbiju na njenom evropskom putu.\nIzrazio je zadovoljstvo što je drugi put u zvaničnoj poseti Srbiji i zahvalio ministru Selakoviću na pozivu da poseti Beograd, nakon što je šef srpske diplomatije prošlog meseca boravio u zvaničnoj poseti Vatikanu.\nGalager je dodao da o dobrim odnosima govori i to što su 2005, 2015. i 2019. godine realizovane posete Vatikanu na predsedničkom nivou, da je kardinal Pjetro Parolin 2018. godine posetio Srbiju, kao i da je sekretar Svete stolice za odnose sa državama bio u zvaničnoj poseti Srbiji 2015. i 2019.godine.\nNadbiskup je preneo da je Selakovićem razgovarao o regionalnoj saradnji, dijalogu Beograda i Prištine, situaciji sa migrantima.\nTakođe, sa zadovoljstvom je podsetio da se prošle godine navršilo 100 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa, kao i da je zbog pandemije Kovida-19 izložba „Srbija i Vatikan 1878 -1914“ kojom je obeležen jubilej otvorena ove godine.


Ogromna zarada za Crvenu zvezdu u Ligi prvaka: Finansijski benefiti će biti još i veći – Sport Centar Ogromna zarada za Crvenu zvezdu u Ligi prvaka: Finansijski benefiti će biti još i veći – Sport Centar\nPrvi put od osnivanja novog formata Lige šampiona fudbalski klub Crvena zvezda uspio je da se domogne grupne faze takmičenja.\nNakon posljednje odigrane utakmice u Grupi C i završetka evropske sezone možemo da podvučemo crtu i saberemo zaradu koju je Crvena zvezda ostvarila na ime UEFA bonusa.\nSamo od plasmana u Ligu šampiona Zvezda je inkasirala 15.250.000 eura, a dobro je naplatila i svaki od četiri osvojena boda.\nPobjeda nad Liverpulom donela je crveno-bijelima 2.700.000 eura, dok je za remi sa Napolijem Zvezdi plaćeno 900.000 eura.\nKada podvučemo crtu, samo od učešća i ostvarenih rezultata u ovogodišnjoj Ligi šampiona Crvena zvezda je inkasirala 18.850.000 eura.\nCifra će premašiti 20.000.000 eura jer u pomenute cifre nije uračunat takozvani marketing pul, ali ni zarada od prodatih ulaznica, a Zvezda ne treba zaboraviti da je tri puta napunila stadion “Rajko Mitić” u grupnoj fazi.\nUčešćem u Ligi šampiona uvećana je i vrijednost igračkog kadra, tako da će finansijski benefiti od igranja u eliti biti daleko veći od onoga što se u prvom trenutku može staviti na papir, prenose sportske.net.


Kampanja u kampanji - Nezaposlenost i izbori - Nedeljnik Vreme\n25. 10. 2006. / 12.20\nJavni radovi treba da budu namenjeni tzv. tvrdom jezgru nezaposlenih, onima koji se najteže zapošljavaju, a to su po evropskim kriterijumima ljudi koji čekaju na posao preko tri godine, zatim marginalnim grupama (osobama s otežanim faktorima u nalaženju zaposlenja – zavisnicima, ljudima s invaliditetom…), starijim nekvalifikovanim radnicima. Na taj način oni ostvaruju rad na određeno vreme, stručno osposobljavanje i socijalnu sigurnost. Javni radovi jesu socio-psihološkog karaktera – ublažavaju posledice nezaposlenosti, ali bi trebalo da budu i ekonomskog – i ožive privredu. Da bi u tome uspeli, javni radovi moraju biti vrlo temeljno osmišljeni u smislu pripreme projekata, opreme, zemljišta, strukture radnika. Pripreme ponekad traju veoma dugo. Kod nas je sve obavljeno u rekordnom roku, počev od trenutka kada je neko pritisnuo taster za predizbornu kampanju.


"Džoker" je utakmicu protiv "mamuza" u Koloradu završio sa odličnih 28 poena, kojima je pridodao po 11 asistencija i skokova. To je učinak o kom bruji NBA liga. Sasvim zasluženo.\nNe prođe utakmica na kojoj Jokić ne pokaže kolike su mu mogućnosti, a njegove partije posebno su impresivne u februaru. Naime, ovog meseca je upisao četiri tripl-dabla, od čega su tri bila uzastopna. Pritom, šest puta je ove sezone ostvarivao dvocifren broj poena, skokova i asistencija, što ga svrstava u sam vrh najjače lige na svetu.\nA trećim uzastopnim tripl-dablom Nikola Jokić je na neki način ušao u istoriju šampionata. Naime, statističari su izračunali da je od visokih igrača samo još legendarnom Viltu Čemberlenu uspelo to što je našem košarkašu, i to u sezoni 1967/68. O slavi i veličini američkog centra suvišno je i polemisati, pa je jasno koliko je veliki Jokićev uspeh.\nUjedno, centar iz Sombora je treći na listi u NBA ligi po broju tripl-dablova ove sezone, pa su ispred njega samo neprikosnoveni Rasel Vestbruk i Lebron Džejms.


Bilateralne konsultacije Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine i Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija Crne Gore\nZamjenik ministrice vanjskih poslova Bosne i Hercegovine mr.sc. Josip Brkić i državni sekretar u Ministarstvu vanjskih poslova i europskih integracija Crne Gore Ljubomir Mišurović predvodili su delegacije ministarstava na bilateralnim konsultacijama o NATO pitanjima, koje su održane 20. aprila 2021. godine u Sarajevu.\nTokom konsultacija razmatrano je jačanje saradnje sa susjedima i u regiji uz promoviranje dijaloga usmjerenog ka rješavanju otvorenih pitanja. Razmijenjena su mišljenja o iskustvima Crne Gore na planu euroatlantskih integracija, te razgovarano o saradnji u okviru Američko-jadranske povelje (A5) i najboljim praksama u korištenju instrumenata i mehanizama saradnje sa NATO-om. Također su prezentirana iskustva Crne Gore na planu javne diplomatije.\nZamjenik ministrice Brkić je istaknuo da su bilateralni odnosi BiH i Crne Gore na visokom stepenu međusobnog uvažavanja, te da su primjer dobrih susjedskih odnosa. Unapređenje odnosa sa Crnom Gorom, i drugim susjednim državama, su jedan od vanjskopolitičkih prioriteta BiH, a regionalna saradnja vitalni i nezamjenjivi mehanizam na putu ka članstvu u Europskoj uniji. Podrška Crne Gore, kao zemlje koja je nedavno postala članicom NATO-a, Bosni i Hercegovini je veoma značajna i korisna kao i razmjena iskustava i know-how u euroatlantskim procesima. Za BiH je naročito važan prijenos iskustva Crne Gore iz oblasti javne diplomatije, odnosno informiranja javnosti o značaju i prednostima unapređenja odnosa sa NATO-om a u kontekstu komunikacijske strategije Crne Gore.\nZamjenik ministrice je istaknuo da BiH ostaje posvećena sigurnosnoj i odbrambenoj saradnji sa susjedima u okviru Američko-jadranske povelje (A5), kojom je naša zemlja tokom 2020. godine uspješno predsjedavala, i uprkos veoma izazovnim okolnostima uzrokovanim pandemijom COVID 19, ostvarila većinu planiranih aktivnosti. A5 je omogućila napredak u odnosima zemalja zapadnog Balkana unapređenjem dijaloga i sigurnosnih uslova u regiji, te se dokazala uspješnim sredstvom za saradnju država koje imaju zajednički interes.\nZamjenik ministrice Brkić, koji je i predsjedavajući Komisije za saradnju s NATO-om informirao je delegaciju Crne Gore o radu i predstojećim aktivnostima Komisije uključujući aktuelnu izradu nacrta Programa reformi 2021.\nDelegacije BiH i Crne Gore su se usaglasile da regionalna ekonomska saradnja koja je ključna za transformaciju zapadnog Balkana i približavanje Europskoj uniji, treba biti nastavljena, naročito kada je riječ o liberalizaciji kretanja roba, kapitala, usluga i ljudi.\nDržavni sekretar Mišurović pozdravio je napredak koji je Bosna i Hercegovina postigla na putu saradnje s Alijansom, i izrazio spremnost Crne Gore za daljnju podršku, pomoć i razmjenu iskustava.


Denis Kolundžija | 23. maj 2018.\nMaja Pavlović (foto: N1 TV)\n„Neću prestati sa štrajkom sve dok ne dobijem potvrdu o tome da je zakazan sastanak s ministrima i predstavnicima REM-a i ETV-a“, izjavila je za Cenzolovku vlasnica TV Kanal 9 Maja Pavlović u svom trećem danu štrajka glađu.\nKanal 9 i dalje ne emituje program iako je preduzeće Emisiona tehnika i veze (ETV) juče posle podne uključilo signal te televizije na predajniku Crveni Čot. Maja Pavlović kaže da nastavak emitovanja programa očekuje u toku dana, nakon što se otklone tehnički problemi, ali napominje da ponovno uključivanje signala nije ni bio njen uslov za prestanak štrajka.\n„Moj je zahtev bio da svedemo račun, da država nama plati što nam je dužna, kako bismo i mi njima platili ono što smo mi dužni“, ističe vlasnica Kanala 9 u razgovoru koji smo vodili u toj televiziji.\nKonzumira samo vodu\nNaš razgovor prekidali su česti pozivi novinara i građana koji su se interesovali za njeno zdravstveno stanje, ali i za naredne poteze koje će povući. U jednom trenutku, kancelariju vlasnice Kanala 9 ispunili su političari koji su došli da iskažu solidarnost. U svojoj odluci je odlučna, konzumira samo vodu, dok kafu nudi svima koji je posete.\nTeleviziji koju je osnovao njen pokojni otac Nemanja, posle 20 godina postojanja, 18. maja ETV je isključio signal zbog duga koji je za godinu dana neplaćanja narastao na 2,5 miliona dinara, i to bez kamata.\nDug postoji i prema REM-u, otkriva nam Maja Pavlović, ali predočava da njenoj televiziji istovremeno duguju čak 20 miliona dinara.\n„Mi koji imamo obaveze, valjda imamo i neka prava“, podvlači Maja Pavlović.\nPokušava, kaže, da „pliva“ u okolnostima kada je zbog previsokih nameta, a umanjenih prihoda, morala drastično da smanji broj zaposlenih. Od kraja 2015. godine, podastire nam, gradska preduzeća počela su da otkazuju poslovnu saradnju, a od konkursnih komisija širom Vojvodine uglavnom dobija odbijenice.\nBorba za sve medije sa visokim nametima\n„Ne želim da verujem da iza svega toga stoje politički motivi“, kaže dok nas podseća na incident od pre tri godine, kada je u jednoj emisiji gost pokazao majicu s eksplicitnom političkom porukom protiv aktuelne vlasti.\nDok čeka da majstori otklone tehničke smetnje da bi se nastavilo emitovanje programa Kanala 9, potvrđuje da je u istom danu, s ponovnim uključenjem signala, od ETV-a stigao predlog sporazuma o regulisanju međusobnih prava i obaveza. Naglašava da o tom sporazumu „ne može da razmišlja“ sve dok se na sastanku koji je tražila s ministrima i drugim akterima u njenom slučaju – ne postigne povoljan ishod.\n„Od sastanka sa ministrima Rasimom Ljajićem i Vladanom Vukosavljevićem, direktorom ETV-a Brankom Gogićem i potpredsednikom Saveta REM-a Goranom Petrovićem očekujem da se odmah inicira izmena cenovnika REM-a i ETV-a. Meni ništa ne znači reprogram duga ukoliko se ne koriguju cene koje su emiteri dužni da plaćaju svakog meseca, a one su zaista previsoke“, kaže vlasnica Kanala 9.\n„Čim budem dobila potvrdu da je taj sastanak zakazan, tog trenutka ću prekinuti štrajk, ali time neće prestati moja borba. A to nije borba samo za opstanak Kanala 9, jer se s visokim nametima suočavaju i drugi mediji.“\nBranko Gogić Emisiona tehnika i veze Goran Petrović Maja Pavlović Rasim Ljajić TV Kanal 9 Vladan Vukosavljević\n← Poverenik nema dovoljno sredstava za plate zaposlenih\nPremijerka razgovarala sa udruženjima o medijskoj strategiji →


WORLD GUITAR ORCHESTRA, CARLO DOMENICONI I PREMIJERA KOMPOZICIJE „Bel Grado“ KAO KRUNA PUNOLETSTVA GUITAR ART FESTIVALA | Guitar Art World vesti - Guitar Art Festival\nProgram poslednje večeri 18.Guitar Art festivala predstavljen je na današnjoj press konferenciji u Domu omladine Beograda.\nFestivalskoj publici predstaviće se World Guitar Orchestra od 20 časova, Carlo Domeniconi sa početkom od 20:30 časova, a od 21 čas očekuje nas svetska premijera Domeniconijeve kompozicije „Bel Grado“ u interpretaciji šest gitarista (Nemanja Ostojić, Darko Bageski, Radoš Malidžan, Sanel Redžić, Mak Grgić i Srđan Bulat).\nMaestro Carlo Domeniconi novinare je informisao o projektu „Integracije“ i saradnji sa mladim gitaristima.\n„U prvom trenutku to je bilo samo za mene, Belgrado je italijanski naziv za Beograd, a ja sam ga razdvojio u dve reči. Bio sam zadovoljan pozivom da budem deo ovo projekta, pogotovo zbog toga što mnogo volim balkansku muziku. Šest gitarista koji će svirati moju kompoziciju imaju istu profesiju, imaju zajednički jezik, koji je takođe deo mog jezika, i ja sam klasični gitarista, pa mogu da razumem šta oni žele da urade, i postignu, pa čak i da li da se osećaju dobro ili loše. Ne možeš da pišeš za ljude koji misle da mogu da se prikažu, u dobrom svetlu, a da iznutra nemaju ničeg što bi pokazali.“\nČinjenicu da će delo „Bel Grado“ biti predstavljeno samo večeras na Guitar Art festivalu, italijanski maestro je prokomentarisao:\n„Svako delo može biti interpretirano sa idejom da se svira samo jedanput. Potrebno je biti prisutan ovde, u ovom trenutku. Za mene, to je kruna našeg rada, a ishod ćemo videti. Radom na ovom projektu, gitaristi su sebi stvorili novo iskustvo. Poenta je da na delu radimo zajedno, da svi budemo tim.“\nGitarista Domeniconi iskazao je zahvalnost što se pridružio projektu „Integracija“ i dodao da muzički jezik ima mogućnost da spaja potpuno drugačije i suprotne stvari kao i da su integracije ključ za svet koji je dostupan svima.


Berlinski proces kroz pero istraživača na Zapadnom Balkanu - Beogradska otvorena škola\nBerlinski proces kroz pero istraživača na Zapadnom Balkanu\nBeogradska otvorena škola (BOŠ) sa zadovoljstvom predstavlja Zbornik predloga praktičnih politika koji obuhvata 6 istraživačkih papira u formi predloga praktičnih politika. Zbornik je kreiran tokom projekta “Unapređenje uticaja alumnista Programa stipendija Fondacije za otvoreno društvo na javne politike Zapadnog Balkana” koji BOŠ sprovodi uz podršku Fondacije za otvoreno društvo (Open Society Foundations - OSF).\nTekstovi nastali tokom projekta predstavljaju doprinos diskusiji o neophodnim reformama koje društva Zapadnog Balkana treba da sprovedu u sklopu pregovora za priključivanje EU. Pored ovoga, autori tekstova nastoje da još jednom ukažu na potencijal akademske zajednice za učešće u menjaju okvira javnih politika, koje treba da budu više zasnovane na podacima informisanim, a manje na političkim sudovima.\nPredloge praktičnih politika kreirali su regionalni istraživački timovi sastavljeni od alumnista Programa stipendija OSF-a iz Makedonije, Albanije, Kosova, Bosne i Hercegovine i Srbije. Pomenuta publikacija rezultat je šestomesečnog procesa istraživanja i pisanja, a tri glavne teme koje su u fokusu radova su: (1) omladinska saradnja, (2) migracije i pogranični problemi i (3) energija, klima i zaštita životne sredine. Ove teme prepoznate su kao veoma važne na agendi Berlinskog procesa, koji predstavlja trenutno najrelevantniji okvir za pristupanje država Zapadnog Balkana Evropskoj uniji. Nalaze istraživačkih papira i preporuke upućene donosiocima odluka predstavili su autori radova tokom konferencije koja je održana 8. i 9. jula 2017. godine u Beogradu, a kojoj su prisustvovali predstavnici međunarodnih organizacija, javnih institucija, naučnih institucija i organizacija civilnog društva.\nCilj pomenutog projekta je pružanje podrške razvoju regiona Zapadnog Balkana kroz politike zasnovane na podacima i regionalnoj saradnji. Pored ovoga, projekat nastoji da poveća uticaj alumni mreže OSF-a u pružanju odgovora na izazove javnih politika u okviru procesa pristupanja zemalja Zapadnog Balkana Evropskoj uniji. Projekat nastoji i da promoviše ulogu savetodavno-obrazovnih centara Fondacije za otvoreno društvo u državama Zapadnog Balkana kao posrednika između akademske zajednice i donosioca odluka.\nVest o konferenciji i galeriju fotografija možete pogledati ovom linku.


Sutra počinje leto na severnoj Zemljinoj polulopti - Glas Zaječara\nU Zaječaru 1 osoba preminula, još 17 novoobolelih od korona virusa\nTeška saobraćajna nesreća kod Brestovca: Poginuo muškarac\nNastavlja se vakcinacija protiv kovida i sezonskog gripa\nHome Društvo Sutra počinje leto na severnoj Zemljinoj polulopti\nSutra počinje leto na severnoj Zemljinoj polulopti\nZa stanovnike severne Zemljine polulopte leto će ove godine početi u petak 21. juna, u 17 časova i 54 minuta. U isto vreme, u ovom 172. danu u godini, za stanovnike na južnoj Zemljinoj polulopti počinje zima, saopštilo je Astronomsko društvo „Ruđer Bošković”.\nPrethodni tekstHoroskop za četvrtak 20.jun\nNaredni tekstČlanovi GKK „Zaječar“ učestvovali u programu obeležavanja Dana Romulijane\nNičić: Cenzus opozicija okupljena oko DS, DJB i minorne grupe građana “Krstić & familija” gnusno laže. Stojadinović: Neka se građani uvere ko laže!? 29/11/2021\nU Zaječaru 1 osoba preminula, još 17 novoobolelih od korona virusa 29/11/2021\nTeška saobraćajna nesreća kod Brestovca: Poginuo muškarac 29/11/2021\nPriče iz Torlačije: Šta je obrok i kako se birao? 29/11/2021\nNastavlja se vakcinacija protiv kovida i sezonskog gripa 29/11/2021


Stanje na putevima: Mokri kolovozi, saobraćaj slabijeg intenziteta - Glas Zaječara\nHome Društvo Stanje na putevima: Mokri kolovozi, saobraćaj slabijeg intenziteta\nIz AMSS-a saopštavaju da će vozače danas na putevima Srbije pratiti promenljivi uslovi vožnje. U nižim predelima mestimično mokri kolovozi zbog povremeno slabe kiše, dok će tokom dana biti susnežice i snega u južnim krajevima Srbije, koji će na ovim putevima donositi i zimske uslove vožnje.\nDanas, prvog dana vikenda saobraćaj je van gradova slabijeg intenziteta i odvija se usporeno jedino na deonicama gde su u radovi toku.\nPrema poslednjim informacijama Uprave granične policije za putnička vozila nema zadržavanja na graničnim prelazima. Kamioni na graničnom prelazu Batrovci na izlazu čekaju dva sata, na ostalim graničnim prelazima nema zadržavanja.\nPrethodni tekstDnevni horoskop za subotu 21. novembar


Kako pravilno očistiti računar od prašine - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nAko ste primetili da vaš računar pravi ogromnu buku, da se pregreva i da generalno radi sporije, onda je velika verovatnoća da imate problem sa nagomilanom prašinom u kućištu...\nKučište računara bi trebalo da se čisti barem jednom mesečnom, kako biste omogućili da vaš komjuter pravilno i nesmetano radi. Ako to ne radite i ako vaš računar niste usisavali duži vremenski period, onda je velika verovatnoća da se prašina akumulirala u vašem kućištu i da prekriva sve bitne komponente. Prašina stvara debeli pokrivač koji zagreva komponente, a takođe, usporava ventilatore i zatvara otvore za ventilaciju, što dovodi do povećanja temperature, koja nikako nije dobra.\nZato je važno da vaš računar, odnosno njegovo kućište, povremeno čistite od prašine kako bi on savršeno radio. Međutim, kako se kućište pravilno čisti?\nMnogi uzmu samo usisivač i usisaju ono šta mogu i smatraju da je stvar gotova, ali zapravo, prašina se zavlači u male pukotine odakle ih usisivač ne može izvaditi. Zato je potrebno da tu prašinu izduvate kompresovanim vazduhom. Ako u garaži posedujete kompresor, onda to lako možete uraditi, ali pošto verovatno većina vas kompresor nema, onda možete kupiti kompresovani vazduh u boci koji će vam sjajno poslužiti u ovim prilikama. Ovaj vazduh u boci možete kupiti u svim radnjama gde se prodaje kompjuterska oprema i delovi.\nPosle usisavanja jednostavno vazduhom isterajte zaglavnjenu prašinu i posebnu pažnju usmerite ka ventilatorima. Kada komadi prašine ponovo budu ispali, ponovo sve lepo usisajte. Određene komponente možete i izvaditi i dodatno usisati, ali kompresovani vazduh će to sve lepo očistiti i izbaciti.\nPogledajte video klip koji će vam pokazati kako kompresovani vazduh eliminiše prašinu posle usisavanja.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Samsung predstavio prvi SMART telefon na preklapanje


DUP podržava Džonsonovu odluku o suspenziji parlamenta – Krstarica\nDUP podržava Džonsonovu odluku o suspenziji parlamenta\nTanjug 28. avgusta 2019. 14:27\nDABLIN – Severnoirska Demokratska unionistička partija (DUP) saopštila je danas da podržava odluku premijera Borisa Džonsona da suspenduje parlament, ali je dodala da bi to zahtevalo reviziju dogovora konzervativaca i ove stranke iz 2017. godine.\nKao što je rečeno u sporazumu dve stranke o saradnji, uslovi sporazuma biće revidirani pred novi sastav parlamenta, rekla je liderka DUP Arlen Foster čija stranka ima 10 poslanika.\n„To će biti prilika da se osiguraju da se naši prioriteti usklade sa prioritetima vlade“, navela je Foster, prenosi Rojters.\nBritanski zakonodavci će verovatno glasati o planovima premijera 21. i 22. oktobra.\nVlada Velike Britanije tražila je od kraljice da suspenduje rad parlamenta čim se poslanici vrate na posao u septembru.\nVladin zahtev upućen je samo nekoliko nedelja pre isteka roka za Bregzit.\nTo znači da poslanici verovatno neće moći da izglasaju bilo koji zakon koji bi mogao premijera da spreči u nameri da izvede Veliku Britaniju iz Evropske Unije bez dogovora 31. oktobra.\nNajava obustave rada parlamenta – poznate kao prorogacija ili odlaganje – izazvala je kontroverze. Kritičari smatraju da poslanici zbog toga neće moći da obavljaju svoju demokratsku ulogu tokom Bregzita, prenosi BBC.\nPotez britanskog premijera Borisa Džonsona kojim pokušava da ograniči mogućnosti poslanika da spreče njegov plan za Bregzit, predstavlja državni udar protiv Parlamenta, izjavila je danas predstavnica laburista Dajana Abot.


Jovanović: Nastavak bojkota Skupštine Beograda, vaninstitucionalna borba daje rezultate – NovostiDana.rs\nPotpredsednik Narodne stranke i šef odborničke grupe Saveza za Srbiju u Skupštini Beograda Nikola Jovanović izjavio je da je bojkot rada gradske skupštine u ovom trenutku jedini učinkoviti način borbe, a da će se opozicija zajednički sa gradjanima i strukovnim udruženjima boriti van „kompromitovanog i krnjeg gradskog parlamenta“ da vlast bude što pre smenjena.\n„Institucije sistema očigledno služe samo kao fasada i smokvin list za jedan otudjeni režim i rastuću autokratiju, kojem je svaki dijalog stran, a neistomišljenik neprijatelj“, naveo je Jovanović u autorskom tekstu „Novi statut, stare obmane“, objavljenom u nedeljniku „Vreme“.\nJovanović je dodao da je protekla sednica Skupštine Beograda potvrdila da vladajuća većina nema nikakvu nameru da vodi dijalog ni sa opozicijom, ali ni sa gradjanima, kao ni da osluškuje potrebe gradjana.\n„Ako vlast ne organizuje javne rasprave prilikom usvajanja ključnih dokumenata, poput Zakona o glavnom gradu ili novog Statuta, kako očekivati da konsultuje gradjane prilikom odluka o trošenju novca, promenama režima saobraćaja, seče drveća, novim nametima“, upitao je Jovanović.\nJovanović je pozvao vladajuću većinu u Beogradu da umesto uvreda na račun odborničke grupe SZS, konačno saopšti gradjanima koliko će iznositi obračun za tretiranje otpada, predvidjen odlukom usvojenom 25. jula na sednici gradskog parlamenta.\n„Neka vladajuća većina javno garantuje da neće biti novih nameta u vezi sa tretmanom otpada, ili neka se izvini gradjanima Beograda što ih je obmanjivala da ih koncesija na spalionicu neće dodatno koštati. U svom saopštenju nas nisi demantovali oko nove stavke na Infostanu, jer im je jasno da smo ih precizno razotkrili“, naveo je Jovanović.\nJovanović je, povodom usvojenih izmena Statuta glavnog grada, istakao da je Beogradu potreban drugačiji statut od važećeg, koji bi omogućio istinsku decentralizaciju, kao i novi generalni plan, nova strategija razvoja i javni medijski servis koji će služiti gradjanima, a ne partiji na vlasti.\n„Mnogo posla je pred nama, ali preduslov za sve to jeste da ode aktuelna upravljačka ekipa, jer se od nje definitivno više ništa dobro ne može očekivati, što pokazuje i ‘novi’ Statut’ i način njegovog donošenja“, naveo je Jovanović.


Časopis PODOVI na Sajmu građevinartsva u Beogradu od 18.-21. aprila - PODOVI\nPodovi u trendu Časopis PODOVI na Sajmu građevinartsva u Beogradu od 18.-21. aprila\n44. Međunarodni sajam građevinarstva SEEBBE od 18. do 21. aprila 2018. godine u sedam hala Beogradskog sajma i na otvorenom prostoru predstaviće kompletnu ponudu iz svih oblasti građevinske delatnosti.\nČasopis PODOVI kao medijski partner imaće prezentaciju svog SAJAMSKOM SPECIJALA broja baš na ovom mestu, i to između hale 4 i 1. u Ovom izdanju možete čitati koju podnu oblogu naši građani koriste u svojim poslovnim objektima, a i kako su rezultate našeg internog istraživanja prokomentarisali relevantni ljudi iz struke. Pisali smo o pojavi SHOWROOM-a u Srbiji, a o tome koliki je benefit i šta su time dobili, objasnili su nam predstavnici kompanija koji imaju najimpresivnije izložbene prostore kod nas. ..Čitaćete,takođe, i kako su se domaće kompanije pripremile građevinsku sezonu pre nama i šta je sve u ponudi u svetu podnih obloga. Sve navedeno je samo deo bogatog sadržaja iz široke sfere ovog dela građevinarstva koje je naša redakcija pripremila za vas.\nHidro, zvučna i termo izolacija, materijali za završne radove, boje, lakovi, mešavine, mašine i molerski alati smešteni su u Hali 3A. Izlagački program u Hali 4 sadrži konstrukcije panela i profila, podne i zidne obloge, mašine za industriju građevinskih materijala i veliki izbor kapija i ograda.\nSEBBE međunarodni sajam građevine\nPrethodni tekstIndependent objavio listu najlepših pista na svetu


Revizor je nezavisna platforma za poticanje istraživanja i afirmaciju kulture čiji cilj je upoznavanje novih vidova naučnog i umjetničkog djelovanja i otvaranje ka njihovoj nesmetanoj produktivnosti.\nPodvlačeći važnost interdisciplinarnog naučnog djelovanja sa laganim fokusom na humanističke nauke, kao i raznih vidova umjetničkih praksi, Revizor se pozicionira kao inkubator kulturnog pluralizma i saradnik na njihovoj realizaciji na prostoru cijele Bosne i Hercegovine sa naglaskom na grad Bihać.\nMisija platforme Revizor je da inicira nova razmišljanja, da potiče na interakciju između akademskih i kulturnih institucija i društva, te da otvara nove prostore saradnje, transfera znanja i drugih vidova naučnog i umjetničkog iskustva. Centralni dio programa Revizor jeste stipendiranje naučno-umjetničkih projekata, organiziranje akademskih i kulturnih događaja, te uspostavljanje rezidencijalnog naučnog i umjetničkog istraživačkog boravka naprostoru grada Bihaća.\nRevizor je uspostavljen u jesen 2016. godine i registriran je kao fondacija na nivou bosanskohercegovačkog entiteta Federacija Bosne i Hercegovine. Tijela zadužena za nesmetan rad platforme su Upravni odbor (Alma Bosnić, Šeherzada Džafić, Džalila Muharemagić) i Direktor (Irfan Hošić).\nRevizor je nezavisna i neprofitna organizacija koja se finacira iz privatnih donacija.


album : Južne vesti\nNiški sastav "Bohemija" objavio je novu pesmu "Levo oko" i najavio treći studijski album "Putujemo". Nova pesma dostupna je na platformama, a spot u režiji Vladimira Đorđevića postavljen je na Jutjub kanalu.\nNiška "Bohemija" novom pesmom vraća u detinjstvo\n10:31, 10. 3. 2019.\nDrugi singl sa albuma "Nasmeši se i reši se?" grupe "Bohemija", izašao je "u etar", a dobio je i svoju video formu. Reč je o pesmi "Prolazi vreme" za koju kažu da je audio-video vremeplov kroz detinjstva članova benda.\n08:01, 16. 11. 2018.\n"Bajka" je naziv jubilarnog albuma proslavljenog i svetski poznatog violiniste iz Niša Nemanje Radulovića. Priča, imaginacija, saradnja sa ljudima koje poštuje i voli, kako kaže, čine muziku na njegovom 10. albumu bajkovitom.\nNiški bend “Majdan” objavio debi album\n13:10, 5. 11. 2018.\nČetvorica momaka koji su se pre godinu i po dana okupili sa željom da prave autorsku muziku, ostvarili su jedan od svojih ciljeva - pre nekoliko dana izašao je njihov debi album “Minimum sličnosti, minimum razlike”. Zvuk niškog benda "Majdan" je, kako kažu, mešavina žanrova koje muzičari inače slušaju, a narednih meseci publika će moći da čuje šta su pripremili za svoj prvenac.\nNovi album pirotskog pijaniste\n08:15, 18. 10. 2018.\nMladi pirotski pijanista sa trenutnim prebivalištem u Švajcarskoj Nikola Pešić izdao je svoj novi album pod nazivom “East - west” koji predstavlja umetnikov preobražaj prilikom migracije sa istoka na zapad Evrope.\nMenjanje sličica posvećenih Mundijalu hobi brojnim Nišlijama\n09:10, 2. 5. 2018.\nDo početka Svetskog prvenstva u fudbalu ostalo je još mesec i po dana, a groznica “najvažnije sporedne stvari na svetu” stigla je i do Niša, gde građani vreme do početka spektakla prekraćuju sakupljajući sličice. Svakog popodneva na istom mestu, na Bulevaru Nemanjića, mogu se videti grupice Nišlija i Nišlijki sa spiskovima i sada već velikim svežnjevima sličica, koji se njima razmenjuju.\nMladi niški bend “Bohemija” ekranizovao pesmu sa prvog albuma\n10:30, 26. 12. 2017.\nSastav “Bohemija” iz Niša, koji na muzičkoj sceni postoji zvanično tek 3 godine, a prepoznatljiv je po alternativnom, psihodeličnom pop zvuku, objavio je spot za pesmu “Bube”, sa albuma prvenca “Sve naopako”.\nVlasotinački pankeri snimili prvi album\n09:47, 5. 10. 2016.\nBend Balkan Revival izdao je album "Borba petlova" i spot za pesmu “Ponekad”. Iako su počeli da sviraju pre više od 2 decenije, ovi muzičari su prvi zvaničan nastup imali na " Underground festu" koji su članovi benda i organizovali pre 2 meseca.\nNiški “Gospodin Pinokio” objavio maksi-singl\n16:03, 10. 5. 2016.\nMini-album “Iz mraka mašina” na kome se nalaze četiri potpuno nove pesme pre nekoliko dana je objavio niški rok bend “Gospodin Pinokio”, a snimljen je i spot za jednu od kompozicija.\nAmerička pevačica posvetila album Šabanu Bajramoviću\n13:48, 14. 3. 2016.\nDeset pesama kralja romske muzike, među kojima su “Djelo, djelo”, “Koj si gola Roma” i “Akaja rat”, čine album američke pevačice Eve Saline koja je nakon više od 20 godina bavljenja balkanskom muzikom napravila tribjut Šabanu Bajramoviću, što je dovodilo i u selo Pavlovac na jugu Srbije.\nPrvi album niškog benda “Tevarbulebra”\n13:30, 23. 2. 2016.\nDebi album “Ko se nađe, tu smo" niškog fjužn-rok instrumentalnog sastava “Tevarbulebra” objavljen je nedavno za nezavisnu onlajn etiketu “Druga stvar” i može se besplatno preuzeti.\n"Stereo Banana" koncertom u Nišu promoviše novi album\n16:00, 23. 9. 2015.\nKoncertnu promociju novog albuma “Munje nebjeske” niški hip-hop dvojac “Stereo Banana” započeće nastupom u dvorištu Univerziteta u subotu 26. septembra u 20 sati.\n"Live" izdanje niškog benda "Styptic"\n12:06, 10. 8. 2015.\nMini album “Raw live” na kome se nalaze tri pesme niški metal sastav “Styptic” nedavno je izdao da bi, kako sami članovi benda kažu, zbog manjka svirki, ispoštovali svoje fanove.\nPromocija albuma niškog džez kvarteta\n15:54, 24. 12. 2014.\nPrvi CD džez kvarteta “NaissBlue“, pod imenom "Radio Sessions“, biće predstavljen u četvrtak 25. decembra od 19 sati u Galeriji Niškog kulturnog centra.


Ceski Senat odustao od plana da Zemanu oduzme ovlascenja – Krstarica\nCeski Senat odustao od plana da Zemanu oduzme ovlascenja\nTanjug 9. novembra 2021. 14:37\nPRAG – Češki Senat odustao je danas od plana da se hospitalizovanom predsedniku Milošu Zemanu privremeno oduzmu ovlašćenja zbog njegovog lošeg zdravlja, nakon što je javno rekao da je dovoljno zdrav da imenuje novog premijera.\nČeški predsednik Zeman (77) nalazi se u bolnici od 10. oktobra, a zakonodavci su raspravljali o izglasavanju pravila poznatog kao član 66, da mu se oduzmu ovlašćenja ako ne bude bio u stanju da imenuje novu vladu koja bi zamenila vladu premijera Andreja Babiša koji je izgubio izbore prošlog meseca, navodi agencija Rojters.\nU svom prvom javnom obraćanju od izbora 8. i 9. oktobra, Zeman je u intervjuu za radio prošlog petka rekao da očekuje da će za premijera imenovati opozicionog lidera Petera Fijalu.\nVlasti nisu zvanično objavile Zemanovu bolest, ali je jedan od njegovih doktora prošle nedelje rekao da pati od bolesti jetre.\nZemanov medicinski tim saopštio je u petak da se njegovo stanje poboljšalo, ali da i dalje ne može u potpunosti da obavlja svoj posao i da će verovatno morati još nekoliko nedelja da ostane u bolnici.


2001/02/14 21:34 Odlo�ena privatizacija\nWED, 14 FEB 2001 21:34:50 GMT\nPromena zakona o svojinskoj tranformaciji\nPod pretnjom sindikata da �e da stupi u generalni �trajk Vlada Srbije odlu�ila se samo na zaustavljanju dosada�njeg na�ina privatizacije dru�tvene imovine. Njen poku�aj da smanji prava radnika na 60 procenata besplatnih akcija i svede ih na 30 odsto, kako bi se privukao strani kapital, je propao, �ime se samopupravljanje za sada oduprlo uvodjenju kapilizma.\nAIM, Beograd, 14. 2. 2001.\nNa prvi pogled nema razlike izmedju 60 procenata od ni�ta i 30 posto od ni�ega, ali to je bila klju�na ta�ka oko koje su se lomila koplja, i to s pravom, u poslednjoj poslani�koj raspravi u Skup�tini Srbije, o izmeni postoje�eg Zakona o svojinskoj transformaciji. Su�tina predlo�ene promene sastojala se u obustavi dalje primene ovog propisa po kojem su radnici u prvom krugu vlasni�ke transfrormacije imalo pravo da 60 procenata vrednosti preduze�a besplatno podele izmedju sebe, zajedno s penzionerima koji su svojim radom stvarali imovinu firme. Drugi krug davao je pravo zaposlenima da kupe, uz popust, slede�ih 20 odsto vrednosti fabrike.\nSama poslani�ka rasprava sadr�avala je dva opre�na pristupa. Vladina ve�ina uveravala je da je za radnike bolje da imaju 30 procenata vlasni�tva, jer je to put da njihova preduze�a o�ive, dok je opozicija nastojala da celu prekomponovanu svojinsku transformaciju prika�e kao potkradanje zaposlenih od strane vlasti.\nMinistarstvo za privatizaciju nedavno izabrane Vlade Srbije odlu�ilo je da spre�i daljnju privatizaciju dru�tvene imovine po spomenutom receptu s namerom da prekine poklanjanje imovine zaposlenima. To je u�injeno u trenutku kada je proces privatizacije uzeo maha, pa je ovakav pove�ani interes za dru�tvenu imovinu protuma�en kod novih vlasti kao nameru prethog re�ima da izgubljenu politi�ku mo� zameni ekonomskom snagom, tim pre �to je iskazana otvorena sumnja da su pojedine procene imovine drasti�no smanjile vrednost dru�tvenog kapitala namenjenog novim vlasnicima.\nNa drugoj strani nastao je otpor prema nameri novog ministra za privatizaciju Aleksandra Vlahovi�a da pravo zaposlenih na poklon dru�tvene imovine smanji sa 60 na 30 procenata. Najuporniji u tome bio je sindikat, koji je najavio i generalni �trajk ukoliko novi ministar ostane kod svog predloga. Ovaj dru�tveni sindikat, koji pledira da zastupa interese ve�ine radni�ke klase, video je u predlo�enoj promeni Zakona opasnost da neko drugi postane ve�inski vlasnik, �to bi mu dalo za pravo da se oslobodi vi�ka radne snage ili �ak da ukine firmu i osnuje novu, a zaposlene izjuri na ulicu. Izneta je tvrdnja da bi u tom slu�aju �ak oko milion radnika ostalo bez posla.\nRazlika izmedju 60 procenata, sadr�anim u dosada�njem Zakon i 30 odsto koliko se predla�e u novom prodlogu u novom, u su�tini, ne postoji, jer je dru�tvena imovina uglavnom pro�erdana, �to potvrdjuje u podatak da gubici privrede prelaze 30 milijardi dolara, te da ve�ina preduze�a ne radi, jer nema obrtnog kapitala s kojim bi pokrenula proizvodnju. Takvoj privredi neophodna je transfuzija u obliku sve�eg financijskog kapitala, ali dobrovoljaca nema na vidiku iz razloga �to bi njegovom imovinom upravljali drugi, odnosno radnici, koji su ve�inski vlasnici.\nSu�tina sukoba sastoji se u krupnoj ideolo�koj promeni, koja vodi od samoupravljanja u kapitalizam u kojem se zna da ve�inski vlasnik odlu�uje o svemu, i kome, naravno, pripada pravo na ste�eni profit, kao �to je, istovremeno, izlo�en opasnosti da sam snosi rizik od eventualnih gubitaka.\nNova vlast, s kojom je Srbija krenula u kapitalizam, nastoji da promeni uslove pretvaranja dru�tvene imovine u privatno vlasni�tvo. Svesna da s ve�inskom svojinom zaposlenih ne mo�e da privu�e stranog i doma�eg kapitalistu da ulo�i novac, a bude u manjini kod odlu�ivanja u upravljanja preduze�em, nova vlast je najpre krenula da preko promene Zakona o transformaciji dru�tvene svojine stvori druga�iju ambijent poslovanja, odnosno utvrdi kriterije za odredjivanje ko je gazda.\nIzgleda da se ministar Aleksandar Vlahovi�, a mo�da i ceo Djindji�ev kabinet upla�io pred najavljenim �trajkom �irokih razmera, pa je u ovom trenutku odustao od ponude da se radnicima umesto 60 posto udela na besplatnu podlelu dru�tvene imovine smanji na 30 procenata vrednosti firme, iako su oba poklona bezvredna ukoliko se ne nadje neko s "dubokim d�epom", koji bi svojim sredstvima pokrenuo proizvodnju.\nBez takve injekcije ve�i deo srpske privrede predstavlja mrtvi kapital. Prema statisti�kim podacima na kraju pro�le godine u Jugoslaviji je bilo 1,694.457 zaposlenih, od �ega je u privredi radilo 1,262.935, a u vanprivredi 431.522 radnika. Za dr�avu s oko 10 miliona stanovnika izusetno skroman procenat zaposlenih, a to potvrdjuje i podatak da 28 odsto radno sposobnog stanovni�tva nema stalno zaposlenje.\nU nedostatku hrabrosti da smelije krene u radikalne ekonomske promene Vlada Srbije se odlu�ila da oprezno pridje najavljenoj svojinskoj reformi. Odustala je od predloga da se radnicima da pravo na besplatnu podelu 30 posto vrednosti dru�tvene imovine u �emu bi u�estvovali svi punoletni dr�avljani Srbije, �to dosada�nji Zakon nije predvidjao, jer je od prava na besplatne akcije isklju�ivao radnike koji su u biv�oj SFRJ radili u firmama iz drugih republika, iako je imovina u �ijem su stvaranju u�estvovali, ostala u Srbiji.\nUmesto radikalnog reza u pogledu transformacije vlasni�tva nad dru�tvenom imovinom i njenom podelom po novom klju�u, po kojem zaposleni ne bi ostali kratkih rukava, ali bi izgubili pravo na upravljanje, jer bi se na�li u ulozi manjinskih vlasnika, Vlada Srbije je povukla samo prvi korak kojim je suspendovala dosada�nji na�in prela�enja dru�tvene imovine u privatno vlasni�tvo. Na drugi korak �eka�e se, prema re�ima ministra Aleksandra Vlahovi�a, punih �est meseci.\nPre dolaska novog modela privatizacije u poslani�ke klupe predhodi�e konsultacije sa sindikatom i ostalim zainteresovanim. Da li je to znak slabosti Vlade ili pak njena procena da �e tada da postoje povoljniji uslovi za ostvarivanje njenog koncepta pokaza�e vreme, ali je sigurno da odlaganje dovodi privredu u te�ku materijalnu situaciju i pitanje je da li �e ove godine u njenu revitalizaciju biti "uba�eno" dve milijarde dolara, koliko je potrebno da se Srbija donekle pribli�i dru�tvenom proizvodu ostvarenom u 1998. godini.\nSamoupravljanje je uspelo da zadr�i prvi nalet kapitalizma, ali ostaje pitanje da li �e prona�i financijsku potporu koja bi trebala da ga odr�i na nogama pred drugim kapitalisti�kim talasom. Nije isklju�eno da, u slu�aju njegove nagle malaksalosti, nova ponuda bude znatno skromnija od sada�nje ponude, pa da se radnicima umesto 30 odsto ustupi 15 ili �ak manje od tog procenata. Tada �e najbolje da se vidi koliko je sada�nja intervencija sindikata imala stvarni efekat u za�titi ste�enih radni�kih prava.


"Kao i u svim postupcima koji se vode pred ovim tužilaštvom, pokušaćemo da i u ovom predmetu sprovedemo ozbiljnu finansijsku istragu i utvrdimo pre svega da li bilo ko od osumnjičenih poseduje imovinu proisteklu iz krivičnog dela", rekao je Radisavljević Tanjugu.\nOn je napomenuo da je reč o "vrlo velikom sistemu" i da će to biti kompleksna finansijska istraga koja će verovatno trajati dosta dugo.\nOdgovarajući na pitanje novinara da li će tužilaštvo imati snage da se izbori sa ovim predmetom s obzirom da je u pitanju hapšenje najvećih tajkuna u zemlji , Radisavljević je rekao da "snaga tužilastva i u ovom i u svakom drugom postupku zavisi pre svega od argumenata i snage dokaza kojima raspolaže".\nPrema njegovim rečima, Uprava kriminalističke policije je uložila ogroman napor i u relativno kratkom roku prikupila obilje dokumenata i gradje koja će tužilaštvu pomoći u daljem vodjenju krivicnog postupka.\n"Nadam se da ćemo moći da dokažemo osnovnu tezu da se iza posla sa putarskim preduzećima krije brutalno izvlačenje novca i kapitala - isisavanje imovine iz preduzeća koja su bila u procesu privatizacije i sticanje neosnovane imovinske koristi od strane osoba koje su uključene u postupak privatizacije i rad u tim preduzećuma", istakao je tužilac.\nPrema navodima krivične prijave, Miroslav Mišković, Milo Đurašković i Marko Mišković u periodu od 2005. do 2010. godine kao suvlasnici u privatizovanom Preduzeću za puteve Niš, a preko njega i kao suvlasnici u drugim putarskim preduzećima - Beograd, Kragujevac, Vranje, Srem put, Bačka put i drugih, neosnovano iz tih preduzeća izvukli novac i prisvojili imovinu u vrednosti od oko dve milijarde i 870 miliona dinara, kazao je Radisavljević za Radio- televiziju Srbije.


Osmogodišnji Erion Zena vraćen majci iz Sirije\nMajka ponovo sa sinom\nIz Predsedništva Kosova saopšteno je da je Erion Zena, osmogodišnji dečak koga je otac sa sobom poveo u rat u Siriju, vraćen majci na Kosovo. Pranvera Abazi potvrdila za RSE da se u sredu uveče sastala sa sinom.\nOvo je rezultat uspešne operacije Kosovske obaveštajne službe koju je za to ovlastila predsednica Atifete Jahjaga na osnovu svojih ustavnih ovlašćenja.\n"Predsednica Jahjaga odobrila je akciju obaveštajne službe kako bi se pronašao i doveo na Kosovo osmogodišnji Zena, koga je pre pet meseci oteo otac, bez majčine dozvole, i odveo ga u Siriju, a kako bi se tamo pridružili terorističkim grupama koje se bore na teritoriji Sirije i Iraka", navodi se u saopštenju.\nJahjaga se ovom prilikom zahvalila muškarcima i ženama Kosovske obaveštajne službe na pokazanoj posvećenosti i profesionalizamu u pomaganju građanima Kosova, i pored poteškoća i rizika koju je nosila ova operacija.\nRSE je nedavno objavila razgovor našeg novinara Artona Konushevcija sa Pranverom Abazi, u kojem je majka otetog dečaka govorila o odnosu sa sinom i mužem, kao i o tome zbog čega se tek nedavno, skoro dva meseca od otmice, odlučila da ceo slučaj javno obelodani.


Ledeni izazov: I Filip Živojinović prihvatio izazov, evo kako! (Foto) - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\nLedeni izazov: I Filip Živojinović prihvatio izazov, evo kako! (Foto)\nFilip Živojinović prihvatio je ledeni izazov i priključio se brojnim domaćim i stranim zvezdama u humanitarnoj akciji koja za cilj ima prikupljanje sredstava za obolele od amiotrofične lateralne skleroze.\n21:46 26. AVG 2014.\nFilip se nije polio ledenom vodom, ali je na račun asocijacije uplatio novac, a kao dokaz, na društvenu mrežu Tviter postavio je zahvalnicu koju je dobio od asocijaciji za obolele od ove opake i smrtonosne bolesti.\nSin Bobe Živojinovića dalje je nominovao Dragana Brajovića Braju, Mariju Kilibardu i Veselina Jevrosimovića. Filip je ovim pokazao da je ljudima koji su oboleli od amiotrofične lateralne skleroze, više potrebniji novac, nego video snimci polivanja ledenom vodom, koji se poslednjih dana masovno postavljaju na društvenim mrežama.\nFoto: Twitter/Filip Zivojinovic\nLedeni izazovFilip ŽivojinovićFilip Zivojinovic\nAleksandra Živojinović, nekada ..\n16. maj 2019.. 09:19\nAleksandra Prijović i Filip nisu ..\n14. januar 2019.. 14:29\nAleksandra Prijović odlučila gde ..\n16. novembar 2018.. 12:04


Vest - Radovi na jezeru privremeno prekinuti\nRadovi na jezeru privremeno prekinuti\nProblemi u vodosnabdevanju koji vremenom postaju sve veći u mnogome su, po rečima nadležnih, posledica čišćenja vodozahvata Veliki Zaton. Zato je naša ekipa posetila danas tu akumulaciju. Na naše veliko iznenadjenje, umesto posla u punom jeku jer od njegovog završetka zavisi i normalizacija vodosnabdevanja u Majdanpeku, zatekli smo pravu pustoš. Od mehanizacije, na terenu se trenutno nalazi samo jedan bager, pa i on bez ikoga ko bi njime upravljao, zaustavljen negde na polovini serpentine izmedju oboda jezera i asfaltnog puta. Nema ljudi, nema kamiona, ali zato vode u jezeru ponovo ima. Kako nam cela ova slika nije delovala obećavajuće u smislu da će rok 20. jun kada je najavljeno da će jezero biti čisto biti ispoštovan, kontaktirali smo Snežanu Keserović, koordinatora tima za implementaciju projekta. Ona nam je potvrdila da je izvodjač radova tražio odlaganje tog roka, te da je lokalna samouprava podnela zahtev Evrospkoj agenciji za rekonstrukciju i razvoj da to bude odobreno. Razlog koji se u zahtevu navodi jesu izuzetno nepovoljni vremenski uslovi koji onemogućavaju izvodjenje radova. Snežana Keserović je rekla da je danas odobrenje iz agencije stiglo i da je rok pomeren za 20 jul. Izvodjač radova tvrdi da bi pod uslovom da vremenski uslovi budu dobri, čišćenje jezera moglo da bude završeno za 20 dana, medjutim, kako sada stvari stoje, sve zavisi od toga hoće li kišni period potrajati ili ne. U svakom slučaju ni posle mesec dana od početka radova, nama, kao laicima, nije baš sasvim jasno ni koliki je deo jezera očišćen niti koliko bi radovi još mogli da potraju. Pa, ostaje da verujemo rečima stručnjaka do kojih smo došli posrednim putem, jer, na žalost, na licu mesta nismo imali koga da pitamo za mišljenje.\nja to rekoh jos pre 10 dana u svom komentaru,i TVRDIM da ni 20.septembar nece biti ispostovan!!!\nRadovi su trebali da krenu u martu iako je svakom ko zivi u majdanpeku poznato da smo mi nekad zavejani i do maja. Ko daje ovakva obecanja i ko je napravio ovaj projekat treba da da ostavku ili da se smeni, ko je potpisao ovakav ugovor da rok moze da se produzi na neodredjeno takodje treba da se smeni, znaci da treba da se sklone svi


Kompleks površine 135 hektara, prvenstveno bi bio namenjen stanovanju 12.000 studenata.\nAmbiciozni plan poznatog svetskog biroa podrazumeva formiranje novog studentskog kompleksa na Dunavu i to u gradskoj četvrti nalik rečnom ostrvu.\nNa međunarodnom konkursu za urbanističko rešenje južne Budimpešte (Budapest South Gate International Masterplan Design), razmatrano je 17 pristiglih rešenja, a za najbolje je proglašeno ono arhitektonske firme Snøhetta. Njihov ambiciozni projekat podrazumeva pravljenje novog kanala u cilju formiranja novog gradskog poluostrva. Žiri konkursa imao je samo reči hvale za rešenje poznatog norveškog biroa koje podrazumeva i sistem pametnog korišćenja vode kao i prisustvo velikih površina pod zelenilom.\n„Hrabro su prihvatili izazov razvoja novog naselja u Budimpešti na lokaciji koja ni ne postoji. Obuhvaćene su sve potencijalne mogućnosti ovog područja, od vode do zelenih pojaseva, kao i drugih karakteristika ostrva.“ – istakao je žiri u svom saopštenju, a prenosi Dezeen.\nPredmetna lokacija se nalazi na jugu grada i obuhvaćena je razvojnim planom za 2030. godinu, koji bi trebalo da Budimpeštu učini održivijim, energetski efikasnijim i društveno orijentisanim gradom.\nGradonačelnik Budimpešte Istvan Tarlos istakao je da grad ima potencijal da u narednih 20 godina postane svetski centar koji će davati primer u pogledu ekonomije i inovacija, dobre urbanizacije i zdrave životne sredine, kao i u pogledu dostignuća na polju kulture i atraktivnih uslova stanovanja.\nKompleks površine 135 hektara, prvenstveno bi bio namenjen stanovanju 12.000 studenata, ali će sadržati i sportske kao i edukativne objekte organizovane između parkova i rekreativnih područja.\nAtletska arena će imati kapacitet od 15.000 mesta, a ona će kao i ostatak kompleksa biti povezana sa gradom zahvaljujući novoj železničkoj stanici. Novi studentski kompleks će vezu sa ostatkom grada imati preko nekoliko mostova koji su namenjeni biciklima, pešacima, automobilima ali i vozovima i tramvajima.\nRendering: Snøhetta, Filippo Bolognese\n#budimpesta #dunav #kopanje kanala #masterplan #poluostrvo #Snohetta #South Gate #studentski kompleks


Hadžibegić: Pobjede u posljednja dva meča obaveza 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n08.11.2020. / 13:01\nFudbalska reprezentacija Crne Gore i pored brojnih problema ima obavezu da ostvari pobjede u posljednja dva kola Lige nacija, kazao je selektor Faruk Hadžibegić.\n"Imamo problema sa koronavirusom, sa povredama i vjerovatno ćemo mijenjati spisak. U ovom momentu ne mogu da kažem sa sigurnošću, ali postoji mogućnost da Nikola Vukčević ne bude sa nama. On je napravio ljekarske preglede koji nijesu baš najoptimističniji. Imamo i dva-tri igrača koji su pod korona virusom, a njihove rezultate znaćemo sjutra", rekao je Hadžibegić.\n"Moramo se prilagoditi situaciji i čuvati se. Nažalost, to je jače od nas. Donijećemo odluku kada budemo imali kompletan ljekarski izvještaj ko može da dođe. Tada ćemo dodati igrače sa domaće liste", rekao je Hadžibegić.\n"Pokušaćemo da iskoristimo šansu koja nam je ostala, a to je da Luksemburg negdje kiksa u preostala dva meča. Imamo dobru radnu atmosferu, imamo međusobno povjerenje, a vidim veliku želju kod igrača da što prije dođu i da se napravi što bolji rezultat ako je to moguće", rekao je Hadžibegić.\n"Koncentrisan sam na ono što nas očekuje. Potrudićemo se da ostvarimo dvije pobjede, a bili bi lijepo da uz to dođu i lijepe vijesti od konkurenta. Nijesmo imali sportsko iskustvo u meču sa Luksemburgom na našem stadionu, ali naša ekipa odgovara u pozitivnom pravcu. Napredujemo, tim ima veći potencijal kada smo kompletni, a i igrači iz domaće lige daju nešto novo", rekao je Hadžibegić.\n"Nazivamo je prijateljska utakmica, ali je smatram jako ozbiljnom. Rezultat je bitan zbog bodova, ugleda Saveza, navijača i nas samih. Šansu će dobiti domaći fudbaleri i oni koji ne igraju previše u inostranim klubovima. Napravićemo spoj i nadam se pobijediti. Prilazimo meču kao da je zvaničan", kazao je Hadžibegić.


Čubrilović razgovarao sa episkopom bihaćko-petrovačkim Sergijem | ASinfo Portal\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović razgovarao je danas sa episkopom bihaćko-petrovačkim, Sergijem o položaju crkve, naroda i ukupnom stanju u Eparhiji bihaćko-petrovačkoj, posebno o obnovi vjerskih objekata i pružanju pomoći povratničkim porodicama.\nPredsjednik Čubrilović je izrazio spremnost da, u što je moguće kraćem vremenskom roku, posjeti Eparhiju bihaćko-petrovačku i, u skladu sa mogućnostima, podrži projekte koji omogućavaju povratak i ostanak Srba na svojim vijekovnim ognjištima, navedeno je iz kabineta Čubrilovića.\n– Institucije i organi vlasti Republike Srpske uložiće dodatne napore kako bi obezbijedili neophodnu pomoć svima onima koji su se vratili da žive na područje Federacije Bosne i Hercegovine, posebno na prostoru koji obuhvata Eparhija bihaćko-petrovačka, gdje je zabilježen najveći broj Srba koji su se vratili na svoja ognjišta, rekao je predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske.\nPredsjednik Čubrilović je izrazio nadu da će biti poboljšana i saradnja između Eperhije bihaćko-petrovačke i kantonalnih vlasti, kako bi se omogućila sva prava, uključujući i pitanje povratka imovine.\nMeđunarodna zajednica da se odupre tiraniji SAD-a\nNa sastancima sa Trampom i Putinom iznijeću i pitanje Sirije\nGovedarica pokušava da me zaplaši tužbama za klevetu


Istorijat | Privredna Komora Republike Srpske – Привредна комора Републике Српске – Chamber of Commerce and Industry of Republic Srpska\nIako nastanak prvih oblika povezivanja i udruživanja privrednika nije istorijski tačno utvrđen, smatra se da su asocijacije privrede stare koliko i ekonomija. Razvojni put komora sličan je u većini zemalja, u početku one se osnivaju u većim gradovima i ekonomskim centrima, a mnogo kasnije komore ili njihovi savezi osnivaju se na nivou nacionalnih država.\nDomaće zanatlije shvataju nužnost međusobnog povezivanja i udruživanja i 1900. godine osnivaju u Sarajevu Obrtničko društvo sa 100 članova, a u Banjaluci 1902. godine, Obrtničko društvo sa 120 članova, a slična društva osnivaju se i u drugim gradovima BiH. U to vrijeme osnivaju se i podružnice strukovnih udruženja drvodjelskih i kožarsko-prerađivačkih radnika, a ovi prvi oblici interesnog organizovanja doprinijeli su afirmaciji nekih domaćih proizvoda, te na tadašnjim sajmovima u Beču i Budimpešti, pored duhana i cigareta, iza kojih je stajala snažna državna administracija, pažnju počinju da privlače i proizvodi iz domaćih radionica od metala i drveta, ali i domaća vina.\nZakonom o radnjama iz 1931. godine, po prvi put, od osnivanja zajedničke države, povezivanje i udruživanje privrednih subjekata uređeno je jedinstveno za cijelu državu. Zakonom su predviđena profesionalna udruženja, ali i obaveza udruživanja trgovaca i zanatlija u privredna udruženja koja se obrazuju posebno za trgovce i zanatlije za područja određena zakonom.\nTokom Drugog svjetskog rata, komore na ovim područjima, trpile su promjene uslovljene ratnim prilikama, ali su ipak opstale, što je omogućilo da se, po završetku rata, pokrene rad i započnu aktivnosti strukovnih udruženja i komora naslijeđenih na prostorima Jugoslavije. Novi propisi o poslovanju i organizovanju privrede i komora doneseni su 1946. godine, kada je, sa sjedištem u Beogradu, osnovana i Trgovinska komora za cijelu teritoriju FNRJ.\nZakonom o obrazovanju jedinstvenih privrednih komora iz 1962. godine prestaju sa radom granske komore i osnivaju se jedinstvene privredne komore, te se uspostavlja nova organizaciona struktura privrednih komora, a privrednim subjektima pruža mogućnost da bolje, efikasnije i potpunije ostvaruju svoje interese i prava. U periodu od 1962. do 1979. godine, doneseno je više zakona o privrednim komorama, koji su praktično predstavljali usaglašavanje sa Ustavom i Zakonom o udruženom radu.\nKrajem osamdesetih i početkom devedesetih vođena je rasprava i analiziran komorski sistem, a rezultat istih bio je donošenje novog Zakona o Privrednoj komori Jugoslavije, dok su tadašnje republike donijele nove republičke zakone.\nU Bosni i Hercegovini, 1990. godine, donesen je novi Zakon o privrednim komorama, kao rezultat odstupanja od kursa samoupravnog sistema i ulazak u period tranzicije ka modelu tržišne privrede zasnovane na privatnom vlasništvu i kapital odnosima. Komore su kreirane po uzoru na komore Zapadne Evrope i zakonom definisane kao samostalne, stručno poslovne organizacije sa svojstvom pravnog lica čija je djelatnost usmjerena na razvijanje tržišne privrede, slobodnog preduzetništva i podsticanje konkurencije.\nPrivredna komora RS je formirana nastankom Republike Srpske i usvajanjem Zakona o Komori, 17. decembra 1992. godine, te konstituisana u junu 1993. godine. Navedenim zakonom, Privredna komora Srpske osnovana je kao samostalna stručno-poslovna organizacija sa sjedištem u Sarajevu. Pored postojećih komora u Banjaluci i Doboju, formiraju se i komore za područja Bijeljine, Sarajeva i Trebinja, te strukovna udruženja za pojedine privredne oblasti, koje zajedno sa Privrednom komorom Srpske čine jedinstven komorski sistem. Komora, kao servis privrede, svojim aktivnostim i vršenjem javnih ovlaštenja koja u to vrijeme obuhvataju usklađivanje redova vožnje, te izdavanje sertifikata koji prate robu u privrednim transakcijama, obezbjeđuje institucionalnu podršku privrednicima i utiče na kreiranje povoljnijih uslova poslovanja.\nKomora mijenja sjedište iz Sarajeva u Banjaluku 1999. godine i istovremeno radi na kadrovskom jačanju svojih kapaciteta, organizuje prvu raspodjelu detašmana za izvođenje radova u Njemačkoj, intenzivira odlazeće i dolazeće privredne misije, i to u Italiju, Kinu, Rusiju, a započinje i sa učešćem u prvim inostranim projektima, među kojima su EUROCHAMBERS, PARTNERS, INWENT ILTIS. Sa ciljem povećanja konkurentnosti, edukacije i veće podrške domaćoj privredi, Komora u okviru projekata UNIDO, učestvuje u obezbjeđivanju prvih kredita Svjetske banke za privatni sektor, te izradi prvih biznis planova po modelu Svjetske banke.\nZakon o Privrednoj komori Srpske, izmjenjen je 2001. godine, čime je preciznije definisana Komora i njene članice, uveden je racionalniji način obračuna članarine prema ekonomskoj snazi članova Komore i ukinut je članski doprinos koji se obračunavao na bruto plate.\nPod pritiskom Svjetske banke, 2003. godine, Narodna skupština je izmijenila Zakon o Komori, čime se značajno mijenja njen status kao privredne asocijacije, uvođenjem principa dobrovoljnog članstva privrednih subjekata. Izmjene su bile rezultat preporuka tzv. Buldožer komisije, koju je u novembru 2002. godine, osnovao Visoki predstavnik za BiH Pedi Ešdaun, a kojima se u organizovanje privrednih asocijacija u BiH uvodi anglosaksonski model za razliku od tradicionalnog evrokontinentalnog pristupa, odnosno javno-pravnog modela komora, koji je u primjeni na ovim prostorima.\nProces reorganizacije Komore, održao je i učvrstio ovu instituciju i u uslovima dobrovoljnog članstva. Svoj rad i organizaciju, Komora unapređuje uvođenjem sistema kvaliteta, koji, kao uslugu, i danas pruža svojim članicama.\nVeć 2008. godine, stvoreni su uslovi za donošenje novog, savremenijeg propisa o komorskom organizovanju u Republici Srpskoj, zasnovanog na iskustvima evropskih zemalja – lidera u privrednom razvoju, kao što su Austrija, Njemačka, Francuska, Holandija i Italija.\nDanas, Privredna komora Republike Srpske predstavlja značajnu i prepoznatljivu instituciju, koja zapošljava visokoobrazovan kadar. Služi kao servis privrede i zastupnik je interesa privrede pred organima vlasti, ne gubeći tendenciju daljeg unapređenja i modernizovanja, te afirmacije svoje uloge kao glasa privrede i institucije koja se zalaže za kreiranje povoljnijeg poslovnog ambijenta, promociju domaćih privrednih kapaciteta i približavanja standardima evropskog i svjetskog tržišta


UŽAS NA ZVEZDARI: Provalnik obio kuću, vlasnika gušio jastukom pa ga zaklao 49\t71\nUŽAS NA ADI HUJI: Devojčica (10) suprotstavila se razbojniku (14), on je 25\t30\nOBRT U SLUČAJU UBADANJA U VLADIMIRCIMA: Pastorak uhapšen, ali i napadnuti 5\n06.02.2019. 18:43h 06.02.2019. 18:43h\nHAG/BEOGRAD - Svedok Aleksandar Vasiljević danas je pred sudom u Hagu negirao da je 1991-92. tadašnji čelnik Službe državne bezbednosti (SDB) Srbije Jovica Stanišić bio nadređen Radovanu Stojičiću-Badži, komandantu srpskih trupa u Istočnoj Slavoniji, kome je, kako je posvedočio, bio podređen Željko Ražnatović-Arkan.\nTadašnji načelnik Uprave za bezbednost JNA, general Vasiljević (80) posvedočio je i da Ražnatović-Arkan u to vreme nije bio podređen MUP Srbije.\nSvedok je pritom relativizovao ili opovrgavao svoje ranije iskaze u kojima je Stanišića i operativca SDB Srbije Franka Simatovića-Frenkija, optužene za zločine nad nesrbima u Hrvatskoj, povezao sa Stojičićem, Kapetanom Draganom i Ražnatovićem, čija je jedinica, po optužnici, počinila zlodela na hrvatskom ratištu 1991-92.\nStojičić-Badža u to vreme bio je komandant lokalne Teritorijalne odbrane (TO) SAO Slavonija, Baranja i zapadni Srem (SBZS), a pre i posle toga bio je visoki oficir MUP Srbije.\nTokom dodatnog ispitivanja svedoka, tužilac Daglas Stringer (Douglas) pustio je u sudnici snimak Vasiljevićevog razgovora, kao osumnjičenog, s istražiteljima haškog tužilaštva iz 2001. godine.\nVasiljević na snimku kaže: "Bio je Arkan, iznad njega Badža, a iznad Badže, i svih objektivno, Jovica Stanišić".\nUpitan da li ostaje pri tom iskazu, svedok je rekao: "Ne, ja sam rekao iznad, u smislu ko je kakav autoritet i ugled imao... Nisam rekao da je Badža potčinjen Stanišiću".\nZastupnik optužbe je potom svedoku predočio njegovu raniju izjavu da je\n"Jovica Stanišić imao ključnu ulogu u imenovanjima u štab TO u Šidu 1991."\n"Stanišić je imao uticaj na organe bezbednosti u štabu TO, ne na ceo štab. Nisam rekao da je imenovao te organe", izjavio je Vasiljević.\nUsledio je zatim snimak sa sudjenja bivšem predsedniku Srbije Slobodanu Miloševiću na kojem je Vasiljević 2003. posvedočio da je Stanišićeva "uloga bila u hijerarhiji stepen više iznad Stojičića-Badže", kao i da je do promena u TO u Šidu došlo "na zahtev Stanišića", posle čega "nije bilo razgovora".\nUpitan od tužioca da li ostaje pri toj izjavi, Vasiljević je odgovorio: "Jasno se vidi da nije Stanišić ključne ljude u TO smenjivao, već se govori samo o organima bezbednosti".\nVasiljević je potvrdio da "nije znao kako je Badža došao" u Istočnu Slavoniju, ali da "nije bilo sporno ko je iza toga stajao".\nPrihvatio je svoju raniju izjavu, koju mu je citirao tužilac, da su ljude u srpske snage u SAO SBZS birali i postavljali "Badža, u naoružanim sastavima, ali i čovek u senci s većom moći iza njega, Jovica Stanišić".\n"Ništa nije sporno da je Stanišić imao neosporan autoritet, kao šef SDB... Ali, ja nisam rekao da je Stanišić nadređen Badži, a vi insistirate na tome, niti je Stanišić stajao iza postavljenja u TO. Ja to nisam rekao ni 2002. ni danas", kazao je Vasiljević.\n"Paralelnom strukturom", koja zvanično nije bila deo oružanih snaga SFRJ, Vasiljević je nazvao TO SBZS, u koju je Stojičić kao komandante postavljao ljude koji su prethodno bili radnici MUP Srbije.\nNasuprot svojim ranijim izjavama, Vasiljević je tvrdio da ni Stojičić ni njemu podređeni komandiri, za vreme dok su delovali na ratištu u Hrvatskoj, nisu bili pripadnici MUP Srbije.\n"Nije Badža tada bio pri MUP Srbije, bio je komandant TO SAO SBZS čiji je predsednik bio Goran Hadžić. Dakle, nije bio podređen MUP Srbije. Vi tvrdite da, ako je Arkan podređen Badži, da je on podređen MUP Srbije. Nije. Kategoričan sam u tome", rekao je svedok.\nTužilac Stringer na to je Vasiljevića podsetio da je na procesu Miloševiću izjavio da je Arkanova jedinica bila "pod apsolutnom kontrolom ljudi iz MUP Srbije".\n"Jesam i sad govorim", uzvratio je Vasiljević, nastavljajući, medjutim, da "Arkan tada u Slavoniji nije bio potčinjen MUP Srbije, potčinjen je Badži kao bivšem pripadniku MUP Srbije".\nNa tužiočevo pitanje zna li zasigurno da je Stojičić-Badža tada bio "potpuno odvojen od MUP Srbije", Vasiljević je uzvratio da "nije imao nijedan podatak da je Badža zadržao komunikaciju sa bilo kim iz MUP Srbije ili u Srbiji".\nPotom je tužilac ponovo svedoka snimkom podsetio da je na procesu Miloševiću on sam tvrdio da su i Stojičić-Badža i ljudi koje je on dovodio u Istočnu Slavoniju tada bili u MUP Srbije, dok je Milošević to negirao.\nUpitan da li danas ostaje pri tom iskazu, Vasiljević je odgovorio: "Sve uz dodatno objašnjenje. Ja tu i ne tvrdim da su oni i dalje u sastavu MUP Srbije. Ja kažem da pretpostavljam da su skinuti sa dužnosti u MUP Srbije, što je i Milošević tvrdio".\nVasiljević je tvrdio i da "nema podataka" da je Dragan Vasiljković, zvani Kapetan Dragan, koji je 1991. u Kninu obučio prvu jedinicu "crvenih beretki", tada bio "agent ili saradnik SDB Srbije". Ponovio je i da SDB Srbije nije Kapetana Dragana doveo u Jugoslaviju iz Australije.\nTužilac Stringer uzvratio je snimkom sa suđenja Miloševiću na kojem Vasiljević kaže da je utvrđeno da je Kapetan Dragan "došao iz Australije posredstvom SDB Srbije, čiji je izvor ili pozicija bio".\nUpitan da li ostaje pri toj izjavi, Vasiljević je kazao da se sam Kapetan Dragan "hvalisao" da je povezan sa SDB Srbije, a da je on na procesu Miloševiću izneo "pretpostavku".\nZastupnik optužbe potom je svedoka podsetio da je istražiteljima u jednom razgovoru rekao da je Kapetanu Draganu "i svim tim sastavima rukovodio Frenki Simatović, koji je bio visoki zvaničnik MUP Srbije".\n"Ja iza tih tvrdnji ne mogu da stojim", odgovorio je Vasiljević, objašnjavajući da je to čuo kao penzioner, a da dok je bio prvi bezbednosni oficir JNA nije ni poznavao Simatovića.\nVasiljević, čiji je iskaz danas završen, bio je poslednji svedok u dokaznom postupku optužbe protiv Stanišića i Simatovića.\nKada će odbrana početi izvođenje dokaza, raspravno veće saopštiće naknadno.\nBivši načelnik SDB Srbije Stanišić (68) i njegov saradnik Simatović optuženi su za ubistva, progon, deportaciju i prisilno premeštanje Hrvata i Muslimana u Hrvatskoj i BiH 1992-95.\nOptuženi ne prisustvuju suđenju, zato što su na privremenoj slobodi u Srbiji.\nAleksandar VasiljevićSlužba državne bezbednostiSDBHagsuđenjesvedokŽeljko Ražnatović ArkanFranko Simatović FrenkiJovica StanišićKapetan Dragan


Do kraja septembra kilogram brašna u Srpskoj poskupiće za još četiri feninga, što znači da će cena ove osnovne životne namirnice za samo mesec dana skočiti za 10 feninga.\nZbog poskupljenja brašna u Srpskoj su skočile i cene pekarskih proizvoda, tako da u trgovinama vekna belog hleba od 600 grama, koja je koštala 1,2 marke, sada košta 1,4 KM. Vekna polubelog hleba, takođe od 600 grama, sa jedne marke je poskupila na 1,2 KM.\nS druge strane, kilogram brašna je od kraja avgusta u dva navrata poskupeo za ukupno 6 feninga. Tako vreća od 25 kilograma iz Srbije umesto dosadašnjih 14, trenutno košta 14,5, pa čak i 15 KM, dok je vreća domaće proizvodnje sa 15,5 poskupila na 16,5, odnosno 17 KM.\nOvo su potvrdili u Udruženju mlinara RS, iz kojeg poručuju da pravo poskupljenje brašna u Srpskoj tek sledi.\n– Čim nivo Dunava poraste, proizvođači iz Srbije i Mađarske će početi izvoziti pšenicu, što će dodatno povisiti cenu ove žitarice. Samim tim, skočiće i cena brašna, kao i pekarskih proizvoda – kaže za Srpskainfo predsednik ovog udruženja Zoran Kos.\nOn upozorava da bi se drastičniji skok pšenice, ipak, mogao desiti u januaru naredne godine, kada kreću pravi pregovori o njenoj ceni.\n– Do tada će se trošiti zalihe, pa će i poskupljenja biti manja. Međutim, samo 30 odsto ovogodišnjeg roda pšenice je za ljudsku upotrebu, što znači da bi od početka naredne godine njena cena drastičnije mogla da skoči, tako da ni mi nećemo imati izbora nego da poskupljujemo brašno – najavljuje Kos.\nPredsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik smatra da BiH ne može da funkcioniše i bude uspešna zbog težnje Bošnjaka za majorizacijom, te da je to jasno i Evropljanima.


BG i Ljubljana na zajedničkom putu razvoja brze železnice\nTanjug 16. oktobra 2020. 16:10\nBEOGRAD – Gradonacelnici Beograda i Ljubljane, Zoran Radojičić i Zoran Janković, potpisali su danas u Beogradu Pismo namere koje definiše inicijativu za razvoj brze železnice između Centralne i Jugoistočne Evrope.\n„Velika mi je čast što svojim potpisom, uz gradonačelnika Jankovića, doprinosim viziji unapređenja železnice kao budućeg ključnog instrumenta ekonomskog i socijalnog razvoja regiona“, rekao je Radojičić nakon potpisivanja u Starom dvoru.\nDodao je da će Pismo o namerama budućeg razvoja veze između Centralne i Jugoistočne Evrope biti prosleđeno Evropskoj komisiji i vladama Austrije, Italije, Slovenije, Hrvatske, Srbije, Bugarske i Turske.\nIstakao je da ovakve inicijative prerastaju u velike projekte koji podstiču celokupan razvoj gradova i zemalja u kojima se realizuju.\n„Inicijative poput ove, koje pokreću glavni gradovi, doprinose dobroj bilateralnoj saradnji naših država i unapređenju dobrosusedskih odnosa dva naroda“, rekao je Radojičić.\nNaveo je da je zbog potreba razvoja i unapređenja stanja železnica, urbana regija Ljubljane predložila neposredni razvoj brze železničke linije između Centralne i Jugoistočne Evrope.\nRadojičić je podsetio da Ljubljana i njen gradonačelnik imaju sjajne rezultate u oblasti ekologije i urbane mobilnosti, ali i da su veoma otvoreni da svoja znanja podele sa svima u regionu.\n„To je razlog više da s radošću Grad Beograd prihvati ovakvu inicijativu i pridruži se porodici gradova i zemalja čiji je dugoročni cilj brza razmena dobara i kretanje ljudi po najvišim svetskim standardima kada je reč o ekologiji, udobnosti i bezbednosti“, rekao je Radojičić.\nJanković je zahvalio na prijemu i ocenio da je Beograd sve čistiji i lepši i da se u tom pravcu dalje razvija.\nNaveo je da će realizacija predložene inicijative doprineti da se u budućnosti avioni manje koriste, ističući da je za razmenu ljudi i robe najvažnija železnica.


POMOĆ KULTURI – Stari grad\nStari grad » Vesti » POMOĆ KULTURI\nOpština Stari grad sa 60.000 dinara pomogla je da Prvo beogradsko pevačko društvo otputuje na manifestaciju „Mokranjčevi dani u Negotinu.\nHor Prvog beogradskog pevačkog društva je, jubilarnoj 155. godini svoga postojanja i rada, nedavno održao turneju po Rusiji. Povod gostovanja bilo je učešće na prestižnom Pashalnom festivalu. Hor iz Srbije je nastupio kao jedini amaterski hor.Podsećamo da je opština Stari grad pomogla putovanje ovog uglednog hora u Moskvu.\nSavez dramskih umetnika Srbije dobio je od opštine Stari grad 150.000 dinara za pokriće dela troškova puta u Sjedinjene Američke Države, gde je u saradnji sa Kongresom srpskog ujedinjenja planirano izvođenje pozorišnih predstava „Jazavac pred sudom“ „Živeo život Tola Manojlović i „Mostovi – Na Drini Ćuprija“, u kojoj učestvuju naši eminentni glumci.\nUdruženje građana „Natan“ dobio je na poslednjoj sednici Opštinskog veća, 104.000 dinara za pokriće troškova održavanja koncerta orkestra i orgulja u crkvi Sv. Petra u okviru projekta „Muzika u Starom gradu“\nZa izložbu „Nove tendencije u primenjenoj umetnosti“, opština Stari grad je dodelila 40.000 dinara Udruženju likovnih umetnika primenjenih umetnosti i dizajnera.\nPrevious PostPrevious ZLATNA PLAKETA OPŠTINI STARI GRAD\nNext PostNext DONACIJA FIRME „GALABERN“ DRUŠTVU ZA BRIGU O STARIM LICIMA


Zelena Inicijativa » Organizacije članice\nHome » O nama » Organizacije članice\nMrežu organizacija čine:\nBaklanski fond za lokalne inicijative – je lokalna fondacija čiji je cilj podsticanje aktivnog uključivanja grđana/ki u društvene promene i razvoj stabilnih i održivih zajednica u Srbiji. Kroz program Donacija BCIF organizacije civilnog društva i neformalne grupe na kreativno i efikasno rešavanje problema korišćenjem lokalnih resursa i potencijala. Razvojni programi uključuju jačanje kapaciteta lokalnih organizacija sa komponentom umrežavanja, odnosno povezivanja srodnih organizacija, uz razmenu iskustava i zajedničkim akcionim planiranjem, sa ciljem da se podrše da se lokalni problemi i potrebe imaju odjek i na nacionalnom nivou. Razvojni programi BCIF-a su Zelena lista Srbije i Decentralizacija. Kampanjom „Oplaneti se!“ , Zelena lista Srbije aktivno uključuje građane u promociji zdrave životne sredine. U poslednje dve godine kampanji se priključilo 12000 građana/ki u različitim aktivnostima uklanjanja i selekcije otpada i širenja svesti o značaju zaštite životne sredine. Od 2004.godine, BCIF je pokrenuo program Filantropije koji podstiče saradnju neprofitnig organizacija, kompanija i građana/ki. Do sada, BCIF je podržao 700 inicijativa sa ukuonim iznosom od preko 3 miliona Evra, u skoro 350 lokalnih zajednica u Srbiji. – www.bcif.org\nCentar modernih veština (CMV) je organizacija sa višegodišnjim iskustvom u političkom i građanskom obrazovanju, javnom zastupanju i sprovođenju istraživanja o društveno značajnim temama. Radeći tokom dve godine na projektu javnog zastupanja iz oblasti zaštite životne sredine, inicirali smo osnivanje neformalne zelene poslaničke grupe u Narodnoj skupštini i Skupštini AP Vojvodine, istražili stavove građana i njihovih predstavnika o životnoj sredini u Srbiji i uspostavili saradnju sa Ministarstvom životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja. Centar ima dugogodišnje iskustvo u radu sa jedinicama lokalne samouprave koje će doprineti da i aktivnosti Zelene inicijative na lokalu budu uspešne. Centar modernih veština takođe organizuje godišnji edukativni program „Politike životne sredine“ za mlade aktiviste i aktivistkinje i političke lidere. Više informacija se nalazi na sajtu www.cmv.org.rs\nMladi istraživači Srbije su neprofitna, nevladina i nestranačka organizacija, osnovana pre 35 godina. Naša misija je da putem obrazovanja, vođeni naučnim saznanjima doprinesemo: zaštiti i unapređenju životne sredine, promovišući principe održivog razvoja; razvoju volonterizma i promociji njegovih vrednosti; stvaralaštvu i aktivnijem delovanju mladih. U saradnji sa Zelenom listom Srbije, Mladi istraživači su organizovali brojne aktivnosti koje su uključile institucije i organizacije u promociji prakse održivog upravljanja otpadom i reciklaže. Mladi istraživači Srbije su organizacija članica Nacionalnog Saveta za održivi razvoj Republike Srbije. – www.mis.org.rs\nEvropski pokret u Srbiji (EPuS) je samostalna i dobrovoljna organizacija građanskog društva koja se zalaže za demokratsku evropsku integraciju Srbije. Jedan od ključnih uspeha Evropskog pokreta u oblasti zaštite životne sredine je organizacija Naconalnog konventa o Evropskoj uniji u Srbiji (NKEU). NKEU predstavlja institucionalizovan, tematski struktuiran mehanizam koji okuplja različite interesne grupe sa ciljem javne rasprave o pripremanju Srbije za članstvo u Evropskoj uniji. Oblast životne sredine uključena je u rad NKEU od 2008. godine, a do sada je održano pet sednica radne grupe “Životna sredina“ koja se bavila različitim temama u ovoj oblasti putem monitoringa usvajanja i impelentacije predložene regulative u oblasti zaštite životne sredine. Rezultat javnih rasprava i analiza predstavljaju tekstovi preporuka (koje sadrže analitički deo) dostavljene širokom krugu zainteresovanih interesnih grupa i donosioca odluka, odnosno uspešno promovisane putem medija. Osim toga, Evropski pokret u Srbiji je podržao implementaciju brojnih lokalnih aktivnosti mladih u oblasti životne sredine, u okviru projekta „E, mogu i ja!“ sa ciljem povećanja aktivizma među mladima. – www.emins.org\nGrupa 484 je nevladina organizacija osnovana 1995. godine da bi podržala grupu 484 izbeglih porodica iz Krajine, Hrvatske. Grupa 484 je od grupe entuzijasta koji su prvenstveno pružali humanitarnu, psihosocijalnu, pravnu i informativnu pomoć izbeglima iz Hrvatske i Bosne i Hercegovine, a zatim raseljenima sa Kosova i Metohije, postala strukturisana organizacija sa stistemskim pristupom problematici prisilnih migracija i migracija uopšte. Između ostalog, Grupa 484 aktivno radi i u oblasti socijalnog preduzetništva, kako na polju javnog zastupanja tako i putem direktne podrške socijalnim preduzećima. Grupa 484 jedna od prvih inicirala debatu o socijalnom preduzetništvu u Srbiji da bi doprinela zakonskim reformama u ovoj oblasti, razvila mrežu postojećih socijalnih preduzeća i obezbedila im podršku. Grupa 484 je kreirala prvu mrežu socijalnih preduzeća u Srbiji (SENS), koju trenutno čini 26 članova, a takođe je i osnivač dva socijalna preduzeća: Zeleno i čisto i Bakino kazanče. – www.grupa484.org.rs\nCentar za razvoj socijalnog preduzetništva CRSP je dobitnik donacije USAID-a podržane od strane ISC-a, osnovan da bi obezbedio sveobuhvatnu podršku razvoju socijalnih preduzeća i socijalnog preduzetništva. Centar je specijalizovan u pružanju podrške u ljudskim resursima i stručnom mišljenju za raznovrsne projekte konzorcijuma. Ova podrška uključuje: pomoć u kreiranju povoljne pravne forme za razvoj socijalnog preduzetništva, pružanje kunsultantskih usluga socijalnim preduzećima, trening u tehnikama socijalnog preduzetništva, medijaciju u procesu zapošljavanja i partnerstvo sa drugim organizacijama radi osnivanja malih socijalnih zadruga, prvenstveno u oblasti reciklaže. – www.crsp.rs\nInicijativa za saradnju i razvoj (IDC) – nastala je kao deo izlazne strategije „spin off“-a Španske Pokret za mir (MPDL). U 2008.godini, zaposleni u Pokretu za mir osnovali su lokanu nevladinu organizaciju Inicijativa za razvoj i saradnju Srbija. Organizacija je radila na integraciji ugroženih grupa u tržište rada kroz projekat „Unapređenje ekonomskih i socijalnih kapaciteta i jačanje produktivnih mreža“, uz donaciju pokreta za mir i podršku Španske agencije za međunarodnu saradnju (AECID). IDC je osnovala prvo takozvano eko-socijalno preduzeće u Srbiji, Eko Beg. Poslednje godine, Eko Beg aktivno radi na promociji zaštite životne sredine i reciklaže putem prozvodnje ekološki opravdanih i modernih proizvoda od reciklažnog materijala. Osim toga, IDC je jedan od osnivača Koalicije za promociju socijalnog preduzetništva. Osim toga, IDC se bavi neformalnim obrazovanjem kroz dugoročne profesionalne edukacije, kao i pružanjem pravne pomoći za raseljena lica i ostale socijalno ugrožene kategorije stanovništva. – www.idcserbia.org\nJUROM Centar – je osnovan 1998. Godine na inicijativu brojnih romskih organizacija i Međunarodne organizacije Roma. Osnovne aktivnosti JUROM Centra uključuju prikupljanje, obradu i širenje informacija o romskoj populaciji, kao i promociju građanskog aktivizma Roma. JUROM Centar je mreža organizacija koju čini 21 romska organizacija i 4 ne-romske organizacije. JUROM uz donaciju USDAID-a i ISC-a, implementira projekat „ Osnaživanje individualnih sakupljača sekundarnih sirovina“ sa ciljem pomoći sakupljačima otpada u procesu donošenja odluka o upravljanju otpadom i reciklaži, i jačanju ugorženih grupa. Projekat je rezultirao osnivanjem Republičkog sindikata sakupljača otpada „Nezavisnost“, u januaru 2011.godine. – www.yuromcentar.org.rs\nBeogradski fond za političku izuzetnost je neprofitna organizacija posvećena edukaciji i jačanju kapaciteta političkih i lidera zajednice angažovanih u javnim odnosima, sa ciljem razvoja demokratije u Srbiji zasnovano na Evropskim vrednostima i standardima. Beogradski fond za političku izuzetnost ima iskustvo u oblasti energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije, klimatskih promena i upravljanja otpadom. Organizacija radi na višegodišnjim projektima izgradnje kapaciteta usmerenih ka donosiocima odluka na različitim nivoima, uključujući narodne poslanike, predstavnike lokalnih samouprava i predstacnike javne administracije. U 2011. godini, jedan od rezultata ovih inicijativa bilo je i potpisivanje Memoranduma o razumevanju fokusiranog na među opštinsku saradnju u razvoju enegrije vetra u osam opština u južno banatskom okrugu. – www.bfpe.org\nZelena lista Srbije je neformalna mreža 12 organizacija građanskog društva koja se bave zaštitom životne sredine. Organizacije članice su se udružile sa ciljem da doprinesu rešavanju problema komunalnog otpada i pomognu implementaciju mahanizama za održivo upravljanje otpadom. Radeći na promociji reciklaže i zdravije životne sredine Zelena lista Srbije je, kroz kampanju „Oplaneti se“, uključila preko 12000 građana/ki, uspešno sarađujući sa resornim institucijama na lokalnom i nacionalnom novou. Zelenu listu čine: Centar za održivu budućnost “Zelena zona”, Knjaževac, Društvo mladih istraživača, Bor, Društvo za zaštitu životne sredine „Stara planina“, Pirot, Eko klub – Zeleni putokazi, Raška, Ekološki pokret „Bela breza“, Kruševac, Ekološki pokret “Moravski orašak”, Trstenik, GM Optimist, Gornji Milanovac, Inženjeri zaštite životne sredine, Novi Sad, Odred Izviđača “Zavičaj 1093″, Vranje, Udruženje građana „Porečje“, Vučje, Udruženje izviđača “Josif Pančić”, Niš, Zeleni krug, Bački Petrovac. – www.oplanetise.com


07.06.2014. Ministar Stefanović primio porodice nastradalih pripadnika Ministarstva\nMinistar unutrašnjih poslova, dr Nebojša Stefanović primio je danas porodice pripadnika Ministarstva koji su nastradali na službenoj dužnosti, u periodu od prethodnog obeležavanja Dana policije.\nTom prilikom, ministar Stefanović je herojima Goranu Đorđeviću, Časlavu Milenkoviću, Dejanu Lazareviću i Milanu Gujaničiću posthumno dodelio plakete za izuzetnu hrabrost i požrtvovanost u obavljanju službene dužnosti.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova još jednom iskazuje neizmernu tugu zbog smrti četvorice kolega i istinski se divi herojstvu koje su pokazali. Pokazali su kako se bori za svoju zemlju i svoju službu, to je nešto visoko i dostojanstveno, nešto što nema cenu. Mi ćemo uvek pokazati da znamo da cenimo ovakve žrtve i da ove heroje nazovemo pravim imenom, a to su ljudi koji su najviše dali za svoju zemlju, rekao je ministar Stefanović.\nObećao je da će on lično i Ministarstvo voditi računa o njihovim porodicama, da će im biti snažna podrška i oslonac. „Na našu pomoć moći će uvek da računaju, a svi u Ministarstvu daće sve od sebe da im nadomeste, što je moguće više, gubitak oslonca porodice“, rekao je ministar Stefanović i naglasio da će se boriti za bolji materijalni položaj i uslove rada pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova.


RTS :: I oktobar u znaku RTS-a\nNajnovije I oktobar u znaku RTS-a\nI oktobar u znaku RTS-a\nsreda, 01. nov 2017, 15:22 -> 20:05\nOd 304 dana od početka godine, Prvi program RTS-a bio je najgledaniji čak 299 dana.\nTrend ubedljivo najgledanijeg programa u Srbiji, po svim parametrima, nastavljen je i u oktobru, kada su gledaoci bili najviše uz RTS 1 - i to svakog dana.\nOstvareni rejting Prvog programa je 4,7%, a udeo u gledanosti 22,4%, gde RTS 1 beleži rast u odnosu na isti mesec prošle godine.\nNa rang listi 50 najgledanijih emisija u oktobru, čak 45 su emisije RTS-a. Najgledanija emisija je bila prenos fudbalske utakmice: Srbija - Gruzija, kvalifikacija za Svetsko prvenstvo sa postignutim rejtingom od 23,9%. Pored sportskih takmičenja u fudbalu i odbojci, tu su i omiljene domaće serije koje i dalje postižu milionski auditorijum, a rekorde po svim parametrima u oktobru postigle su dve nove - najgledanija humoristička serija "Psi laju vetar nosi" i najgledaniji dramski triler "Senke nad Balkanom". Mini serija "Kozje uši" takođe je zabeležila veliku gledanost.\nVisoku poziciju u najgledanijim emisijama zauzimaju, kao i obično, kvizovi Slagalica i Potera, a među najgledanijim emisijama su i druge zabavne emisije. Od informativnih emisija gledaoci su standardno birali informativni program RTS-a, od jutarnjeg do večernjeg Dnevnika, kao i druge informativne emisije. Među najgledanijim emisijama našle su se i dokumentarne emisije, filmski program Prvog programa RTS-a, kao i strani serijski program.\nNajgledanija emisija Drugog programa RTS-a u oktobru je Sednica Skupštine Republike Srbije. Na rang listi najgledanijih emisija RTS2 su i celovečernji filmovi, prenosi sportskih takmičenja, svečanosti kao i crtani filmovi i serije za decu.