Kroz kulturu i turizam za bolje partnerstvo – Vila As\nBiznis • Događaji • Izleti • Kultura • Lokalna privreda • T-Info • Turizam • Vremeplov\nU prstorijama Turističke organizacije Zlatibor, u ponedeljak 19.maja održana je preskonferencija u okviru projekta prekogranične saradnje „Kroz kulturu i turizam za bolje partnerstvo“. Projekat je finansiran od strane EU kroz Program prekogranične saradnje Srbija-Crna Gora, a sprovode ga Turistička organizacija Zlatibor sa strane Republike Srbije i Eparhija Budimljansko-nikšićka i Turistička organizacija Plužine sa strane Crne Gore.\nCilj ovog projekta je poboljšanje turističke ponude u prekograničnoj oblasti prepoznavanjem i revitalizovanjem kulturnih i istorijskih spomenika i poboljšanjem institucionalnih i ljudskih kapaciteta.\nArsen Đurić, direktor Turističke organizacije Zlatibor i menadžer ovog projekta, tom prilikom govorio je o delu projekta koji se realizuje na strani Srbije. Ovim projektom radi se na rekonstrukciji sobrašica u kompleksu crkve brvnare u Jablanici, kao i na rekonstrukciji parohijskog doma, radi se izgradnja česme, vidikovaca, zatim pet novih sobrašica i uređenje pristupnog puta do samog kompleksa sa kompletnom turističkom signalizacijom. Planirana je štampa monografije i kataloga, flajera, a sve u cilju promovisanja projekta. Krajnji cilj je uvođenje u funkciju turizma celog kompleksa crkve brvnare u Jablanici.\nDo sada su raspisani tenderi, potpisani ugovori sa izvođačima, a počeli su i građevinski radovi, koji bi do kraja juna trebalo da budu završeni. Đurić je istakao da planiranom dinamikom, već ovog leta, kompleks će se naći u turističkoj ponudi Zlatibora.\nPredstavnik Zajedničkog tehničkog sekretarijata Programa prekogranične saradnje Srbija-Crna Gora, Goran Prebiračević, u ime partnera na projektu predstavio je aktivnosti sa strane Crne Gore. U okviru ovog projekta renovira se crkva iz 12. veka u kojoj je pisano Miroslavljevo jevanđelje, pri čemu se radi na očuvanju kulturno-istorijske baštine. Prebiračević je naglasio da će ovim projektom i u Srbiji i u Crnoj Gori verski turizam biti pospešen.\nProjekat je počeo u oktobru 2012. godine i traje do oktobra ove godine. Ukupna vrednost projekta je 468 913 eura, od kojih je učešće Turističke organizacije Zlatibor 219 325 eura, dok Eparhija Budimljansko-nikšićka učestvuje sa 249 588 eura.


Makron: Kina zna da je Evropa organizovana - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Makron: Kina zna da je Evropa organizovana\nPredsednik Francuske Emanuel Makron branio je danas evropski „suverenitet“ u odnosu na Kinu i izjavio da je Peking „razumeo“ da Evropa zajednički ide napred, posebno kada se radi o odbrani tehnološke nezavisnosti.\n0Piše: Beta-AFP 06. novembra 2019. 15.26\nEmanuel Makron Foto: EPA-EFE/ JULIEN WARNAND\n„Mislim da je Kina sada razumela da je Evropa organizovana, da imamo agendu otvaranja i suverenosti i da imamo želju da zajedno napredujemo kao kredibilan i efikasan partner“, rekao je Makron novinarima, drugog dana posete Kini.\nFrancuski lider je ocenio da je bilo neophodno „ispraviti greške iz prošlosti“, kada je Kina mnogo investirala u članice EU u ekonomskim problemima, poput Grčke.\n„Proveli smo više zemalja kroz veoma teške i brze reforme i progurali privatizacije bez evropskih kupaca. Mora se reći da su neke zemlje došle u situaciju da imaju samo vanevropske, što će reći kineske kupce“, izjavio je Makron.\n„Što više pokazujemo da Evropska unija može da brani svoje strateške interese, da ima koordinisanu ofanzivnu i defanzivnu agendu, to će je Kina posmatrati kao kredibilniju“, naveo je Makron.\nOn je pozvao da se tokom naredne godine finalizira kinesko-evropski sporazum o investicijama, da se preuzme „snažna inicijativa“ s Kinom u vezi klime i da se „pre leta“ s Kinom definišu predvidjene reforme Svetske trgovinske organizacije.\nUpitan o investicijama kineskog telekomunikacionog giganta Huaveija, u SAD osumnjičenog za potencijalnu špijunažu, Makron je izjavio da je Francuska „zemlja otvorena za sve investitore“.\n„Srećan sam što su Huavei, Nokia, Erikson, YTE i svi drugi tu kao snabdevači. Samo kažem da se u jednoj tački, našim mrežama, radi o pitanjima suverenosti, i zato države, evropske države, treba da imaju pravo nadzora kakvo ima i kineska država nad elementima tehnologije“, naveo je Makron.\nEmanuel Makorn, EU, Kina, peking\nKako Evropa može da živi s Kinom?\nKina odbacila optužbe EU da je širila dezinformacije o korona virusu


Nova pobeda Futsal kluba Kolubara - GEM info\nNova pobeda Futsal kluba Kolubara\n27. februara 2018. 3. marta 2018. Redakcija 0 Comments Futsal, Kolubara, Lazarevac\nFutsal klub Kolubara pobedio je u sali Sportsko rekreativnog centra „Kolubara“ ekipu Kluba malog fudbala Banjica rezultatom 5 : 3. Utakmica je odigrana u sklopu drugog kola Treće futsal lige Srbije. Do kraja prvenstva ostala su još tri kola, a ukoliko Kolubara zadrži sadašnje prvo mesto na tabeli, naredne sezone će se takmičiti u Drugoj futsal ligi Srbije.\nTrener Kluba malog fudbala Banjica Milan Grahovac čestitao je Kolubari na srdačnom dočeku i pobedi i istakao da je viđena dobra utakmica u sali. Iako je Banjica na poluvremenu vodila rezultatom 2 : 0, Kolubara je opravdala ulogu favorita u utakmici.\nNa papiru Kolubara je važila za velikog favorita, ali je na parketu bila drugačija situacija. Ipak, iskustvo je bilo na strani domaćina i usledio je preokret za pobedu i konačan rezultat 5 : 3.\nEkipu Futsal kluba Kolubara 7. marta u SRC „Kolubara“ očekuje utakmica osmine finala Kupa Srbije protiv prvoligaške ekipe Fona, a rukovodstvo Kolubare pozvalo je sugrađane da u što većem broju podrži domaći tim i tako mu pomogne da prođe u četvrtfinale Kupa.\nShare the post "Nova pobeda Futsal kluba Kolubara"\n← Poseta ministra Vanje Udovičića OŠ „Knez Lazar“\nSvečana konvencija OO SPS u Velikim Crljenima →


Naslovna/Društvo/U 48 škola Srpske prikupljeno 20.000 KM za djecu na Kosmetu\nUčenici iz 48 osnovnih i srednjih škola Republike Srpske do sada su pomogli dvije humanitarne akcije Odbora iz Banjaluke za pomoć Srbima na Kosovu i Metohiji, uplativši ukupno više od 20.000 KM.\nPredsjednik Odbora Milorad Arlov izjavio je Srni da se, uz podršku Ministarstva prosvjete i kulture Srpske, desetak većih osnovnih, nekoliko srednjih i dosta škola sa manjim brojem učenika uključilo u akcije za pomoć izgradnji i opremanju Dnevnog centra “Podrži me – 9. januar” u Kosovskoj Mitrovici za 140 djece i mladih sa poteškoćama u razvoju i “Za dječiji osmijeh na Kosmetu”, u okviru koje će biti kupljeni novogodišnji i božićni paketići.\n“Vjerujemo da će se do 31. decembra uključiti još mnoge osnovne i srednje škole iz Republike Srpske”, istakao je Arlov.\nOn je naglasio da je do 31. decembra otvoren i humanitarni broj 1412 za pomoć izgradnji i opremanju Dnevnog centra u Kosovskoj Mitrovici, projekat započet prije godinu dana za čiji je završetak do 19. avgusta potrebno još mnogo sredstava.\n9. januar Božić Milorad Arlov paketić projekat učenici


25.06.2019 / 12:53 BiH - Policijske agencije\nPredstavnici Ministarstva unutarnjih poslova (MUP) Kantona Sarajevo i Službe za poslove sa strancima razgovarali su danas o aktualnoj sigurnosnoj situaciji, vezano za povećani priliv i boravak migranata na području Kantona Sarajevo.\nU saopćenju za javnost navodi se da je dogovoren nastavak operativne saradnje te zajednička akcija u Kantonu Sarajevo, posebno u urbanim dijelovima grada (željezničkoj i autobusnoj stanici) i drugim mjestima okupljanja migranata.\n- Cilj je utvrđivanje boravišnog statusa u BiH, registracije, uzimanja biometrijskih podataka i izmještanja iz urbanih dijelova grada u privremene prihvatne centre, azilantski centar, te u imigracijski centar gdje će se smjestiti osobe koje su sklone narušavanju javnog reda i mira i opasnost su po sigurnost građana i njihove imovine - navodi se.\nSagovornici su zaključili da Sarajevo, kao glavni grad i administrativni centar (gdje su smještene brojne državne institucije) ne može i neće biti mjesto okupljanja migranata na javnim površinama i mjestima koja nisu za to predviđena.\n- Tome će doprinijeti suradnja MUP-a Kantona Sarajevo i Službe za poslove sa strancima, uz naznaku da će biti poduzete mjere da bi se u planirane aktivnosti uključila i nadležna tužilaštva - istaknuto je, saopćeno je iz Službe za poslove sa stancima.\nNa sastanku je konstatirano i to da je suradnja pripadnika MUP-a Kantona Sarajevo i inspektora Službe za poslove sa strancima rezultirala povoljnom sigurnosnom situacijom u privremenom prihvatnom centru Ušivak i općini Hadžići, 's obzirom na to da nije bilo većeg broja krivičnih djela koja su počinili migranti'.\nDirektor Službe za poslove sa strancima Slobodan Ujić zahvalio je v.d. komesara Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo Miloradu Bašiću i njegovim saradnicima te izrazio uvjerenje da će uspješna suradnja biti nastavljena.


Predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić obišao fabriku "Nestle" u Surčinu - Beogradski Portal\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić obišao fabriku „Nestle“ u Surčinu\nKompanija “Nestlé Adriatic S” svečano je u Surčinu obeležila završetak prve faze izgradnje nove fabike za proizvode za ishranu na bazi bilja u prisustvu predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića.\nVučić je tokom obilaska najavio da će nova saobraćajnica u izgradnji od Surčina do Novog Beograda, koja će povezati Beograd sa auto-putem “Miloš Veliki” biti završena u oktobru ili najkasnije u novembru i da će puno značiti za dalji razvoj tog dela Beograda.\nVučić je rekao da je nedavno bio iznenađen strastvenošću jedne veganke sa kojom je razgovarao i da je tada shvatio da ćemo morati sve više da vodimo računa i o ljudima koji se tako hrane.\n“Nisam znao da postoji toliki broj ljudi koji ne jedu meso i da je to deo njihove ideologije i to moramo da poštujemo”, rekao je Vučić.\nOva fabrika je na idealnom mestu, dobro povezana auto-putevima i saobraćajnicama, dodao je Vučić.\nNova fabrika će se prostirati na 23.000 kvadratnih metara i obezbediće više od 300 novih radnih mesta.\nVučić je tokom obilaska u razgovoru sa predstavnicima kompanije saznao da je “Nestlé” već uložio 20 miliona evra u taj projekat.\nVučić je obišao pogone i upoznao se sa radom nove fabrike.\nVučić je izjavio da je srećan što Srbija može da otvara nove fabrike i u vreme kada nema stabilnosti u Evropi i svetu.\n“Mnogo sam srećan što sam ovde u Surčinu u vreme kada nema previše stabilnosti u Evropi i svetu – zadovoljan sam što mi možemo da otvaramo radove na novim fabrikama i da pokazujemo našu opredeljenost, ne samo da čuvamo mir što je od prioritetnog značaja, već i da učinimo sve što možemo da naša zemlja ide napred i da obezbeđujemo dobru budućnost za našu decu”, rekao je Vučić.\nVučić je preneo da je ambasadoru Švajcarske Urs Šmidu rekao kada je Šmid došao u Srbiju da se Srbi neće uvrediti ako im se nešto kaže osim da su bili negostoljubivi, pošto je to za naš narod najveća uvreda.\nVučić je rekao da se u Srbiji sada otvara fabrika za veganske proizvode iako kod nas gostoljubivost podrazumeva da se, kako je rekao, iznese za predjelo “brdo mesa, pa za glavno jelo još veće brdo mesa, kao i još malo šunke za dezert”.\n“Da se iznese drugačije ne može”, primetio je Vučić u šali.\nVučić je rekao da mu je ambasador govorio o novim trendovima u ishrani i da je apsolutno u pravu.\n“Ti trendovi su takvi da čak i ja koji sam starovremenski čovek primećujem da ljudi sve više traže hranu od biljnih proizvoda. Važno je da i u tome prednjačimo i ponudimo proizvode na domaćem tržištu”, naveo je Vučić.\nVučić ističe da će kada bude gotova nova fabrike “Nestlé” u Surčinu biti još veći srpski izvoz u Španiju i Holandiju.\nZahvalio je švajcarskim prijateljima što ulažu u Srbiju i izrazio nadu da će još češće viđati ambasadora Švajcarske u narednom periodu.\nVučić je citirao osnivača “Nestlé”-a Henrija Nestlea, koji je rekao da ništa nije trajno i konačno, da se vrednosti moraju trajno preispitivati, a da je jedina trajna vrednost vredan rad.\nPodsetio je da je on rođen kao 11 dete jednog stakloresca, a njegov uspeh govori kako radom i velikim trudom, ali i ogromnom energijom može da se uspe i postigne sve.\nVučić je rekao da je ponosan na radnike, koji su, ističe ti koji prave razliku, i koji su nam drugi pogon “Nestlé” doveli u Srbiju.\n“Mi koji smo zaostajali stotinama godina za razvijenim zapadom, danas možemo da se pohvalimo da tu razliku velikom brzinom smanjujemo”, istakao je Vučić.\nVučić je ukazao da je od ambasadora Švajcarske saznao jednu interesantnu stvar, a to je da danas Švajcarska zarađuje više na izvozu kafe nego sira.\n“To pokazuje koliko se svet menja, kako se pametne zemlje prilagođavaju. Tako moramo i mi da učimo i prilagođavamo se”, poručio je Vučić.\nPoželeo je “Nestlé”-u puno uspeha u pravljenju biljnih burgera, i podsetio da novo postrojenje košta 60 miliona evra, što je za nas velika investicija.\nU tom novom pogonu biće zaposleno još 300 ljudi, što je, dodaje, velika stvar za Surčin i okolinu.\nS tim u vezi najavio je završetak saobraćajnice Novi Beograd-Surčin do oktobra, što će, kaže, dodatno osnažiti Surčin.\n“Srećan sam što sam ovde u ova teška vremena u Evropi”, naveo je Vučić i dodao da će večeras odgovarati na sva aktuelna pitanja.\nSvečanosti su prisustvovali i ministarka privrede Anđelka Atanasković, zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić, član Veća grada Beograda Miloš Dangubić, generalna direktorka kompanije “Nestlé” za južni region Marjana Davidović, direktor kompanije “Nestlé” za tržišta Južne i Istočne Evrope Alesandro Zaneli, ambasador Švajcarske Urs Šmid i predsednik Gradske opštine Surčin Stevan Šuša.\nbeogradski.rs / Tanjug


Šta kažu zvezde za biznis u novembru 2007. godine - Nira Press\nPočetna » Šta kažu zvezde za biznis u novembru 2007. godine\nSvakodnevne obaveze vam još uvek padaju dosta teško, pre svega zbog izmenjene situacije u domu. Nažalost, ne možete računati na razumevanje kolega ali će nadređeni pokazati više dobre volje da vam izađu u susret nego što biste mogli očekivati. Ukoliko želite da kreativno iskoristite novembar možete se više orijentisati na polje samostalne delatnosti, kako biste zimske mesece dočekali zadovoljni uspesima na tom planu.\nTek od 10. novembra se poboljšava finansijska situacija, a već 12. su pred vama neočekivani troškovi. Ipak, povoljne okolnosti na tom planu će vas pratiti tokom čitavog meseca te nema previše razloga za brigu – u vašem novčaniku će ipak biti dovoljno novca za sve.\nRadni elan kome ste se radovali tokom oktobra prati vas sve do 10. novembra, pa vas savetujemo da iskoristite ovaj period kako biste zadržali utisak ažurnog i vrednog radnika, kakav umete da budete kada osetite da to može doneti adekvatne rezultate.\nIpak, situacija na radnom mestu nije tako idilična i to je povod za vaše rastuće nezadovoljstvo od 8. novembra. Vaše oštro oko će tokom prve polovine novembra beležiti sve nedoslednosti kolega, a kritički stav koji zastupate činiće vas sve manje popularnim. Pokušajte da se suzdržite od upuštanja u konflikte jer ćete se već od 15. novembra i sami vratiti svom ležernom i opuštenom stilu rada i tada vam sigurno neće prijati zaostale nesuglasice sa kolegama.\nFinansijska situacija je izuzetno dinamična – koliko god da zaradite tokom poslednje nedelje oktobra i tokom čitavog novembra, činiće vam se nedovoljno. Stoga ste ozbiljno prionuli na posao, zaboravili na tople letnje dane i više se posvećujete ideji o kakvom honorarnom poslu koji bi osvežio vaš budžet. Verovatno ćete pokušati da čak smanjite listu rashoda, ali od sredine novembra isti troškovi se ponovo aktuelizuju.\nOdnosi sa kolegama i nadređenima su potpuno u drugom planu – nemate ni vremena ni energije da se bavite kancelarijskim dogodovštinama, što nimalo ne liči na vas. Druga polovina novembra je nešto povoljnija za odnose sa kolegama, iako vi ne menjate svoj stil – do te mere ste nezainteresovani za bilo kakvu vrstu razgovora da ozbiljno rizikujete da ugrozite sopstvene pozicije zanemarujući konkurenciju.\nTokom novembra ulazite u rizičan period koji bi mogao doneti određene teškoće ili vam ujedno pružiti mogućnost da napredujete ukoliko zaboravite na svoj kruti stav i želju da verujete da znate šta je najbolje za vaš uspeh u poslu.\nU slučaju da odlučite da zadržite pravac kojim ste krenuli spremite se na brojne kritike koje nećete sa lakoćom podnositi – sve češće će izgledati kao da se nadređeni bave samo vama i vašim propustima, kojih u ovom periodu neće biti malo. Zato predlažemo da potpuno zaboravite na preteranu analizu i strah od mogućih neuspeha – ako se hrabro pridružite manjini koja je drsko usmerila pogled ka vrhu, upravo u ovom periodu će vam šefovi biti stabilna podrška na koju možete računati.\nNedostatak energije nije tipičan za vas, te sami sebe teško prepoznajete i još teže se fokusirate na rad. Radije biste nešto kasnije došli na posao, ili dosta ranije krenuli kući jer se teško koncentrišete, pa je zgodno da pokušate sa boljom organizacijom radnog vremena kako biste pokazali više elana na radnom mestu.\nKrajem oktobra i prve nedelje novembra se ne možete nadati da će šefovi pokazati malo više razumevanja za sve češće ispade loše volje, ali već od 8. novembra vi više nećete biti u prvom planu. Tako se do kraja novembra može očekivati da imate više slobode u planiranju, pa i vaša nervoza više neće privlačiti ničiju pažnju.\nNovembar je za vas mesec koji će doneti brojna previranja na poslovnom planu. U stanju ste da radite više nego većina kolega i to vas ne čini omiljenim, pa je nervoza na radnom mestu očekivana. Iako će planovi koje napravite tokom druge polovine novembra možda izgledati solidno, do same realizacije će pretrpeti brojne transformacije – stoga zadržite fleksibilan stav i pokažite dobru volju da se prilagodite drugima.\nVredan rad koji je prethodio ovom periodu sada će najaviti adekvatne rezultate. Sa novčanim prihodima koji će vas obradovati od 8. novembra sigurno već imate planove, pa bi bilo previše obećati da bi vas takvo poboljšanje iznenadilo.\nIako važite za radnika nešto ležernijeg stava, protekli meseci su u očima nadređenih potpuno izmenili sliku o vama. “Gvožđe se kuje dok je vruće” – biće vaša deviza za novembar. I sami ste iskusili da je dovoljno da poželite nove projekte i oni se već pojavljuju na vidiku, pa ste tokom novembra potpuno obuzeti obavezama koje ste preuzeli na sebe, zato zaboravljate na prijatelje i porodicu, čak i na sopstvene potrebe. Zahvaljujući takvom stavu vaši novčani prilivi omogućavaju da planirate nešto ranije sve rashode koje donose zimski meseci, ali ipak pripazite na neočekivani trošak od 12. do 14. novembra, i ne upuštajte se u neplanirane kupovine.\nOdnosi sa kolegama su sjajni, umereni ste i elokventni, suzdržani, što vam donosi dobre kritike nadređenih. Sada su sigurni da vam mogu ustupiti nešto zahtevnije projekte, pa vam se čini da se kompletna organizacija posla sve više oslanja na vas.\nUkoliko ste tokom proteklog meseca uspeli da zadržite dobru koncentraciju i bavili se zaostalim obavezama sa dokumentacijom, novembar će vam doneti duže periode relaksacije. Da ste uspeli da se pročujete po ažurnosti i dobrim rezultatima verovatno ne verujete ni sami, ali takve glasine sve češće dopiru do vas, pa nećete imati previše izbora već da prihvatite novi projekat tokom druge nedelje novembra. Odnosi sa kolegama su u ozbiljnoj minus fazi, ali na to sada nemate nikakve prilike da utičete.\nRashodi sve češće premašuju vaše prihode, pa ćete morati pažljivije da planirate svoje troškove i čak odustanete od nekih planiranih kupovina. Verovatno ste već preterali sa zaduženjima, pa ćete se baviti namirivanjem minusa na tekućem računu tokom druge polovine meseca.\nPeriod eksponiranja je brzo proleteo, te ako ste imali prilike da tokom oktobra načujete dobre vesti o unapređenju koje vam sledi, tokom novembra će se od vas očekivati da dokažete da ste pravi čovek za to. Zato se sada pripremite da jasno odredite svoje ciljeve, pažljivo planirate i vredno radite. Od 14. novembra vas prati podrška kolega i možete računati na to tokom čitavog novembra, ali se ipak potrudite da pažljivo osluškujete njihove potrebe, kako biste dobar odnos zadržali i u budućnosti.\nIdeja o investiranju za vas postaje sve primamljivija, ali nema potrebe da preterano žurite jer se u svakom slučaju stvari neće odvijati najavljenim tokom. Ukoliko razmišljate o kreditu ili pozajmici kako biste što pre započeli sa naizgled primamljivom poslovnom ponudom nemojte žuriti, već dozvolite da vreme ukaže na moguće rizike.\nSituacija u domu je za vas već donela nešto nezadovoljstva te ste na radnom mestu sve ažurniji i posvećeniji obavezama, što će tokom novembra rezultirati dobrim odnosima sa nadređenima.\nUkoliko ste u sferi privatnog posla novembar će doneti brojne nestabilnosti – u značajnoj meri ćete se oslanjati na saradnju koja bi vam omogućila brzu realizaciju planova, ali će izgledati kao da ništa ne ukazuje na bilo kakav pomak.\nFinansijska situacija je stabilna, tokom prve nedelje možete čak pregovarati o povišici ili razmatrati sekundarne poslovne ponude koje bi donele dodatni prihod.\nMožda je izgledalo kao da se preterano eksponirate pa su u jednom trenutku nadređeni preduzeli odgovarajuće mere kako bi vas podsetili da još niste zauzeli njihovu poziciju. Ipak, vaš urođeni nedostatak ambicije, dobronameran stav i dobro raspoloženje nije moguće poremetiti, posebno u periodu nakon 7. novembra.\nPokazali ste da ste u stanju da pregršt obaveza ispunite i to odgovarajućim kvalitetom, i sada je pravi čas da se povučete i sa osmehom, iz prikrajka, posmatrate borbu koja sledi između vaših kolega i šefova. Ni u kom slučaju nemojte zauzimati bilo kakav stav, zaboravite na solidarnost jer biste u ovom periodu time samo ugrozili svoje solidne pozicije, stečene izuzetnim zalaganjem.\nZa vas je novembar u duhu želje da svima udovoljite – vrlo pažljivo osmatrate situaciju na radnom mestu, analizirate planove nadređenih i sve češće vam se čini da nemate previše izbora osim da se zadržavate u svojoj kancelariji i do samog kraja radnog vremena vredno radite. Ovaj period izolacije će vam zapravo poslužiti da bolje organizujete poslovnu dokumentaciju i unapredite svoje poslovanje.\nFinansijska situacija je prilično loša – sve što ste vredno zaradili uspeli ste sa zadovoljstvom da potrošite, pa su rashodi svedeni na minimum. Ipak, od 12. novembra će vas iznenaditi manji dobitak na koji ne računate i njime ćete pokriti planirane troškove. Odmarajte se od napornih meseci rada koji su za vama, jer se uskoro ponovo od vas očekuje da se pokažete u najboljem svetlu.\nKad nešto stvarate, treba da znate za koga to radite i šta taj neko treba da dobije i da doživi. Uvek


Porazne statistike: Ovog januara rođeno 600 beba manje\nU januaru je rođeno 600 beba manje nego u januaru prošle godine, a upravo su to „karantinske” bebe koje su začete u aprilu prošle godine, što predstavlja pad od 11,7 procenata.\nSve nade demografa da će zabrana kretanja i život u kućnom karantinu, uvedenom zbog pandemije virusa korona u martu i aprilu prošle godine, dovesti do bebi-buma srušene su najnovijim podacima o vitalnoj statistici Republičkog zavoda za statistiku. U januaru je rođeno 600 beba manje nego u januaru prošle godine, a upravo su to „karantinske” bebe koje su začete u aprilu prošle godine, što predstavlja pad od 11,7 procenata. Nemilosrdna statistika RZS svedoči da je u januaru gotovo duplo više umrlih (10.417) nego rođenih (4.550) osoba, a broj preminulih je veći za 1.711 osoba u odnosu na januar 2020. godine, što znači porast od čak 20 odsto. S obzirom na to da zvanični podaci Ministarstva zdravlja Srbije govore da je u januaru 775 osoba u Srbiji umrlo od posledica virusa korona, neophodno je objašnjenje kako da se tumači više od oko hiljadu preminulih u januaru u odnosu na isti mesec prethodne godine.\nTagovi :bebe, koronavirus, natalitet


Vulin: Zvezda kao simbol srpstva nije dobrodošla @ Cafe.ba\nBEOGRAD - Crvena zvezda je jedan od simbola srpstva i zato nije dobrodošla gdje god da su neprijatelji srpski, izjavio je danas ministar odbrane Aleksandar Vulin, komentarišući to što je tom fudbalskom klubu zabranjeno da uđe na Kosovo i Metohiju i odigra utakmicu sa FK "Trepča" u Zvečanu.\nVulin je novinarima u Beogradu kazao da su Albanci, kada su tražili da budu članovi raznih međunarodnih sportskih organizacija, govorili da to nema veze s politikom, da je to samo sport, da treba ostaviti priliku njihovoj djeci, omladini da se bave sportom i takmiče sa drugima.\n"To igleda važi samo kada su Šiptari u pitanju, kada Srbi hoće da igraju fudbal, da se takmiče, onda je Srbima to zabranjeno i zabranjeno im je policijom, nasiljem. Crvena zvezda je jedan od simbola srpstva i ovo što su Šiptari uradili je dokaz koliko se boje Srba, koliko mrze Srbiju i samim tim koliko mrze Crvenu zvezdu kao jedan od simbola srpstva", istakao je Vulin.\nDodao je da Albanci teško da će ikada moći da imaju jednu Crvenu zvezdu i sportski duh kakav imaju Srbi i istakao da je ovo još jedan dokaz da je laž da Šiptari imaju besu - riječ koje se drže bezuslovno.\n"Dali su reči da će sve biti sportski, da je ulaženje u UEFU zbog njihove dece i omladine i sporta, ovim su pokazali da lažu, još jednom su slagali i pokazali su da nemaju besu", zaključio je Vulin.


Zapadni Balkan će, uz podršku Evropske unije, povećati integraciju mladih na tržište rada. Na sastanku sa kolegama iz EU na Brdu kod Kranja u Sloveniji, održanom 8. jula 2021. godine, predstavnici Zapadnog Balkana obavezali su se na postepeno uspostavljanje, sprovođenje i unapređenje šeme garancija za mlade.\nNicolas Schmit, evropski komesar za radna mesta i socijalna prava, naglasio je: „Nezaposlenost mladih predstavlja problem i u EU i na Zapadnom Balkanu, pa moramo nastaviti da sprovodimo efikasne mere politike koje će mladim ljudima pomoći da uđu na tržište rada. Drago mi je što su se predstavnici Zapadnog Balkana obavezali da će uspostaviti i primeniti šemu garancija za mlade po modelu EU. Mladi od nas očekuju rešenja i ne smemo ih razočarati. Našim partnerima na Zapadnom Balkanu želimo puno uspeha u ovome.”\n“Šema garancija za mlade pokazala se efikasnim alatom za promociju integracije mladih na tržište rada u Evropskoj uniji. U Sloveniji se efikasno primenjuje od 2014. Uspostavljeni režim primene donosi dobre rezultate, posebno postizanje udela mladih koji nisu u sistemu obrazovanja. Podrška iz Evropskog socijalnog fonda je ključna za postizanje rezultata, a EU je spremna da pruži podršku Zapadnom Balkanu putem Instrumenta za pretpristupnu pomoć“, rekao je Janez Cigler Kralj, slovenački ministar rada, porodice, socijalnih pitanja i jednakih mogućnosti.\nSastanak je održan pod pokroviteljstvom slovenačkog predsedavanja Savetom Evropske unije i organizovan je u saradnji sa Evropskom komisijom. Ministri i drugi predstavnici razgovarali su o zapošljavanju mladih, što je zajednički izazov za EU-27 i Zapadni Balkan. Mlade ljude širom Evrope teško je pogodila kriza Covid-19, koja je značajno uticala na njihovu integraciju na tržište rada, kao i na planove obrazovanja i obuke. Učesnici su razmenili mišljenja o strukturnim izazovima sa kojima se suočavaju mladi na tržištu rada, posebno u pogledu zelene i digitalne tranzicije.\nDa bi se suočili sa ovim izazovima, ministri i drugi predstavnici složili su se da je bliska saradnja između EU i Zapadnog Balkana izuzetno važna. Što se tiče prioritetnih odgovora koji pomažu u promociji zapošljavanja mladih, saglasili su se da Evropski stub socijalnih prava pruža vodeće principe za delovanje, posebno da mladi imaju pravo na dalje obrazovanje, pripravništvo ili ponude za posao u roku od četiri meseca nakon što postanu nezaposleni ili završe školu. Šema garancija EU za mlade pokazala se efikasnom u borbi protiv nezaposlenosti i neaktivnosti mladih.\nU tom kontekstu, ministri i partneri sa zapadnog Balkana odgovorni za zapošljavanje podržali su Deklaraciju o obezbeđivanju održive integracije mladih na tržište rada konkretnim merama za postepeno uspostavljanje, sprovođenje i unapređenje šeme za garancije za mlade. Za sprovođenje šeme potrebna je dodela državnih sredstava, a Evropska unija će finansijski podržati uvođenje inicijative kao lider u Ekonomskom i investicionom planu za Zapadni Balkan.


Jedna kritika spoljne politike EU\nIstorijskom dostignuću mira unutar Evrope univerzalnih normi protivreči spoljna nestabilnost pospešena nasilnim i nekoherentnim intervencijama kaže BRANKO MILANOVIĆ u svom članku na nemačkom protalu SOCIAL EUROPE objavljenom 05.februara pod originalnim naslvom Da li Evropska Unija generiše spoljašnju nestabilnost?\nEvropska Unija s pravom je predmet divljenja zbog toga što je onemogućila ratove između svojih zemalja članica. Ovo nije malo dostignuće za kontinent koji se poslednjih dve hiljade godina nalazi u polu-permanentnom ratnom stanju.\nNe samo što ne možemo da zamislimo da tradicionalni antagonisti iz XIX i XX veka, poput Francuske i Nemačke, ikada ponovo zarate, već se isto može reći i za druge manje poznate animozitete koji su periodično dovodili do krvoprolića: između Poljaka i Nemaca, Mađara i Rumuna, Grka i Bugara. Nezamisliva je i ideja da Velika Britanija i Španija mogu da, povodom Gibraltara, izvedu reprizu Folklandskog/Maldivskog rata.\nMeđutim, stvaranje interne geopolitičke stabilnosti nije, tokom poslednje dve decenije, bilo praćeno eksternom geopolitičkom stabilnošću na obodima unije. Većina velikih zemalja članica EU (Velika Britanija, Poljska, Italija, Španija) učestvovalo je, često rado, u Operaciji Sloboda Iraku, koja je dovela do smrti nekih pola miliona ljudi, dodatno destabilizovala bliski istok i stvorila Islamsku državu.\nOnda, naizgled ne naučivši ništa iz ovog fijaska, Francuska i Italija predvodile su još jedno svrgavanje režima, ovaj put u Libiji. To se završilo anarhijom, još jednim građanskim ratom, dvema suprotstavljenim vladama i blokadom u Savetu bezbednosti UN koja će trajati godinama – pošto je jasno da Kina i Rusija neće u doglednoj budućnosti glasati za odobravanje još jedne zapadne vojne intervencije.\nRatovi duž pojasa od Libije do Afganistana, u kojima su zemlje članice EU učestvovale, bili su neposredni uzroci velikog priliva izbeglica od pre par godina, koji je i danas prisutan. (Kao što sam drugde pisao, osnovni razlog za migracije predstavlja velika razlika u prihodima između Evrope, s jedne strane, i Afrike i „šireg Bliskog Istoka“, s druge strane ali ratovi su prouzrokovali njihovo intenziviranje.)\nSledeći primer generisanja nestabilnosti je Ukrajina, u kojoj je tadašnja vlada Viktora Janukoviča, nakon što je samo odložila potpisivanje sporazuma sa EU, zbačena s vlasti 2014. godine i pučolikom pokretu koji je imao podršku Unije. Razložno je verovati da je situacija u kojoj je isti sporazum između EU i Ukrajine potpisan, u kojoj nema rata u istočnoj Ukrajini i u kojoj je Krim i dalje deo Ukrajine bila daleko poželjnija od trenutne situacije, koja preti da preraste u rat mnogo većih razmera.\nKonačno, razmotrimo slučaj Turske, koja je potpisala sporazum o pridruživanju Evropskoj ekonomskoj zajednici još 1963 i koja provela više od pola veka u čekaonici za punopravno članstvo. Prvi period vladavine Redžepa Tajipa Erdogana bio je u znaku pro-evropskih politika, želje da se izgradi „islamska demokratija“, prema kalupu hrišćanskih demokratija Italije i Nemačke i uspostavljanja civilne kontrole nad vojskom. Ali shvativši da, zbog svoje veličine i verovatno zbog svoje dominantne religije, Turska nikada neće biti priznata kao deo Evrope, navela je Erdogana da, postepeno, krene u jednom sasvim drugom pravcu – sa skoro nikakvim izgledima da će se ikada vratiti na svoje prvobitno pro-evropsko stanovište.\nTo čekanje bez kraja, sa na sličan način oduženim prgovorima oko nečega što je sada 35 poglavlja o kojima mora da se postigne saglasnost zemlje kandidata i svih 28 (ili uskoro 27) zemalja članica, razlog je nezadovljstva sa EU na Balkanu. Davno su prošli dani kada je Grčka mogla da postane članica nakon samo par meseci (ako i toliko) pregovora i sporazuma između predsednika Francuske Valerija Giskarda d’Estaing-a i kancelara Nemačke Helmuta Schmidt-a. Evropski blef – nema ni štapa ni šargarepe – iako dugo skrivan iza vela pregovora nedavno je stavljen na probu od strane Kosovskog rukovdstva kada se ono upustilo u trgovinski rat sa Srbijom. EU je mogla samo da izražava svoje „žalenje“ i bila je izravno ignorisana. U prošlosti ni Kosovo ni bilo koja druga balkanska zemlja ne bi se usudile da tako otvoreno prkose Evropi.\nSporo i sa oklevanjem\nSve ovo znači da Evropi treba jedna daleko bolje osmišljena spoljna politika prema njenim susedima. Već postoje znaci da ona ide u tom pravcu ali čini to presporo i sa prevelikim oklevanjem. Multilateralni sporazum sa Afrikom neophodan je kako bi se regulisale migracije sa najbrže rastućom populacijom i sa najnižim dohodkom. Mnogo veće evropske investicije – opipljive, a ne puke konferencije – su neophodne. Umesto da se žali na kinesku inicijativu „Put i pojas“, Evropa bi trebalo da oponaša – i, ako želi da kontrira širenju političkog uticaja Kine, da uloži vlastiti novac kako bi stvorila više prijatelja u Africi. Sličan set mnogo proaktivnijih politika neophodan je u okviru mediteranske incijative, dok se vojnih opcija u regionu treba odreći sa istom nedvosmislenošću kao i unutar unije.\nKada su u pitanju potencijalne zemlje članice, kao onima na Balkanu i zapadnim republikama bivšeg Sovjetskog Saveza, beskonačne pregovore treba zameniti bilo posebnim statusom bez očekivanja prijema u članstvo EU ili jasnije, vremenski ograničene pregovore koji vode ka članstvu. I jedna i druga opcija bi bolje iznele očekivanja i izbegle gomilanje resentimana i frustracija.\nNajvažniji izazov jeste odnos sa Turskom. EU nema plan za Tursku nakon Erdogana; niti može bilo šta da ponudi sekularnoj opoziciji u Turskoj jer nije sasvim sigurna da li želi Tursku kao člana ili ne. Trebalo bi da bude više nego očigledno da evropska Turska, sa svojim ogromnim ekonomskim potencijalom i uticajem na Bliskom Istoku, bila veliki ekonomski i strateški adut. Takva Turska bi se drugačije ponašala u Siriji i Anadoliji jer bi imala podsticaj da prati evropska pravila.\nOvo preosmišljavanje politike EU prema susedima, ukratko, poziva na tri stvari: veću ekonomsku pomoć Africi, prestanak podrške ratovima i promenama režima i mnogo jasnija pravila i vremenski okviri za pristupne pregovore.\n* Autor je srpsko-američki ekonomista. Stručnjak za pitanja razvoja i nejednakosti gostujući profesor na Diplomskom centru Gradskong Univerziteta u Njujorku (CUNY) i pridruženi viši istraživač pri Luksemburškoj Dohodovnoj Studiji (LIS). Bio je vodeći ekonomista u istraživačkom odseku Svetske banke


Niko iz boračkih kategorija neće biti uskraćen za pomoć – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Niko iz boračkih kategorija neće biti uskraćen za pomoć\nTREBINJE – Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik i predsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović poručili su da niko iz boračke populacije neće ostati uskraćen za podršku republičkih vlasti, jer su oni nesumnjivo odlučujući faktor u stvaranju Republike Srpske.\nDodik i Cvijanovićeva posjetili su danas u trebinjskom naselju Gorica zgradu, čijom izgradnjom će biti riješeno stambeno pitanje 11 porodica poginulih boraca i ratnih vojnih invalida od prve do četvrte kategorije i zaokruženo stambeno zbrinjavanje na području grada.\nPredsjednik Republike Srpske je naveo da su republičke institucije svoj odnos prema boračkim kategorijama pokazale i u oblasti stambenog zbrinjavanja u Srpskoj, gdje je trebalo riješiti oko 5.600 porodica poginulih i invalida od prve do četvrte kategorije, koliko ih je bilo po prvobitnom spisku koji su utvrdili Boračka organizacija i ostale nadležne institucije.\nDodik je istakao da ima dosta problema u kriterijumu prilikom dobijanja stana, navodeći primjer da neko iz boračke kategorije, ko se doseli u Trebinje, bude stavljen na listu i tako sa nje potisne one koji žive u ovom gradu i koji su možda bili prvorangirani.\n„Mislim da to nije fer i da nije korektno, te da je trebalo primarno rješavati porodice poginulih i ratnih vojnih invalida od prve do četvrte kategorije u mjestu življenja, što bi bilo mnogo poštenije i omogućilo bi brže rješavanje tih pitanja“, rekao je Dodik.\nOn je napomenuo da izgradnjom zgrade u Trebinju neće biti riješeno stambeno pitanje svih, već da je ostao jedan broj ljudi koji se nisu na vrijeme javili, te dodao da je sa Boračkom organizacijom dogovoreno da bude utvrđen spisak neriješenih slučajeva da bi mogao biti kreiran novi program podrške tim ljudima.\nDodik je podsjetio da je ostvaren značajan dio dogovora iz marta sa predstavnicima boračkih kategorija u vezi sa zapošljavanjem, napominjući da se ozbiljno pristupilo tome problemu i da je od tada u preduzeća koja su pod kontrolom Vlade Srpske zaposleno 28 novih radnika iz različitih boračkih kategorija.\n„Naravno da na ovom broju nećemo stati, već ćemo u kontinuitetu rješavati i ona lica iz boračkih kategorija koja u ovom periodu nisu zaposlena, a njih je mali broj“, rekao je Dodik.\nOn je naveo da su ovi programi, uz uvođenje boračkog dodatka, samo neki od vidova pomoći, što pokazuje odnos države prema borcima.\nPremijer Srpske Željka Cvijanović rekla je da će izgradnjom stambene jedinice u Gorici biti zaokruženo stambeno zbrinjavanje za grad Trebinje, te da će u budućnosti biti pronađeno novo rješenje za sve one koji si izostavljeni sa spiska iz 2007. godine.\n„Jedan broj onih koji se nisu našli na ovim spiskovima iz 2007, a realizacija programa počela 2008. godine, naći će se ili putem jednog novog modela ili putem redovnog zbrinjavanja, uz planiranje, u budžetu“, rekla je Cvijanovićeva, napominjući da je Vlada za stambeno zbrinjavanje 5.606 korisnika izdvojila više od 100 miliona maraka.\nOn je dodala da paralelno teku aktivnosti na obezbjeđivanju stambenog prostora, ali i nepovratnih novčanih sredstava za one koji već raspolažu određenim stambenim prostorom.\n„Uprkos krizi i poplavama, realizovaćemo program zbrinjavanja u ovoj godini“, rekla je Cvianovićeva, dodajući da je ove godine akcenat stavljen na zapošljavanje demobilisanih boraca, djece iz porodica poginulih boraca i ratnih vojnih invalida.\nPredsjednik Boračke organizacije grada Trebinja Pero Mišeljić istakao je da je nakon sastanka sa predsjednikom Dodikom u martu sastavljen spisak prioriteta za zapošljavanje boraca sa petoro i više članova u porodici gdje niko ne radi, ili imaju minimalnu penziju.\n„Nadamo se da ćemo sve boračke kategorije u budućnosti stambeno zbrinuti. Što se tiče zapošljavanja, to ide svojim tokom i do kraja godine ćemo završiti ono što smo počeli u martu“, rekao je Mišeljić, napominjući da je do sada zaposleno 28 pripadnika boračke populacije.\nDodik i Cvijanovićeva su zajedno sa predstavnicima energetskog sektora obišli i kancelarije Boračke organizacije grada Trebinje gdje su sa rukovodstvom razgovarali o aktuelnim problemima i realizovanim obećanjima.\nboracke kategorije milorad dodik pomoc trebinje zeljka cvijanovic\nPokazna vježba na obali Drine


Festival je počeo u ponedeljak, 13. avgusta, a, završen je u četvrtak, 16. avgusta. Svi koji su se obreli u Bečeju u protekla četiri dana bili su u prilici da vide nastupe najraznovrsnijih folklornih ansambla i upoznaju se sa raznovrsnim kulturnim nasleđem. Učesnici su došli iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Rumunije, Bugarske, Mađarske, ali, i iz Grčke, Italije, čak i iz Kolumbije. Uz raznovrsne programe stranih kulturno-umetničkih društava, bečejska publika uživala je u muzici i plesu iz Srbije, a, posebne simpatije publike pobrali su učesnici iz KUD “Pasjanka” sa Kosova i Metohije u nošnjama karakterističnim za taj kraj naše države.\nPored nastupa koji su se održavali svakog dana u večernjim časovima, posetioci su mogli i da obiđu bazar rukotvorina i na taj način se upoznaju i sa drugim aspektima različitih narodnih tradicija.\nOvo je treća velika manifestacija koja se dešava u Bečeju ovog leta budući da su Bečejci ovogodišnju letnju sezonu otvorili sjajnim festivalom “Bečej noću” kome je ovo, takođe, druga godina, a, nastavili su nedavno održanim “Tanderbalom”. Interesantno je i da su sve tri manifestacije bile odlično posećene, te se pokazalo da u Bečeju postoji želja građana za ovakvim dešavanjima.


“Srbijašume” odustale od naplate eko-takse na Zlatiboru\nIako zakon dozvoljava da “Srbijašume” naplaćuju ekološku taksu za ulaz motornih vozila u parkove prirode poput Zlatibora, ovo javno preduzeće neće to činiti.\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je da je u cilju suzbijanja sive ekonomije važno to što će početnici u biznisu od 1. oktobra 2018. godine imati poreske olakšice.\nU Srbiji se u proseku svakog meseca pokrene 35 stečajnih postupaka nad firmama, koje nisu u stanju da nastave sa poslovanjem, saopštila je Agencija za licenciranje stečajnih upravnika.\nPreduzetnicima - paušalcima koji posluju u Srbiji u drugoj polovini 2018. godine slede novine. I to pet novih pravila - ukoliko predloge Nacionalne alijanse za lokalni i ekonomski razvoj - NALED usvoji Koordinaciono telo Vlade za suzbijanje sive ekonomije.\nNajplaćeniji građanin Srbije u 2017. godini zaradio 340 miliona dinara\nZvanično najplaćeniji građanin Srbije lane je zaradio oko 340 miliona dinara, što je malo više od 2,8 miliona evra. Posao mu je svakog meseca obezbeđivao primanja od oko 28 miliona dinara. Poreske prijave na godišnji dohodak građana otkrivaju da je lane 23.238 sugrađana imalo platu "težu" od 2,37 miliona dinara.


EPK 2021: Internacionalizacija kulturne scene - oradio.rs\nEPK 2021: Internacionalizacija kulturne scene\nNakon osvajanja titule evropske prestonice kulture 2021. godine, grad Novi Sad i fondacija koja se bavi organizacijom ovog događaja krenuli su u pripremu i realizaciju tog projekta. Među prvim programima uspostavljena je dobra međunarodna saradnja sa bivšim ali i budućim prestonicama kulture, a Vuk Radulović, koji je zadužen upravo za ovaj sektor, obajvio je jedan od prvih programa koji će se odvijati pod nazivom "Plants". "U ovom momentu mi se nalazimo u takozvanoj nultoj godini kako je zovu Evropska komisija i panel eksperata. Reč je o periodu koji je usmeren ka uspostavljanju organizacione strukture i ka povećanju kapaciteta kompletnog grada. Svi projekti koje ćemo pokrenuti u ovoj godini biće usmereni ka decentralizaciji kulture, poboljšanju infrastrukutre i većoj participaciji ne samo ustanova kulture i stručnog dela već i građana", ispričao nam je Radulović na početku razgovora za Oradio.\nGde je trenutno EPK Novi Sad 2021 ovog momenta, u sektoru međunarodne saradnje?\nDevetog maja imaćemo jednu značajnu konferenciju na kojoj ćemo predstaviti naše planove i strategije koje smo do sada uradili, a to će biti i prilika da se objave prvi pozivi za rezidencijalne programe, kao i za program pod nazivom "laboratorija za pisanje evropskih projekata" koji ćemo realizovati sa Temišvarom, Rijekom, Materom i Plovdivom. Svi gradovi učesnici su evropske prestonice kulture, a ideja je obrazovanje novih kulturnih menadžera koji će u narednom periodu zauzimati veoma značajno mesto u realizaciji konkretnih projekata u okviru EPK Novi Sad 2021.\nŠta našim sugrađanima, ali i gostima Novog Sada donosi projekat "Plants"?\nProjekat je rezidencijalnog kararktera, projekat artist in residence, koji će se razvijati u okviru Novi Sad EPK 2021. Izuzetno je značajan jer će pomoći dvostruko, i umetničkoj sceni i građanima Novog Sada. Ovaj projekat će omogućiti da lokalni umetnici, Novosađani, otputuju u Evropu, razvijaju svoje veštine, upoznaju se sa modernom umetničkom savremenom scenom, dok ćemo, sa druge strane, kroz program ugošćavanja umetnika na bazi reciprociteta ugostiti savremene stvaraoce moderne evropske kulturne scene. Mi smo u ovom momentu već postigli dogovore sa Plzenjom, Vroclavom i Pečujem o tome da ćemo slati i primati umetnike iz ova tri grada. Naša želja i ideja je da finansijski podržimo, u saradnji sa ostalim prestonicama, najmanje deset umetnika koje ćemo poslati na rezidencijalni program i sedam do deset umetnika da ugostimo u Novom Sadu.\nPominju se gradovi koji su bili ili će tek biti prestonice kulture, da li je ideja da se samo sa njima sarađuje ili i sa drugim gradovima u Evropskoj uniji?\nTo je generalno saradnja sa svim evropskim gradovima. Imali smo kontakte sa gradovima u gornjoj i donjoj Austriji, poput Linca ili Kremsa, koji imaju vrlo razvijene umetničke programe. Ideja je da se baziramo na saradnji sa drugim gradovima koji su EPK, jer je reč o programima koji su vrlo slični po prirodi stvari sa programom "Plants", ali ćemo sarađivati i sa drugim gradovima. Zanimljivo je da ćemo imati saradanju i sa gradovima izvan Evropske unije, s tim u vezi imao sam sastanak sa šeficom sektora za kulturu grada Velingtona sa Novog Zelanda, a veoma važnu i blisku saradnju imamo i sa Japanom, konkretno je pitanju grad Tokio.\nKako će se konkretno uspostaviti ta saradnja?\nProgram Artist in residence funkcioniše tako što se prvo potpisuju sporazumi između dve fondacije, na primer između fondacije Novi Sad 2021 i Vroclav 2016, o principima na kojima će se zasnivati saradnja. Uvek se sporazumi baziraju na principu proporcionalnosti. Jedan projekat će obezbediti smeštaj i saradnju sa kulturnim institucaijama, drugi će pokriti troškove ishrane ili putovanje umetnika i tako dalje... Dogovara se i broj umetnika koji će se uključiti tokom određene saradnje. Program hostovanja će funkcionisati na sličnim principima. Određeni broj umetnika će se ugostiti u domaćim rezidencijama, zatim će se potpisati ugovori sa institucijama kulture, udruženjima ili privatnim licima koji će sa umetnicima raditi, a na kraju dobićemo određeni produkt koji će ti umetnici da ostave. Biće to ili fotografije našeg grada, slike, umetnička dela inspirisana Novim Sadom, ili će to biti neka vrsta socijalnog programa usmerena ka inkluziji određenih manjinskih grupa i slično. Slanje naših umetinika određivaće eksterna nezavisna komisija, koja će na osnovu jasnih kriterijuma i poziva odlučivati koji će od umetnika biti poslat u inostranstvo.\nŠta sve naši umetnici mogu da očekuju od tog projekta, ko sve može da konkuriše?\nTrudićemo se da pokrijemo najširi spektar umetnika, ali to će zavisiti od programa koji uspemo da postignemo. Do sada mogu da kažem da smo postigli dogovore o razidencijalnom boravku pisaca u Pečuju, za vizuelne umetnike će biti raspisan konkurs za boravak u Vroclavu, dok će se u Plzenju tražiti umetnici iz oblasti gaming industrije. To je naravno samo početak, plan je da širimo saradnju i na ostale grane umetnosti. Naš koncept "Plants" će se zasnivati na podizanju kapaciteta grada. U našem gradu postoje organizacije koje već imaju iskustva sa ovakvim programima, sa njima smo već održali sastanke, povezali se i naša ideja je da mi njima pomognemo i finansijski, ali i kroz ekspertizu pre svega stručnjaka iz Evropske unije kako bismo im pomogli da postanu održivi kroz određeni vremenski period.\nIskustva prethodnih gradova prestonica kulture je da su se projekti rezidencije nastavili. Možda je rano o tome pričati, ali kakav je plan kod nas?\nNaša ideja je da i nakon 2021. godine nastavimo sa radom na ovom projektu, nezavisno od fondacije EPK Novi Sad 2021. Smatramo da je ovaj projekat izuzetno značajan za razvoj umetničke scene Novog Sada. Primera radi, u Vroclavu, koji je imalo veoma dobro urađen program artist in residency, samo su u 2016. godini ugostili 80 umetnika. Zbog uspešnosti projekta doneli su odluku da se sa tim nastavi i narednih pet godina. Ideja je da prema njihovom modelu ulažemo u lokane kapacitete, kako bi se program nastavio i nakon 2021. godine.\nKoliko smo mi infrastrukturno daleko od nekih evropskih prestonica kulture i kako napredovati?\nRealno, daleko smo od nekih prestonica kulture, pogotovo onih koje su iz zapadnog sveta. Pre svega tu mislim na Linc ili Marsej koji su bili prestonice pre par godina. Međutim, postoje i oni gradovi koji su itekako merljivi sa nama po infrastrukturi i po sredstvima koja će se uložiti. Prvenstveno tu mislim na Rijeku koja će to biti 2020. godine, Temišvar ili Plzenj koji je bio 2015. Reč je o gradovima koji imaju prilično sličnu kulturnu infrastrukturu kao Novi Sad, sličan lokalni kontekst. Upravo zato smatram da će naš grad biti jedna od najuspešnijih prestonica kulture uopšte.\nA naši umetnici u odnosu na evropske kolege?\nTeško je reći, možda je to više pitanje za radnike u kulturi. Svakako, cilj sektora za međunarodnu saradnju EPK 2021 je internacionalizacija kulturne scene. Naime, u procesu izrade aplikacije strategije kulturnog razvoja Novog Sada utvrđeno je da je samo 13 odsto kulturnih organizacija sarađuje sa evropskim kulturnim organizacijama. To je ogroman probelm i to je nešto što je iz Evropske komisije navedeno kao jedan od indikatora uspešnosti projekta, odnosno, do koje mere ćemo uspeti da povećamo tu kulturnu saradnju. Otuda je zadatak sektora za internacionalnu saradnju, koji broji i četiri člana koji nisu iz naše zemlje, da se kulturna scena internacionalizuje, poveže kroz razmenu ali i kroz projekte mobilnosti umetnika ne samo na prostoru Evrope nego i šire.\nKoji je grad ostavio najjači utisak na tebe, lično i poslovno?\nDo sada smo sarađivali sa više od 50 gradova, evropskih prestonica kulture i gradova kandidata. Na mene je najveći utisak ostavio grad Linc. Reč je o gradu koji je maksimalno iskoristio potencijale evropske prestonice kulture, za razvoj kulutrne scene, ali i za razvoj turističke ponude grada. Interesantan je njihov projekat šetnje po krovovima, gde su napravili umetničke instalacije koji su zapravo mostovi između zgrada koji omogućuju da se grad sagleda iz druge perspektive. To je i sjajan turistički potencijal. Pored Linca, tu je i Vroclav koji je na mene ostavio utisak zbog realizovanog velikog broja projekata i zbog toga što su na najbolji mogi način uspeli da se pozicioniraju na turističkoj mapi Evrope, upravo pomoću ovog projekta.


Erdogan: Mogući kontakti sa Asadom o borbi protiv sirijskih Kurda - 24.11.2017, Sputnik Srbija\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan nije isključio mogućnost budućih kontakata sa sirijskim predsednikom Bašarom el Asadom o borbi protiv snaga samoodbrane... 24.11.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, turska, sirija, bašar asad, redžep tajip erdogan\n09:25 24.11.2017 (Osveženo: 09:26 24.11.2017)\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan nije isključio mogućnost budućih kontakata sa sirijskim predsednikom Bašarom el Asadom o borbi protiv snaga samoodbrane sirijskih Kurda, koje Ankara smatra teroristima, prenosi list „Hurijet“.\n„Šta god da se desi sutra, sve zavisi od okolnosti… Vrata politike su uvek otvorena do poslednjeg trenutka“, rekao je Erdogan turskim novinarima nakon samita u Sočiju.\nOn je dodao da Turska za sada nije inicirala nikakve kontakte sa Damaskom, uključujući ni preko posrednika. Prema njegovim rečima, Vladimir Putin razume osetljivost Ankare po tom pitanju.\n„On je naveo da Asad ne želi učešće kurdskih snaga samoodbrane na pregovorima, što ne iznenađuje“, konstatovao je turski lider.\nErdogan je ponovo osudio SAD za povećanje vojnog prisustva u Siriji. On smatra da Vašington pomaže kurdskim snagama „ne samo sa oružjem, već i u ljudstvu“.\n„Kakvi su njihovi (američki) planovi? Šta oni žele da urade? Hajde da ih poslušamo“, rekao je predsednik. On želi da uskoro razgovara o tome sa svojim američkim kolegom Donaldom Trampom.\nErdogan je dodao da se na samitu u Sočiju razmatralo održavanje Kongresa o nacionalnom dijalogu u Siriji. On je rekao da će Rusija, Iran i Turska odlučiti ko će učestvovati u tom događaju.\n„Prognoziramo da će biti pozvane sve grupe u Siriji“, istakao je Erdogan.\n23 Novembar 2017, 22:15\nKongres je organizovan radi postizanja dva dogovora: o izradi novog ustava i o održavanju „pravednih i transparentnih izbora“ u Siriji pod nadzorom UN.\n„Mišljenje o novom ustavu već je odobreno“, dodao je Erdogan.\nPrema njegovim rečima, trilateralni rusko-tursko-iranski sastanci na najvišem nivou o Siriji u budućnosti bi mogli da budu održani u Turskoj ili Iranu.


Albanija će podržati svaki sporazum između Beograda i Prištine, koji bude imao nedvosmislenu podršku SAD i EU, izjavio je danas u Berlinu albanski premijer Edi Rama, koji je u glavnom gradu Nemačke otvorio drugu samostalnu izložbu akvarela u kratkom vremenskom periodu.\nUpitan da komentariše pritisak SAD na Prištinu da ukine nametnute100 odsto uvećane takse prema Srbiji i BiH, Rama je u itervjuu za Dojče vele rekao da je Amerika posvećena Kosovu i da bez SAD "Kosovo nikada ne bi bilo oslobođeno od stiska Beograda".\n- Bez SAD Kosovo nije moglo biti oslobođeno od stiska Beograda i nije moglo biti nezavisna država kao što je danas - rekao je Rama, i dodao da su SAD bile u pozadini razvoja demokratije i u Albaniji, te da Albanja od prvog dana ima jasno izražen stav o strateškom partnerstu sa SAD, bez obzira na to ko je na čelu albanske vlade.\nRama, koji je, inače, po obrazovanju profesor slikastva i kome je ovo druga samostalna izložba u Berlinu u kraćem vremenskom periodu, osvrnuo se i na očekivanja od Nemačke u narednim periodu.\nKazao je da ne očekuje od Nemačke ništa posebno jer je, kako je ocenio, nemačka vlada uvek radila prave stvari u svetu i regionu.\nNa konstataciju da se Nemačka protivi promeni granica kao rešenju između Srbije i Kosova i pitanje da i se slaže sa tim, Rama kaže da je njegovo mišljenje da je važno da postoji neophodan proces dijaloga Beograda i Prištine.\n- Taj dialog treba da bude finalizovan istorijskim sporazumom između Srbije i Kosova. Mi ćemo podržati svaki sporazum koji bude imao nedvosmislenu podršku SAD i EU - kazao je Rama.


Narodna banka Srbije smanjila referentnu kamatnu stopu za 0,50 p.p. na 1,75%\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije na današnjoj vanrednoj sednici odlučio je da referentnu kamatnu stopu smanji za 50 baznih poena, na nivo od 1,75%. Donoseći takvu odluku, Narodna banka Srbije blagovremeno i na adekvatan način reaguje na pojačanu neizvesnost u međunarodnom okruženju izazvanu širenjem virusa korona (Covid-19), što je u skladu sa aktivnostima koje preduzimaju i druge centralne banke u svetu.\nOva odluka je u skladu i s povoljnim kretanjima u domaćem okruženju. Smanjenjem referentne kamatne stope u uslovima niskih inflatornih pritisaka, Narodna banka dodatno podržava kreditni i privredni rast.\nIstovremeno, Narodna banka Srbije je odlučila da suzi koridor svojih osnovnih kamatnih stopa, sa ±1,25 procentnih poena na ±1 procentni poen u odnosu na referentnu kamatnu stopu. Time je kamatna stopa na depozitne olakšice smanjena za 25 baznih poena, na 0,75%, a stopa na kreditne olakšice za 75 baznih poena, na nivo od 2,75%.\nKretanja na svetskom finansijskom tržištu poslednjih dana pod snažnim su uticajem širenja virusa korona – svetske berze su u padu, a rastu cene sigurnih oblika ulaganja, poput zlata ili državnih hartija od vrednosti razvijenih zemalja. Povećana neizvesnost predstavlja rizik po globalni privredni rast, usled čega relevantne svetske institucije smanjuju prognoze rasta svetske privrede za tekuću godinu.\nU ovakvim uslovima, vodeće centralne banke u svetu (Federalne rezerve SAD, Banka Engleske, Banka Kanade i Banka Australije) prethodnih dana smanjile su svoje osnovne kamatne stope i objavile da su spremne da preduzmu sve raspoložive mere radi sprečavanja negativnih posledica širenja virusa korona po globalni privredni rast. Slične aktivnosti u ublažavanju monetarnih politika očekuju se i od drugih centralnih banaka (pre svega Evropske centralne banke). To bi trebalo da doprinese smanjenju neizvesnosti na međunarodnom finansijskom tržištu i zadržavanju povoljnih uslova finansiranja u narednom periodu.\nOdluku o nastavku ublažavanja monetarne politike Izvršni odbor je doneo imajući u vidu domaće faktore, pojačane rizike iz međunarodnog okruženja u pravcu nižeg globalnog rasta, kao i ocenu da su inflatorni pritisci po tom osnovu dodatno ublaženi u odnosu na februarsku srednjoročnu projekciju.\nNarodna banka Srbije ističe da je domaći ekonomski i finansijski sistem stabilan i dovoljno jak da se suoči s potencijalnim negativnim posledicama širenja virusa korona. Takođe, domaći faktori koji tokom proteklih godina doprinose rastu domaće ekonomije nastaviće da imaju snažan podsticajni efekat na privrednu aktivnost u Srbiji, čime će u velikoj meri biti nadomešten eventualni negativan efekat iz međunarodnog okruženja. I današnja odluka Narodne banke Srbije korak je u tom smeru.\nInflacija je sedmu godinu zaredom čvrsto pod kontrolom i u januaru je, u skladu sa očekivanjima Narodne banke Srbije, iznosila 2,0% na međugodišnjem nivou. Bazna inflacija je i dalje niska i stabilna, na nivou od 1,0% međugodišnje. Na niske inflatorne pritiske ukazuju i inflaciona očekivanja, koja se i za godinu i za dve godine unapred nalaze ispod centralne vrednosti cilja za inflaciju Narodne banke Srbije. Izvršni odbor očekuje da će se međugodišnja inflacija do sredine 2020. godine kretati oko donje granice dozvoljenog odstupanja od cilja, a da će se nakon toga postepeno približavati centralnoj vrednosti cilja, čemu će doprineti postepen rast agregatne tražnje, zahvaljujući i efektima dosadašnjeg ublažavanja monetarne politike Narodne banke Srbije. Ocenjujemo da će dodatni doprinos smanjenju inflatornih pritisaka imati i pad cena primarnih proizvoda, pre svega cene nafte, koji je bio izražen prethodnih dana.\nIzvršni odbor ocenjuje da su izgledi za privredni rast Srbije ostali povoljni, imajući u vidu investicije, pre svega u razmenljive sektore, kao i povoljne uslove finansiranja, koji će nastaviti da deluju podsticajno na privredni rast. Rast u poslednjem tromesečju 2019. iznosio je 6,2% međugodišnje, uz jednocifrenu stopu nezaposlenosti, a raspoloživi pokazatelji s početka ove godine ukazuju na nastavak pozitivnih tendencija u realnom sektoru. Podršku privrednom rastu, pre svega rastu investicija, pruža i fiskalna politika, bez ugrožavanja cenovne stabilnosti i uz očuvanje fiskalne ravnoteže. Ipak, usporavanje globalnog privrednog rasta, a pre svega naših važnih trgovinskih partnera, može da se odrazi i na usporavanje rasta u Srbiji. Ponovićemo, u uslovima niskih inflatornih pritisaka i izraženih globalnih neizvesnosti, smanjenjem referentne kamatne stope za 50 baznih poena Narodna banka Srbije dodatno podržava kreditni i privredni rast.\nNarodna banka Srbije svakodnevno pažljivo prati kretanja na međunarodnom tržištu i procenjuje njihov mogući uticaj na domaću ekonomiju. U skladu s tim, spremni smo da i u narednom periodu blagovremeno reagujemo svim raspoloživim instrumentima kako bi eventualni negativan uticaj pomenutih globalnih kretanja na domaću ekonomiju bio sveden na najmanju moguću meru.\nIzvršni odbor je istakao da će puna koordinacija mera monetarne i fiskalne politike biti nastavljena, što će omogućiti očuvanje ostvarene makroekonomske stabilnosti i smanjenje negativnih efekata dešavanja u međunarodnom okruženju. Narodna banka Srbije i dalje će pažljivo pratiti globalna kretanja i procenjivati njihove implikacije na domaću ekonomiju i inflaciju i blagovremeno reagovati kako bi očuvala postignutu cenovnu i finansijsku stabilnost i doprinela održivom privrednom rastu zemlje.\nNaredna sednica Izvršnog odbora na kojoj će biti doneta odluka o referentnoj kamatnoj stopi održaće se 9. aprila.


Prikazivanje članaka po tagu Energetska efikasnost - Radio televizija Bor\nMAJDANPEK - Nakon sanacije krova i zamene podstanice u Predškolskoj ustanovi „Marija Munćan“ ovih dana počela je rekonstrukcija fasade objekta u donjem delu grada, u kojem boravi oko 300 mališana, od jaslenog do predškolskog uzrasta.\nUlaganja u vodosnabdevanje i putnu mrežu opštine Žagubica\nŽAGUBICA, BOR- Lokalna samouprava u Žagubici , shodno mogućnostima, u ovoj godini realizovala je brojne investicije,a u toku su još neke iako je građevinska sezona pri kraju.\nNastavljeno je asfaltiranje puta Sige prema Krepoljinu i do sada je asfaltirano više od polovine od planiranih 5,5 kilometara ove deonice. Kad vremenski uslovi dozvole, poslovi će biti privedeni kraju. U toku je i realizacija projekta povećanja energetske efikasnosti Tehničke škole u Žagubici.\n„Ovu investiciju većim delom finansira lokalna samouprava, delom Ministarstvo rudarstva i energetike i značajno je učešće iz programa Ujedinjenih nacija za razvoj. Radovi su u završnoj fazi, a time ćemo postići značajnu uštedu toplotne energije“ ,rekao je Predrag Ivković, zamenik predsednika Opštine Žagubica.\nPri kraju je takođe i sanacija trga ispred Doma kulture u Laznici.\n„Laznica će dobiti uređen centar sa mestima za parking, a prilagodili smo deo prostora i za neke tradicionalne manifestacije“, dodao je Ivković.\nOd ostalih investcija u Žagubici, svakako je značajna izgradnja dela vodovoda u naselju Bliznak:\n„Ranije smo uradili vodovod za još tri naselja i na taj način zaokružili smo projekat vododsnabdevanja za Donju Reku i građani ovog dela opštine imaju zdravu pijaću vodu", rekao je na kraju zamenik predsednika Opštine Žagubica Predrag Ivković\nU ovoj godini, opština Žagubica uložila je i značajna finansijska sredstva u sanaciju 760 kvadratnih metara atarskih puteva. Takođe su, u prethodnom periodu, asfaltirane deonice od Krepoljina do Žagubice i deo glavnog puta prema Petrovcu. Za te namene je iz republičkog budžeta izdvojeno 380 miliona dinara.\nSanacija Tehničke škole i rekonstrukcija kotlarnice\nŽAGUBICA - Opština Žagubica konkurisala je kod Ministarstva rudarstva i energetike Srbije za bespovratna novčana sredstva za kofinansiranje projekta i unapređenje efikasnosti Tehničke škole u Žagubici, kako bi se poboljšali uslovi školovanja učenika u ovoj obrazovnoj ustanovi, jedinoj koja nije rekonstruisana. Sredstva su odobrena a opština Žagubica jedna je od 13 lokalnih samouprava od ukupno 35 koliko je konkurisalo, čiji je projekat zadovoljio uslove poziva. Ugovore je sa predstavnicima lokalne samouprave potpisao ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić.\n“Vrednost projekta energetske sanacije Tehničke škole i rekonstrukcije kotlarnice je 21 milion 996 hiljada 900 dinara od čega je globalni fond za životnu sredinu preko programa UN za razvoj obezbedio 5 miliona 636 hiljada 900 dinara, Ministarstvo energetike 2 miliona 500 hiljada dinara, a Opština Žagubica 13 miliona 860 hiljada dinara. Sredstva će biti uložena u sanaciju fasade spoljnih zidova, zamenu kompletne stolarije, ugradnju kotlova na pelet za parno grejanje. Sadašnji uslovi za rad, posebno u zimskom period su veoma teški. Zbog loše izolacije objekta učenici i nastavnici su često nastavu držali u zimskim jaknama. Realizacijom radova obezbediće se mnogo bolja energetska efikasnost objekta, a samim tim I bolji uslovi za održavanje nastave”, kaže pomoćnik predsednika opštine Žagubica Dušan Milosavljević\nMenadžer celokupnog projekta Uklanjanje prepreka za promovisanje i podršku sistemu energetskog menadžmenta u opštinama u Srbiji i menadžer za energetiku Maja Matejić rekla je da je osnovni cilj da se dobrim upravljanjem unapredi energetska i troškovna vrednost javnih zgrada u Srbiji i komunalnih usluga.\n“Izabrani su projekti koji imaju najveći potencijal uštede energije i ugljen dioksida, a takođe i uštede u operativnim troškovima za energente. Očekuje se da u konačnici ovi projekti daju uštedu od oko hiljadu i petsto tona ekvivalentnog ugljen dioksida na godišnjem nivou što je vrlo veliki ishod. Što se tiče projekta u okviru koga se realizuje ovaj grant u pitanju je projekat koji se odnosi na podršku sistemu energetskog menadžmenta u lokalnim samoupravama u skladu sa odredbama Zakona o efikasnom korišćenju energije i projekat traje pet godina”, kaže menadžer za energetiku Maja Matejić.\nBespovratna sredstva jedinicama lokalnih samouprava dodeljuju se u okviru projekta koji zajednički implementiraju ministartvo i program UN za razvoj a koji se finansira iz sredstava globalnog fonda za životnu sredinu.\nEnergetska efikasnost u SŠ "Nikola Tesla" Boljevac\nBOLJEVAC - U okviru projekta poboljšanja energetske efikasnosti, koji opština Boljevac realizuje uz podršku Ministarstva privrede, ovih dana se privode kraju radovi na postavljanju izolacije i zameni stolarije u Srednjoj školi "Nikola Tesla". Vrednost radova iznosi 11 miliona dinara, a učešće lokalne samouprave je 31 odsto. Ovo je jedini projekat u istočnoj Srbiji iz oblasti energetske efikasnosti, koji je podržalo Ministarstvo privrede.


13.01.2020 u 13:00\nOd našeg stalnog dopisnika Banjaluka – Sudeći po izjavama zvaničnika, čini se da sudbina nevoljnika s Bliskog istoka tokom bremenitog puta za vreme prelaska „balkanskom rutom” nigde nije izazvala toliko političkih trvenja kakva su zabeležena u BiH, gde se ovaj problem s institucionalnog uveliko izmestio i na politički teren. Sem varnica između Sarajeva i Banjaluke, mediji su se bavili i hrvatsko-bošnjačkim sukobima, ali i razmenom optužbi unutar srpskog političkog korpusa, kao i svađom između političkih predstavnika Bošnjaka. Još u prvim danima kada su pre oko dve godine i nešto više primećeni znatniji ilegalni prelasci granice, vlasti u RS su došle do zaključka da Sarajevo olako pristupa tom problemu i da ne haje za opasnosti koje sa sobom donose migranti, među kojima, navodilo\n20.12.2019 u 10:59\nBosna za pet godina ostala bez 113.000 radnika\nZa građane BiH, ali i celog zapadnog Balkana, Nemačka je obećana zemlja. Interesovanje za rad i život u Nemačkoj ne opada decenijama, ali se s vremena na vreme povećava, kao što je sada slučaj nakon što je Bundestag doneo novi set zakona o useljenju. Zakon bi trebao stupiti na snagu za tri i po meseca (1. marta), a ima za cilj da olakša dolazak kvalifikovane radne snage iz zemalja koje nisu u Evropskoj uniji. Nemačkoj, izjavila je to kancelarka Angela Merkel, nedostaje skoro milion kvalifikovanih radnika, prenosi Avaz. Novi nemački zakon u BiH pokrenuće stare probleme s odlascima i iseljavanjem. Svetska banka nedavno je objavila zabrinjavajuće podatke da je našu zemlju do sada napustila skoro polovina od ukupne populacije. Indikativno je da je među onima koji su otišli 55\n29.11.2019 u 18:56\nBiH traži od Srbije da izruči Osmanovića\nOd našeg dopisnika Sarajevo – Tužilaštvo BiH je od Ministarstva pravde BiH zatražilo da uputi molbu pravosudnim institucijama Srbije za izručenje državljanina BiH Osmana Osmanovića, nekadašnjeg pripadnika Armije RBiH, koji se od 25. novembra, po odluci Višeg suda u Beogradu, nalazi u pritvoru. Dva dana ranije Osmanović je uhapšen na graničnom prelazu Sremska Rača kao osumnjičeni za ratni zločin, počinjen 1992. godine nad srpskim civilima i ratnim zarobljenicima u logoru „Rasadnik” u Gornjem Rahiću na području Brčkog. U obrazloženju zahteva za izručenje, Tužilaštvo BiH navodi da se sve što je vezano za zločin koji se Osmanoviću stavlja na teret „nalazi u BiH” (od mesta činjenja zločina, dokaza i svedoka, pa do toga da su žrtve državljani BiH), te da „posebno odeljenje za ratne zločine već radi na\n22.10.2019 u 13:31\nRepublika Srpska ne dozvoljava izmeštanje migranata\nBANjALUKA – Srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas da Republika Srpska neće prihvatiti da migranti iz Bihaća budu izmešteni u srpsko povratničko selo Medeno Polje kod Bosanskog Petrovca. On je istakao da BiH nema adekvatan odgovor na migrantsku krizu i da su svi dosadašnji postupci učinjeni kako bi se opravdao nerad, prenosi RTRS „To je smišljeno u Sarajevu da bi Srbi bili proterani iz Medenog Polja, odnosno sa vekovnih ognjišta”, rekao je Dodik i dodao da bi ta odluka imala političku dimenziju, javlja Tanjug. Srpski član Predsedništva BiH je istakao da deo bošnjačke političke elite blagonaklono gleda na migrante, jer bi oni u perspektivi mogli da vrše pritisak na one koji nisu Bošnjaci. Dodik je dodao da Republika Srpska, po pitanju migranata, ima jasan\n17.09.2019 u 15:11\nBiH poziva Hrvatsku da preispita odluku o nuklearnom otpadu\nSARAJEVO – Ministarka za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Srebrenka Golić izrazila je danas uverenje da će Hrvatska još jednom preispitati svoju odluku o odlaganju nuklearnog otpada na Trgovskoj gori, ukoliko želi dobre odnose sa BiH. Ona je nakon razgovora s ministrom inostranih poslova Bosne i Hercegovine Igorom Crnadakom rekla da se Hrvatska u odluci da izabere tu lokaciju u blizini granice dve zemlje vodila time što je to područje slabo naseljeno, pretežno srpskim stanovništvom, koje je u većini proterano tokom rata, a nisu se vodili time da je sa druge strane granice ugroženo više od 200.000 ljudi koji se pretežno bave poljoprivredom i pčelarstvom. Golićeva je podsetila da je Vlada RS proglasila Park prirode „Una”, što je dobar mehanizam zaštite\n05.09.2019 u 14:14\nRepublika Srpska tužila Federaciju BiH, stigla kontratužba\nSARAJEVO – Vlada Federacije BiH danas je donela odluku da tuži sudu Republiku Srpsku jer je, kako je zaključeno, oštećena kod raspodele prihoda od indirektnih poreza za 32 miliona konvertibilnih maraka (oko 16,4 miliona evra). To je kontratužba na tužbu Republike Srpske koja je po istom osnovu nedavno tužila Federaciju BiH. Vlada RS uputila je Sudu BiH tužbu protiv Federacije zbog duga od raspodele prihoda od indirektnih poreza u vrednosti od 34,5 miliona KM u periodu od jula 2017. godine do decembra 2018. godine, javlja Beta. Vlada Federacije BiH uzvraća tužbom protiv RS radi „naknade štete neodobravanja predloga obračuna drugih privremenih poravnanja između entiteta za 2012. i 2016. godinu kod raspodele prihoda od indirektnih poreza”.


Dan online - Sport: Fleš - 2020-01-14\nVladan Milojević Fleš\nAl Ahli zove Milojevića\nGrčki mediji ponovo su pronašli novi klub Vladanu Milojeviću. „Gazeta“ navodi da su nakon Kineza i Kiprana interesovanje za doskorašnjeg trenera Crvene zvezde pokazali i klubovi iz Saudijske Arabije, a da je jedan od njih Al Ahli koji je nedavno angažovao i kapitena crveno-belih Marka Marina. Prema tim navodima, radi se o izdašim ponudama, ali da će kao i do sada Milojević mudro vagati šta mu je činiti u nastavku karijere i da će najvjerovatnije i dalje čekati onu ponudu „koja se ne odbija“.\nTrener Kristijan Gros je u Al Ahli stigao prije dva mjeseca, ali rezultati pod njim nisu zadovoljavajući pa je moguće da će klub potražiti novo rješenje na klupi, a poraz od Al Hilala (1:3) mogao bi da bude „kap koja je prelila čašu“. ostaje da se vidi da li će Marko Marin i Vladan Milojević ponovo sarađivati i u Saudijskoj Arabiji posle jako uspješne epizode na Marakani.\nJavor jači za tri igrača\nSrpski superligaš, Javor iz Ivanjice, od juče je brojniji za tri nova člana. Pored ranije pristiglog štopera Ivana Grubača, koji je došao iz Inđije, još jedan štoper je potpisao ugovor sa Javorom. Riječ je o dvadesetjednogodišnjem Ivanu Vasiljeviću, koji je u Ivanjicu došao iz slovenačkog Rudara. Paraf na vjernost Javoru je stavio i talentovani zadnji vezni ubskog Jedinstva Luka Radivojević.\nRad u Ivanjici trajaće do 23. januara kad će ekspedicija Javora krenuti put Umaga na uigravanje najboljeg sastava. Podsjećamo, Javor je jesen završio na 12. mjestu sa 20 bodova.\nZlatan Šehović u Izraelu\nZlatan Šehović javio se pred početak priprema treneru Partizana Savu Miloševiću, ali je od ranije bilo poznato da neće biti član crno-belih u nastavku sezone. Mladi lijevi bek, rođen 2000. godine, prema saznanjima portala „Mocartsport”, trebalo bi u naredna dva-tri dana da otputuje u Izrael i potpiše višegodišnji ugovor sa Makabijem iz Netanje, s obzirom na to da su u pregovorima između kluba i menadžerskog tima talentovanog fudbalera dogovoreni praktično svi detalji saradnje. Makabi Partizanu neće platiti nikakvo obeštećenje za igrača koji je prošao kompletnu omladinsku školu crno-belih, već će se obavezati da vicešampionu Srbije uplati procenat od narednog transfera, vjerovatno deset odsto.\nMakabi iz Netanje je prethodni šampionat Izraela završio na četvrtom mjestu, trenutno je osmi na tabeli, a vodi ga Srbin Slobodan Drapić.


Sjeverna Koreja predstavila novu raketu | Info-ks.net\n15.01.2021 u 10:22\nSjeverna Koreja je na vojnoj paradi u četvrtak navečer predstavila, kako se čini, novu balističku raketu koja se lansira s podmornice (SLBM), izvijestili su državni mediji, prenosi Al Jazeera English.\nAnkit Panda, viši saradnik u programu nuklearne politike u Zakladi za međunarodni mir Carnegie, rekao je da je parada takođe predstavila “novu ranije neviđenu balističku raketu kratkog dometa”.\nPrema pisanju KCNA-a, takođe su bile izložene i rakete sa „moćnom udarnom sposobnošću za potpuno uništavanje neprijatelja na preventivan način van teritorije“.\nZa razliku od oktobarske parade, na ovoj nisu prikazane najveće interkontinentalne balistike rakete, za koje se vjeruje da mogu baciti nuklearnu bojevu glavu bilo gdje u Sjedinjenim Američkim Državama.\nPoruka snage uoči inauguracije Joea Bidena\nParada sama po sebi nije trebala biti provokacija, već zabrinjavajući znak prioriteta Pjongjanga, kaže Leif-Eric Easley, profesor na Univerzitetu Ewha u Seulu.\nAnalitičari kažu da Sjeverna Koreja želi poslati poruku snage uoči inauguracije Joea Bidena za sljedećeg američkog predsjednika 20. januara.


Za lošu sreću što je odmah posle nedela uhapšen može da krivi svoj automobil koji se zaglavio nadomak železničke stanice u Požegi i kojim nije uspeo da se odveze pre nego što je u rutinski obilazak ovog dela grada naišla patrola policije.\nKrađa kakva se ne pamti za tri decenije postojanja jedinog muzeja u Požegi, odeljenja uskog pruga “Železničkog muzeja” u Beogradu, u čijoj riznici se nalazi preko 500 originalnih eksponata koji sećaju na tehnološki razvoj železnice u Srbiji i bivšim republikama SFRJ, pa i salon – vagon cara Franje Josifa, dogodila se 22. marta u večernjim satima.\nPlen iz Muzeja ubacio je u automobil koji se nalazio pored železničke stanice u Požegi. Međutim, kako “Blic” sazaje, vozilo se zbog određenih problema zaglavilo na mestu gde je bilo parkirano i kradljivac nije uspeo da ga startuje pre nego što je naišla policija. Patrola je primetila mladića čoveka koji se vrzma oko automobila i legitimisala ga, a potom i pretresla i pronašla ukradene predmete. Odmah je bilo jasno da se radi o eksponatima iz “Muzeja železnice”.\nPožega krađa uhapšen mladić krađa u Železničkom muzeju Železnički muzej


Keš na ruke - izbegavanje paprenih provizija bankama\nM. K. 7. avgusta 2018. 02:26\nNijedan propis u Srbiji ni penzionere ni radnike ne obavezuje da do svog novca, penzija ili plata, dolaze preko banaka.\nMeđu zaposlenima sve je više onih koji bi svoju platu radije videli u koverti, a ne na računu. Tako bi izbegli bankarske troškove za održavanje računa, kartice, razna obaveštenja i opomene koji godišnje iznose najmanje 1.200 dinara, a u zavisnosti od banke u kojima im je račun i niza drugih okolnosti — da li koristi i kreditnu karticu i dozvoljeni minus — ti troškovi rastu. A ako se na njih dodaju i kamate za kreditne kartice i dozvoljeni minus, mogu da im „pojedu“ najmanje pola plate.\nNaravno, i građani su često sami krivi jer ne čitaju sitno štampana obaveštenja. Zato mnogi, iako ček kao sredstvo plaćanja koriste masovno, pre svega za odloženo plaćanje, nisu znali da ni to nije besplatno. Banke naplaćuju njihovo izdavanje, najčešće od 15 do 30 dinara za jedan, a pojedine banke su doskora zaračunavale i „ležarinu“ — svaki neupotrebljeni ček mesečno je koštao 30 dinara, pa ako ste, na primer, kupili nešto na odloženo plaćanje za deset meseci samo to vas je koštalo 300 dinara. A neke banke su naplaćivale i još 100 dinara na ime „troškova realizacije“.\nPokretanje ove teme, u vreme kada se priča o tome da razvijene zemlje razmišljaju o ukidanju keša i prelasku na instant bankarstvo, a da je isplata keša „na ruke“ put do nelegalnih transakcija, u Srbiji je razumljiva jer banke na sve načine pokušavaju da povećaju svoje zarade. Ako su smanjile kamate na kredite i razne pozajmice, to nadomeštavaju raznim zakamufliranim troškovima koje naplaćuju klijentima. Mnoge banke, na primer, neke usluge najave kao besplatne u prvih nekoliko meseci po otvaranju računa, a potom ih papreno naplaćuju.\nTreba, pre svega, imati u vidu da gotovinske isplate ne moraju biti na crno. Svaki poslodavac može, kada plati sve dažbine (državi poreze i doprinose penzionom i zdravstvenom fondu) zaposlenome platu umesto na račun u banci da isplati na ruke. U kešu.\nNijedan zakon naše države poslodavcima ne brani da radnicima zarade isplaćuju u kešu, ali retko ko to čini. Isplate u gotovini ne zabranjuje nijedan propis iz delokruga Narodne banke Srbije.\nNeka da su kauboji pljackali banke a danas banke pljackaju ljude na planeti Zemlji kojima su reklame isprale mozak.


Ove godine navršava se trideset godina od usvajanja Konvencije o pravima deteta, a moto ovogodišnje Dečije nedelje glasi: „Da pravo svako, dete uživa lako“. Na tridesetogodišnjicu Konvencije, Srbija još čeka na Zakon o pravima deteta, ali i na donošenje novog Nacionalnog akcionog plana za decu budući da je prethodno važeći istekao pre četiri godine. Na značaj brige o deci i za decu najbolje ukazuje i podatak da u opštini Bečej danas ima oko dve hiljade dece manje nego pre nekih deset godina, a da čak hiljadu dece živi u ekstremnom siromaštvu.\nGovoreći o položaju dece i mladih u opštini, predsednik opštine Bečej, Dragan Tošić, istakao je da se gotovo trećina budžeta lokalne samouprave usmerava na njihove potrebe i probleme. „Naravno da je to malo. Kada pričamo o tome uvek je malo i uvek treba više za decu. Mi ćemo se truditi da što više sredstava u narednom periodu izdvojimo za decu. Spremni smo da pomažemo deci i da ako nešto možemo da ispravimo, da popravimo, da nešto novo uvedemo u Bečeju mislim da tu nema nikakvih prepreka“, rekao je Tošić na konferenciji za medije sazvanoj upravo povodom početka Dečije nedelje.\nKao primer dobre prakse, Izabela Šormaz, predsednica Društva prijatelja dece opštine Bečej, ukazala je na to da opština Bečej od 2007. godine u kontinuitetu ima lokalni akcioni plan za decu, ali i druge dokumente koji se, delimično, tiču života i prava dece. „Pošto ovaj plan ističe 2020. godine, nas odmah nakon završetka Dečije nedelje očekuju konkretne aktivnosti oko istraživanja, pripreme situacione analize i pripremanje novog dokumenta da bi Skupština krajem sledeće godine donela novi strateški plan za koji se nadam da će biti usklađen sa Nacionalnom strategijom. Ako to ne bude slučaj, mi ćemo doneti naš lokalni akcioni plan za decu na osnovu naših realnih potreba kao što je to i sad trenutno“, objasnila je Izabela Šormaz.\nKoordinatorka Dečije Nedelje, Tatjana Mitić, kao jednu od najznačajnijih aktivnosti u okviru „Dečije nedelje“ izdvojila je humanitarnu akciju „Deca deci“, ali i posebnu tribinu. „Kao i prethodnih godina, prikupljaće se garderoba, obuća, školski pribor i u četvrtak će to svi moći da odnesu u Centar za mlade koji se nalazi u Glavnoj ulici broj 47. Zatim, tribina pod nazivom „Ostvarivanje prava dece u opštini Bečej“ koja je u organizaciji Društva prijatelja dece, Centra za socijalni rad i Narodne biblioteke Bečej u četvrtak, u 18 časova u svečanoj sali opštine Bečej“, rekla je Mitić.\nU petak, u 14 časova predviđen je završni program „Dečije nedelje“ na Trgu oslobođenja u Bečeju, a u slučaju lošeg vremena Dečiji vašar i dodela lente „Građanin po meri dece“ kao i sav prateći program održaće se u hali Sportskog centra.


01.09.2018 12:03 | A. S.\nBanjaluka - Načelnica Odjeljenja za kulturu, turizam i socijalnu politiku Natalija Trivić posjetila je u petak Aerodrom Banjaluka i razgovarala sa v.d. direktorom ovog preduzeća Duškom Kovačevićem o saradnji koja bi se odvijala u pravcu kvalitetnije promocije turističke ponude grada i komunikacije sa evropskim tržištima, a nakon uspostavljanja novih avio-linija.\n- Naš zajednički interes je da obezbijedimo dolazak što većeg broja turista iz regiona, Evrope i svijeta, što nam je jedinstvena šansa nakon uvođenja letova kompanije “Rajan er” (RyanAir) - istakla je Trivićeva.\nKovačević je izrazio zadovoljstvo što prodaja karata za tri nove destinacije letova iz Banjaluke - za Memingen, Stokholm i Brisel ide očekivanom dinamikom, te naglasio da je ovo velika šansa za razvoj avio-saobraćaja sa banjalučkog aerodroma.\n- Pored mogućnosti promocije turističke ponude Banjaluke putem avio-kompanija, promocija će biti moguća i na samom aerodromu - kazao je Kovačević.


Visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU Inzko se susreo sa ministrima vanjskih poslova Bugarske i Slovenije\nVisoki predstavnik i specijalni predstavnik EU Valentin Inzko se danas u Sarajevu susreo sa ministrima vanjskih poslova Bugarske, Nikolayem Mladenovim i Slovenije, Samuelom Žbogarom. Nakon što su se zajednički obratili članovima Parlamenta kao dio projekta „Parlament za Evropu“, visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU Inzko je sa ministrima vanjskih poslova razmijenio stajališta o većem broju trenutnih pitanja, njihovoj posjeti Bosni i Hercegovini (BiH), rekavši da predstavlja jasan znak da zemlja zauzima visoko mjesto na regionalnom i evropskom planu. Predstavnik Službe za vanjske poslove EU, novoosnovanog tijela koje savjetuje baronicu Ashton, glavnog diplomatskog predstavnika EU, je takođe uzeo učešće na ovom sastanku.\nVisoki predstavnik i specijalni predstavnik EU Inzko je obavijestio ministre vanjskih poslova o trenutnom i veoma žalosnom zastoju u formiranju vlasti, te ozbiljnim implikacijama koje ova vrsta političkog neuspjeha ima za građane BiH.\nDok Zapadni Balkan ide putem ka svom evropskom odredištu, BiH se bori za svaki mali pomak naprijed. “Svojom nepopustljivošću političari su već ugrozili najranjivije kategorije stanovništva. Bez okončavanja ove potpune paralize oni se mogu suočiti samo sa daljim problemima”, rekao je visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU Inzko. “Sa svakim novim danom bez vlasti usresređenih na euroatlantske integracije, posebno na državnom nivou, BiH gubi vrijeme koje sebi ne može priuštiti.”


RTS :: Gaetano Doniceti: Marija Stjuart\nRadio Beograd 3 Gaetano Doniceti: Marija Stjuart\nOperska sezona Euroradija 2017–2018\nGaetano Doniceti: Marija Stjuart\nsubota, 04. avg 2018, 20:02\nSnimak opere „Marija Stjuart” Gaetana Donicetija, koji večeras možete da pratite, zabeležen je 19. januara ove godine u Teatru an der Vin u Beču. Glavne uloge tumače: Marlis Petersen kao Marija Stjuart, Aleksandra Dezorti kao kraljica Elizabeta, Natalija Kavalek kao Ana Kenedi, Norman Rajnhart kao Robert, erl od Lestera, Tobajas Grinhol kao grof Sesil i Štefan Černi kao Talbot, erl od Šruzberija. Horom Arnold Šenberg i Simfonijskim orkestrom Austrijskog radija ORF diriguje Paolo Arivabeni.\nOvo delo pripada takozvanoj tjudorskoj triologiji italijanskog kompozitora koju čine i opere Ana Bolen i Robert Devero. Pošto je video Šilerov komad na temu sudbine škotske kraljice Marije Stjuart, Doniceti je odmah poželeo da ga pretoči u libreto, sarađujući sa sedamnaestogodišnjim studentom prava Đuzepom Bardarijem. Kompozitor i neiskusni libretista su pokušali da sve neprijatne političke delove Šilerovog komada izostave, ali su ostavili snažni dramski sukob između Marije Stjuart i Kraljice Elizabete u drugom delu prvog čina, koji je kasnije postao kamen spoticanja kako za izvođače, tako i za cenzore.\nNaime, Donicetijeva omiljena primadona Đuzepina Ronci de Benjis je toliko ušla u lik Marije Stjuart, da je počela ozbiljno da shvata replike, prepune uvreda, koje joj je uputila Ana del Sere, pevajući ulogu Elizabete Prve. Mešajući fikciju i stvarnost, dve pevačice su tokom probe došle u fizički sukob, ali to ipak nije ugrozilo rad na predstavi. Problem je nastupio kada je posle uspešne pretpremijere, u teatru San Karlo, napuljski kralj lično zabranio izvođenje, kako ne bi povredio osećanja svoje supruge koja je bila direktan potomak Marije Stjuart.\nU međuvremenu, Marija Malibran se zainteresovala za operu, insistirajući da se delo prikaže u Skali, što se desilo 30. decembra 1835. godine. Ipak, na predstavi Malibran nije htela da prihvati cenzorske promene teksta čuvene scene sukoba, te je time doprinela da se delo zabrani u Milanu. Prva obnova u XX veku je bila u Bergamu 1958. godine, ali tek je otkriće autografa u Švedskoj, koji se smatrao izgubljenim, dovelo do postavke autentične verzije, koja se danas, posebno poslednjih godina od kako je ulogu Marije Stjuart pevala Džojs DiDonato, sve češće nalazi na svetskim operskim pozornicama. Naime, Marija Stjuart je delo velike dramske snage, odličnog spoja muzike i dramaturgije, što daje jedinstvenu mogućnost da dva soprana, odnosno lirsko-koloraturni mecosopran poput DiDonato u glavnim ulogama prikažu sve svoje zrele glumačke i pevačke sposobnosti, kao i potpuno vladanje pevačkom tehnikom koja je potrebna da bi se ovo delo uspešno izvelo.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Konkurs za zajedničko učešće na manifestacijama\nMINISTARSTVO KULTURE 09. 01. 2020. 23:30 >> 23:26 0\nKonkurs za zajedničko učešće na manifestacijama\nMinistarstvo kulture raspisalo je konkurs za sufinansiranje programa i projekata kojima se obezbjeđuje zajedničko crnogorsko učešće na međunarodnim manifestacijama i festivalima u idućoj godini.\nPravo učešća na konkursu imaju pravna lica koja su u Crnoj Gori registrovana za obavljenje djelatnosti kulture.\nNa konkursu ne mogu učestvovati fizička lica, nevladine organizacije, javne ustanove i drugi subjekti čiji se rad finansira iz budžeta Crne Gore, sredstvima planiranim za kulturu.\nProjekti prijavljeni na konkurs vrednuju se prema umjetničkom kvalitetu i značaju za razvoj crnogorske kulture, referenci realizatora, doprinosu afirmaciji multinacionalnih i multikulturalnih vrijednosti, podsticanju internacionalnog dijaloga i stimulisanju razvoja partnerstva.\n„Doprinosu očuvanju tradicije i crnogorske kulturne baštine, zaštiti i promociji raznolikosti kulturnih izraza, afirmaciji perspektivnih talenata, afirmaciji stvaralaštva lica sa invaliditetom, realnosti budžeta projekta i obezbijeđenost uslova za njegovu realizaciju“, navodi se u konkursu.\nProjekti i programi će se sufinansirati najviše do 50 odsto iznosa ukupnih sredstava potrebnih za njihovu realizaciju.\nProjekti i programi koji su dobili finansijsku podršku iz drugog izvora u Budžetu Crne Gore, u iznosu od 50 odsto ukupnih sredstava potrebnih za realizaciju, neće biti sufinansirani na ovom konkursu, prema pravilima o državnoj pomoći.\nPrijave se podnose do 15. januara.


Biznis.ba - Više od 200.000 ljudi u BiH radi na crno\nViše od 200.000 ljudi u BiH radi na crno\nJ. H. 15:57 / 22.08.2012.\nFoto: Stop radu nacrno / ilustracija\nZa predstojeći popis stanovništva 2013. godine u BiH biće potrebno oko 25.000 popisivača, zbog čega će Agencija za rad i zapošljavanje pokušati da na tim poslovima angažuje ljude sa evidencija zavoda za zapošljavanje - rekao je direktor Agencije za rad i zapošljavanje BiH Adnan Delić.\nU BiH se zaključno sa 30. junom na evidencijama zavoda za zapošljavanje nalazilo 537.992 lica, što u odnosu na kraj maja predstavlja povećanje za 1.472 lica, rekao je direktor Agencije za rad i zapošljavanje.\nDelić je na konferenciji za novinare u Sarajevu rekao da se u BiH zaključno sa 30. junom na evidencijama zavoda za zapošljavanje nalazilo 537.992 lica, što u odnosu na kraj maja predstavlja povećanje za 1.472 lica.\nDelić je istakao da se u prvih šest mjeseci na evidencije zavoda i službi zapošljavanja prijavilo 46. 227 lica kojima je prestao radni odnos, što je za 2,5 odsto više u nego u istom periodu 2011. godine.\nOn je naveo da je u junu registrovano 6.878 lica kojima je prestao radni odnos, što je za 229 više nego u maju, dok je u odnosu na juni 2011. godine taj broj veći za 596 ili 9,5 odsto.


!/Generalna skupština UN-a glasa da 11. juli bude dan sjećanja na genocid u Srebrenici / Radio Sarajevo\nFoto: EPA-EFE/UN Generalna skupština\n!/ Generalna skupština UN-a glasa da 11. juli bude dan sjećanja na genocid u Srebrenici\n23. 06. 2022. u 16:34:00 Radiosarajevo.ba\nU Generalnu skupštinu UN-a bit će upućen prijedlog o proglašenju 11. jula za Međunarodni dan sjećana i komemoracije na genocid u Srebrenici koji je počinjen 1995. godine.\nZa usvajanje ovog prijedloga rezolucije potrebno je da ga podrži prosta većina od 193 zemlje članice ovog tijela.\nOno što je bitno napomenuti je da ne postoji opcija da neka od država uloži veto.\nPodsjetimo, Rusija je 2015. godine blokirala usvajanje Rezolucije Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih nacija o Srebrenici kojom se osuđuje genocid u julu 1995. godine, koju je predložila Velika Britanija i podržale Sjedinjene Američke Države i zemlje Evropske unije.\nMVP / Sramotne poruke ponovo dolaze iz Rusije: Genocid u Srebrenici nazvali "inscenacijom"\nOsim proglašavanja 11. jula za Međunarodni dan sjećanja i komemoracije na genocid u Srebrenici 1995. godine, rezolucija predviđa osudu svako poricanje genocida i potiče države članice da poduzmu mjere za ublažavanje takve dinamike, uključujući razvoj obrazovnih programa koji će buduće generacije usaditi poukama iz genocida kako bi se spriječili budući genocidi.\nRezolucija naglašava i bitnost završetka procesa pronalaženja i identifikacije preostalih žrtava genocida i dostojanstvenog pokopa te nadalje poziva na nastavak procesuiranja svih odgovornih za genocid.\nOvo je poziv svim državama da djeluju u skladu s Konvencijom o sprječavanju i kažnjavanju zločina genocida kako bi se osiguralo da se ne ponavljaju događaji nalik onim iz Srebrenice 1995. godine.\nKonačno, traži od Generalnog sekretara da na ovu rezoluciju skrene pozornost svim državama članicama, organizacijama sistema Ujedinjenih naroda i organizacijama civilnog društva radi odgovarajućeg poštivanja.\nTagovi: Generalna skupština UN New York Srebrenica\n! / Sramotan potez srbijanskog političara: 'Kazniti one koji kažu da je bio genocid'\n! / Vojin Mijatović: Genocid u Srebrenici je crna tačka naše generacije!


Trabzon je njegov novi klub - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal Trabzon je njegov novi klub\nTrabzon je njegov novi klub\nKapiten reprezentacije Slovačke – Marek Hamšik karijeru nastavlja u Turskoj, preciznije u redovima tamošnjeg prvoligaša – Trabzona.\n33-godišnji vezista je sa upravom Trabzona potpisao ugovor do leta 2023. godine uz platu od 3 miliona eura po sezonu (plus dodatni bonusi). Slovak je stigao kao slobodan agent, odnosno njegovom dosadašnjem klubu – Geteborgu ne pripada obeštećenje, jer je sa njima imao kratkoročnu saradnju.\nHamšik je svoju karijeru započeo u Slovanu iz Bratislave, odakle se zaputio za Italiju. Na Apeninima je prvo nastupao za Brešu, da bi od 2007. do 2019. godine igrao u dresu Napolija u kojem je stekao status legende kluba. Dve sezone imao je “avanturu” u kineskom Dalijanu, da bi u martu ove godine potpisao kratkoročan ugovor sa Geteborgom za koji je ukupno nastupio na šest duela uz jedan postignut pogodak.\nSada ga očekuju nastupi sa selekcijom Slovačke na Evropskom prvenstvu (koju predvodi kao kapiten), a zatim i nova klupska sredina i izazovi u vidu, Trabzona.\nSledeći tekstBlokirane kvote – Mečevi na kojima su neke kladionice zabranile uplate 09.06.2021.


Severna Koreja danas ispalila DVE BALISTIČKE RAKETE: Amerika uvela sankcije, Pjongjang preti JAČOM REAKCIJOM - TopVesti.rs\nFoto: Lee Jin Man / Tanjug/AP Severna Koreja ispalila je danas najmanje dve balističke rakete, saopštila je Južna Koreja nakon prvobitnih informacija da je Pjongjang testirao jedan projektil, treći put od početka godine. Južnokorejska vojska navela je da je detektovala dve balističke rakete kratkog dometa, ispaljene istočno od provincije Pjongan, sa\nSEVERNA KOREJA ISPALILA JOŠ NAJMANJE 2 RAKETE! Treći test lansiranja balističkih projektila od Nove godine\nSeverna Koreja ispalila je danas najmanje dve balističke rakete. Ovi navodi dolaze posle prvobitnih informacija da je Pjongjang testirao jedan projektil , treći put od početka godine. Južnokorejska vojska navela je da je detektovala dve balističke rakete kratkog dometa, ispaljene istočno od provincije Pjongan, sa zapadne obale Severne Koreje nedaleko\nVojska u Južnoj Koreji saopštila je da je detektovala dve balističke rakete kratkog dometa, ispaljene istočno od provincije Pjongan, sa zapadne obale Severne Koreje nedaleko od granice sa Kinom. 45209514 Severna Koreja lansirala dve balističke rakete Najverovatnije projektili su pali u more kod japanske eksluzivne ekonomske zone, prenela je televizija\nSeverna Koreja ispalila je danas najmanje dve balističke rakete. Ovi navodi dolaze posle prvobitnih informacija da je Pjongjang testirao jedan projektil, treći put od početka godine. Južnokorejska vojska navela je da je detektovala dve balističke rakete kratkog dometa, ispaljene istočno od provincije Pjongan, sa zapadne obale Severne Koreje nedaleko\nSeul: Severna Koreja lansirala dve balističke rakete\nSEUL - Severna Koreja ispalila je danas najmanje dve balističke rakete, saopštila je Južna Koreja nakon prvobitnih informacija da je Pjongjang testirao jedan projektil, treći put od početka godine. Južnokorejska vojska navela je da je detektovala dve balističke rakete kratkog dometa, ispaljene istočno od provincije Pjongan, sa zapadne obale Severne\nSEVERNA KOREJA ISPALILA NOVI PROJEKTIL: Upozorili na snažnu reakciju zbog američkih sankcija\nJužnokorejski zajednički štab rekao je da je Severna Koreja lansirala neidentifikovani projektil ne objašnjavajući detalje. Japanska obalska straža takođe je rekla da je Severna Koreja ispalila nešto što bi moglo biti balistički projektil. NE PROPUSTITE PROBE ĆE IH SKUPO KOŠTATI: Bajdenova administracija uvela nove sankcije Severnoj Koreji zbog programa\nSeverna Koreja ispalila je novi projektil, samo nekoliko časova nakon što je Pjongjang kritikovao plan SAD da uvedu sankcije zbog ranije raketne probe, koju je Vašington ocenio kao provokaciju. Združeni šefovi generalštabova Južne Koreje saopštili su da je Severna Koreja ispalila neidentifikovan projektil, bez iznošenja drugih detalja. Japanska obalska\nSeverna Koreja testirala još jednu raketu posle uvođenja sankcija SAD\nSledeća Severna Koreja lansirala je još jednu balističku raketu, prijavila je obalska straža Japana. To je treći raketni test Pjongjanga ove godine. Vojska Južne Koreje je takođe potvrdila lansiranje rakete i da je projektil bio usmeren ka istoku. Drugi detalji nisu objavljeni. Severna Koreja je nastavila sa tempom od 2017, kada su odnosi sa SAD bili\nSEVERNA KOREJA PO TREĆI PUT ISPALILA PROJEKTIL U PRAVCU ISTOKA: SAD prete dodatnim sankcijama!\nSeverna Koreja danas je ispalila neidentifikovani projektil u pravcu istoka , saopštila je vojska Južne Koreje, prenose agencije. Japanska obalska straža navodi da bi ispaljeni projektil mogla biti balistička raketa, javlja Rojters. 1 / 6 Foto: Printscreen/Telegram (Espreso / Agencije)\nTREĆE LANSIRANJE OD POČETKA GODINE Severna Koreja ispalila neidentifikovani projektil\nFoto: Korean Central News Agency/Korea News Service / Tanjug/AP Severna Koreja danas je ispalila neidentifikovani projektil u pravcu istoka, saopštila je vojska Južne Koreje, prenose agencije. Japanska obalska straža navodi da bi ispaljeni projektil mogla biti balistička raketa, javlja Rojters. To je treće lansiranje koje je Severna Koreja izvela ove


Salkić: Bošnjački učenici u RS-u već šestu godinu su sistematski diskriminisani – RTV BPK\nRamiz Salkić, potpredsjednik bh. entiteta RS, danas je, 3. septembra 2018. godine, povodom početka nove školske godine, u pisanoj izjavi za medije upozorio na nastavak diskriminacije učenika Bošnjaka u ovom dijelu Bosne i Hercegovine.\nPotpredsjednik je podsjetio da šestu godinu zaredom traje organizovana sistemska diskriminacija učenika Bošnjaka na prostoru ovog entiteta, a koja se provodi kroz osporavanje prava na bosanski jezik i onemogućavanje nastave na bosanskom jeziku.\n“Ovakvim potezima vlast ovog entiteta krši Ustav Bosne i Hercegovine, Ustav entiteta, Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju Bosne i Hercegovine, ali i Zakon o osnovnom vaspitanju i obrazovanju ovoga entiteta. Prema ranijim stavovima ključnih međunarodnih organizacija i njihovih predstavnika u Bosni i Hercegovini, vlasti ovog entiteta krše međunarodno pravo, osporavajući Bošnjacima pravo da svoj jezik nazivaju bosanskim”, kazao je Salkić.\nDodaje da je sistemska diskriminacija, nažalost opšteprihvaćena u ovom entitetu i ona mora prestati, ukoliko želimo da gradimo društvo jednakih mogućnosti.\n“Diskriminacija od ove godine poprima i druge oblike kroz implementaciju zajedničkih nastavnih planova entiteta RS u Bosni i Hercegovini i Republike Srbije, što je u potpunoj suprotnosti sa sporazumom između Bosne i Hercegovine i Srbije u ovoj oblasti. Žalosno je da vlast entiteta RS u Bosni i Hercegovini već godinama odbija razgovor sa roditeljima na ovu temu, te odbija prihvatiti zahtjeve koji su utemeljeni u ustavima i zakonima. Pozivam sve državne institucije, akademsku zajednicu, organizacije i sve one koji bosanski jezik osjećaju svojim, da učine sve napore kako bi se riješio ovaj problem, te dala podrška djeci i njihovim roditeljima. Zajedno možemo pobijediti i ovu diskriminaciju, kao što smo pobijedili i sve one procese koji su se vodili protiv našeg identiteta, jezika i naše domovine Bosne i Hercegovine”. poručio je Salkić.\nOčekuje da pravosudne institucije po službenoj dužnosti pokrenu istrage i sankcionišu one koji, šireći diskriminaciju i uskraćujući osnovna ljudska prava, krše ustave Bosne i Hercegovine i bh. entiteta RS, te zakone u Bosni i Hercegovini.\n“Za ovakvo stanje visok stepen odgovornosti snose oni koji su zaduženi za provođenje Dejtonskog mirovnog sporazuma i oni koji su nametnuli i prihvatili amandmane na Ustav entiteta RS, te ostavili Bošnjake u ovom entitetu bez mogućnosti da u redovnim zakonodavnim procedurama zaštite interese Bošnjaka i spriječe ovakve oblike diskriminacije i kršenja ljudskih prava. Ova diskriminacija pokazuje da mora doći do promjene ustava entiteta RS i stvaranja mogućnosti da se Bošnjaci za svoja prava mogu izboriti kroz institucije, što danas nije slučaj. Pozivamo međunarodne organizacije i institucije, čija je obaveza zaštita ljudskih prava, a posebno prava djece, da prekinu saradnju sa onima koji krše međunarodno pravo i diskriminiraju djecu, što je neprihvatljivo u modernoj i civiliziranoj Evropi. Izostankom njihove reakcije se daje prećutna saglasnost za provođenje diskriminacije”, kazao je potpredsjednik Salkić.