Usvojena Uredba o dodeli sredstava za organizovanje manifestacije Miholjski susreti sela - Radio Sto Plus\nUsvojena Uredba o dodeli sredstava za organizovanje manifestacije Miholjski susreti sela\nMinistarstvo za brigu o selu objavilo je danas da je Vlada Srbije usvojila Uredbu o dodeli bespovratnih sredstava za organizovanje manifestacije pod nazivom „Miholjski susreti sela“. Kako je saopšteno, Uredba, koju je iniciralo Ministarstvo za brigu o selu, predvidja organizovanje jednodnevne ili višednevne manifestacije...\nMinistarstvo za brigu o selu objavilo je danas da je Vlada Srbije usvojila Uredbu o dodeli bespovratnih sredstava za organizovanje manifestacije pod nazivom „Miholjski susreti sela“.\nKako je saopšteno, Uredba, koju je iniciralo Ministarstvo za brigu o selu, predvidja organizovanje jednodnevne ili višednevne manifestacije u naseljenom mestu-selu na teritoriji Srbije, izvan gradskih i opštinskih sedišta i prigradskih naselja, u periodu od 1. oktobra do 31. decembra ove godine, a sa ciljem poboljšanja uslova života i rada stavništva koje živi na selu.\nPodnosilac prijave na javni konkurs mogu biti jedinice lokalne samouprave sa čitave teritorije Srbije, koje same osmišljavaju sam program ove manifestacije, trajanje i mesto održavanja.\nPredvidjeno je da aktivnosti, u kojima učestvuje stanovništvo sela sa teritorije jedne jedinice lokalne samouprave, mogu biti iz oblasti dramskih umetnosti, književnosti, literarnih veština i drugih umetnosti (takmičenja u pevanju, recitaciji, glumi, slikanju).\nMogu se održavati i sportska takmičenja, promovisanja očuvanja i unapredjenja starih zanata i kulturno-umetničke baštine, izrade umetnina i predmeta domaće radinosti, kao i ostale aktivnosti u kojima stanovnici sela mogu pokazati svoja znanja i veštine i u njima se takmičiti.\nZa ovaj program opredeljeno je u budžetu Srbije 43 miliona dinara, a cilj je obogaćenje društvenog i sportskog života stanovnika u selima, negovanje tradicionalnog načina života i kulturno-istorijskog nasledja, a maksimalan iznos odobrenih sredstava po jednoj prijavi iznosiće do 500.000 dinara.


TUŽBA: Bankarski gigant "pomagao" u genocidu - Bizlife.rs\nTUŽBA: Bankarski gigant “pomagao” u genocidu\n20:24 Pariz, 25/09/2017\nOdređene su francuske sudije koje će voditi istragu o optužbama protiv bankarske grupe BNP Pariba da je finansirala kupovinu oružja za paravojne formacije naroda Hutu u Ruandi tokom genocida u toj zemlji 1994. godine, naveo je izvor blizak slučaju.\nSudska istraga je otvorena 22. avgusta za “saučesništvo u genocidu i saučesništvo u zločinima protiv čovečnosti” i poverena sudijama za genocid i ratne zločine Višeg suda u Parizu, gde su se već bavili sa oko 25 slučajeva povezanih s genocidom u Ruandi, potvrđeno je u pariskom tužilaštvu.\nTri nevladine organizacije optužuju grupu BNP Pariba da je u junu 1994. dozvolila “finansiranje kupovine 80 tona oružja” za paravojne formacije Hutua usred genocida nad narodom Tutsi i uprkos embargu koji su uvele UN.\nPonašanje francuskih vlasti tokom tog krvoprolića je oduvek bilo predmet kontroverzi i sudskih bitaka, a ovo je prvi put da se neka francuska banka nalazi u središtu sumnji za saučesništvo.\nTužitelji tvrde da je BNP Pariba 14. i 16. juna 1994. dozvolila transfer više od 1,3 miliona dolara sa računa Nacionalne banke Ruande na švajcarski račun južnoafričkog posrednika u trgovini oružjem Vilema Tercijusa Elersa.\nDan kasnije su Elers i Hutu pukovnik Teonest Bagosora, kasnije osuđen od Međunarodnog krivičnog suda za Ruandu, na Sejšelima dogovorili kupovinu 80 tona oružja koje je potom stiglo u Gisenji u Ruandi preko aerodroma Goma u tadašnjem Zairu, navode tri NVO.\nPočevši od aprila 1994, za oko 100 dana je u Ruandi ubijeno oko 800.000 ljudi, najvećim delom manjinskih Tutsija. Krvoproliće je podstakla pogibija predsednika Živenala Habjarimane, Hutua, čiji avion je bio oboren.\ntuzba BNP pariba genocid ruanda\nTreba se isto to pokrenuti i za finansiranje trgovine oružja i snabdevanje paravojnih organizacija na tlu SFRJ 1990/1991.godine. Vreme je da neko odgovara za bogaćenje na ljudskim žrtvama …….\n25/09/2017 u 21:21\nProtesti u nekoliko gradova u Srbiji zbog cene goriva (FOTO, VIDEO)\nSvetska banka i pogled u budućnost srpskog BDP-a\nAgasi napustio Đokovića\nDržava se hvali suficitom, a prema ratarima nikad gora\nRadovan Milojević je Preduzetnik godine\nUđe kupac u Ikeu i ispadne mu pištolj…. (VIDEO)


Savet ministara nije ni na prošloj sednici razmatrao ovaj Predlog.\nU Sarajevu se očekuje početak sednice Saveta ministara, na kojoj bi ministri, koji su u tehničkom mandatu, trebalo da razmatraju Nacrt zakona o budžetu institucija i međunarodnih obaveza BiH za 2019. godinu.\nUkupni prihodi, primici i finansiranje institucija BiH u 2019. godini iznose 966.000.000 KM, što je za 16.000.000 KM više nego 2018. godine, a servisiranje spoljnog duga BiH iznosi 825.760.678 KM i manje je za 178.301.651 KM u odnosu na prethodnu godinu, saopšteno je ranije iz Saveta ministara nakon “prvog čitanja” Nacrta budžeta zajedničkih institucija BiH.\nNacrt budžeta polazi od Globalnog okvira fiskalnog bilansa i politika u BiH za period 2019-2021. godine, i nakon procedure u Savetu ministara biće upućen u Predsedništvo BiH, kao ovlaštenom predlagaču ovog dokumenta.\nSavet ministara trebalo bi da razmatra i Nacrt zakona o elektronskoj identifikaciji i uslugama poverenja za elektronske transakcije, Informaciju o stanju u oblasti migracija BiH u vezi sa povećanim prilivom migranata u BiH, kao i Informaciju o stanju bezbednosti u BiH u 2017. godini.\nU planu je i rasprava o Izveštaju o radu komisije BiH za granicu za period juli-decembar 2018. godine, kao i razmatranje niza predloga rada ministarstava, agencija i direkcija u BiH za ovu godinu.


09:43 h > 17:14 h\nRedžić je u izjavi Tanjugu rekao da je zadržavanje do 48 sati određeno pripadnicima Kosovske policije iz Štrpca Dejanu Stevanoviću, Radiši Jovanoviću, Draganu Markoviću, Dejanu Jorgoviću i radniku šumskog gazdinstva Dragutinu Ivanoviću.\nOn je dodao da su svoj petorici Srba koji su lišeni slobode uz pomoć Vladine Kancelarije za Kosovo i Metohiju obezbeđeni advokati, kao i da je današnja akcija specijalaca Kosovske policije izazvala uznemirenje među Srbima u Sirinićkoj župi.\nPripadnici ROSU upali su jutros u zgradu suda u Štrpcu, koji radi u sastavu pravosudnog sistema Srbije, da bi je napustili posle sat vremena.\n"Tom prilikom su izbacili iz zgrade suda radnike koji su se tu zatekli, troje radnika su zadržali i nakon toga su pristupili neovlašćenoj i nezakonitoj premetačini suda", rekao je za TV Most v.d. predsednika Višeg suda u Kosovskoj Mitrovici Nikola Kabašić.\nPripadnici ROSU su nakon premetačine odneli određenu količinu sudske arhive i dokumentacije.\nPripadnici ROSU u Štrpcu su pretresali i kancelarije Direkcije za izgradnju i Fonda za zdravstveno osiguranje Republike Srbije. Iste jedinice policije u Štrpcu i okolnim selima privele su lokalne pripadnike kosovske policije i odveli ih u Uroševac na saslušanje, rekli su za RTS članovi Privremenog veća opštine Štrpce.\nSaslušanje osumnjičenih sutra\nPetoricu građana opštine Štrpce koje je juče uhapsila kosovska policija, danas nije saslušao istražni sudija, kako je ranije bilo najavljeno, potvrdio je za Televiziju Herc jedan od advokata uhapšenih Goran Milenković.\nSaslušanje će se obaviti sutra pre podne pred istražnim sudijom Osnovnog suda u Uroševcu.\nUhapšeni Dejan Stevanović, Radiša Jovanović, Dragana Marković, Dejan Jorgović i Dragutin Ivanović terete se za nedozvoljeno nošenje i kontrolu oružja i odavanje službenih tajni.


Foto: N.N. | "Nelt" širi svoju mrežu\nMirsada Lingo Demirović 10.10.2019 16:11\nISTOČNO SARAJEVO - Nova skladišna hala kompanije "Nelt", koja se bavi skladištenjem i distribucijom robe širokog asortimana, otvorena je danas u Istočnom Sarajevu.\nRiječ je o investiciji od četiri miliona evra, koliko je uloženo u ovu skladišnu halu, Goran Cerovina, izvršni direktor "Nelta" za BiH, kazao je da ovom halom infrastrukturu u BiH sada čini 3.400 kvadratnih metara kancelarijskog i više od 11.000 kvadratnih metara skladišnog prostora u ambijentalnom, hlađenom i smrznutom režimu.\n"Investiranje u nove kapacitete je osnova organskog rasta kompanije i potreba tržišta i naših klijenata", rekao je Cerovina. Istakao je da u posljednje dvije godine kompanija "Nelt" bilježi rast prihoda od 28 posto i 40 novih zaposlenika.\n"Projektovanim neto prihodima od skoro 110 miliona eura ovo je još jedna uspješna poslovna godina, to sada mogu sigurno reći, jer je 'Nelt' ove godine prepoznat u top tri najpoželjnija poslodavca u sektoru distribucije u BiH u okviru istraživanja posjetilaca portala Posao.ba, a dobitnik je i prestižne regionalne nagrade na Sarajevo biznis forumu u kategoriji 'Business of the Year'", kazao je Cerovina.\nMiloš Jelić, izvršni direktor "Nelt grupe", istakao je da je posebno zadovoljan i srećan što je otvoren distributivni centar u Istočnom Sarajevu, jer je dobar dio života proveo u BiH.\nIstakao je da "Nelt" posluje u cijelom regionu te da su distributivno-logistički centri ove kompanije raspoređeni u velikom broju gradova u Srbiji, Crnoj Gori, Sjevernoj Makedoniji i Albaniji.\n"Kompanija 'Nelt BiH' je dio jednog od najuspješnijih poslovnih sistema u regionu 'Nelt grupe', koja danas zapošljava 4.000 ljudi u 14 kompanija na 11 tržišta u jugoistočnoj Evropi", kazao je Jelić.\nU BiH "Nelt" svoje distributivne centre ima u Banjaluci, Bijeljini, Bihaću, Mostaru i sada Istočnom Sarajevu. Zapošljava 375 ljudi i već 13 godina djeluje na tržištu BiH s ciljem da se šire i dalje.


15.11.2019 / 11:33 BiH - Aluminij Mostar\nPredstavnici novoformiranog Sindikata uposlenika Aluminija danas su u Mostaru govorili o stanju u nekadašnjem privrednom gigantu, te ponovo uputili apel da se iznađe rješenje za postojeću situaciju.\n"Došli smo u situaciju ne da uputimo apel javnosti, oni su upućivani i od toga nema ništa. Ovo je posljednji krik za pokušaj spašavanja tvornice, nas, naših porodica, grada Mostara i hercegovačke regije, pa i države", poručio je predsjednik Skupštine sindikata Željan Blažević.\nKako je istakao, situacija u Aluminiju je neizvjesna, a radnike ne interesuju nikakve priče koje se plasiraju o raznim investitorima, već kako nastaviti sa daljim radom.\nČlan bivšeg Kriznog stožera Emil Ćorić je podsjetio na aktivnosti koje su preduzimane prije gašenja proizvodnje u Aluminiju, poput protesta i blokiranja saobraćajnica, kako bi se, kako je kazao, skrenula pažnja na ono što će se dogoditi.\n"Nismo uspjeli spriječiti gašenje tvornice. Nakon toga, održavali smo sastanke na kojima smo razgovarali o tome kako pokrenuti proizvodnju i postoji li takva mogućnost. Dobili smo obećanja od svih - preko hrvatske politike, politike Vlade FBiH, premijera, dopremijerke, resornog ministra - da će učiniti sve da se proizvodnja pokrene na način da će pronaći investitore koji će uložiti novac da bi tvornica radila na tržišnim osnovama. Ljudi koji su ostali radili su na pripremi tvornice za ponovni start", podsjetio je Ćorić.\nKako je rekao, nakon što je urađena analiza i prezentirano koliko novca je potrebno za ponovno pokretanje proizvodnje, sve je stalo.\n"Novac niko nije uspio osigurati. Svi su relevantni zvaničnici govorili da žele pokrenuti proizvodnju i pronaći investitora. Prošlo je četiri mjeseca, ali se ništa nije dogodilo", poručio je Ćorić.\nPrema njegovim riječima, tvornica je spremna za investitore, a postavlja se pitanje zašto oni ne dolaze.\n"Zašto dogovori sa investitorima traju toliko dugo? Mi na to ne možemo uticati. Svoj posao smo, kao i do sada, odradili korektno. U ovoj tvornici nikada radnici nisu bili problem. Problem je bio negdje drugo. Radnici nisu gomilali gubitke", tvrdi on, te dodaje:\nZa tvornicu će, poručio je, neko morati preuzeti odgovornost.\n"Svi su oprali ruke od nas - od vlasnika, preko politike. Poslali smo mail na sve adrese, očekujemo barem da se neko javi, pa makar da kaže - nećemo vam pomoći. Mi ne možemo više napraviti ništa. Mi želimo da tvornica radi, da se što prije aktiviraju razgovori sa potencijalnim investitorima. Mi želimo zaraditi pošteno svoju plaću, a država je tu da nam pomogne. Ako ne žele pomoći, onda nek kažu - Aluminij više ne može postojati zbog tog i tog, i da završimo priču. Sav naš posao je završen, mi možemo otići kući i biti zaposlenici Aluminija koji neće dobijati plaću ili dolaziti na posao i gledati u zid", naveo je on.\nPrema njegovim riječima, 90 posto radnika, ako će se pokrenuti proizvodnja za mjesec-dva, reklo je da su spremni raditi besplatno.\nPredsjednik Skupštine Aluminija Blažević napomenuo je da radnici ne primaju plaću od 1. avgusta, prenose Vijesti.ba.\n"Ovo što dobivamo je nadoknada koja je jako umanjena. Svi djelatnici Aluminija, osim Nadzornog odbora, dobivaju umanjena primanja. Oni imaju pune nadoknade", rekao je on.\nUpitani da li je iko od njih jutros bio na sastanku s liderom HDZ-a BiH Draganom Čovićem, koji se prema medijskim navodima sastao sa članovima Nadzornog odbora, Blažević i Ćorić kažu da niti su upoznati, niti pozvani na taj sastanak.\n"Zar je bio sastanak sa Čovićem? Niti nas je ko zvao, niti znamo za taj sastanak", poručili su uglas.\nUkoliko se u narednih mjesec dana ne iznađe rješenje za Aluminij, kažu da ne isključuju ni proteste u nastojanju da se izbore za svoja zagarantovana radnička prava.\n"Svi znamo u kakvoj državi živimo. Radnik je totalno obespravljen. Ovo je novo robovlasništvo. Dok su bili prije oni robovi crnci, gazda im je morao dati hranu, odjeću i brinuti se o njima. A ovi nama ne daju ništa, a od nas traže da radimo", naveli su oni.\nKoldžo u Dječijoj kući zvanično pustio u rad multimedijalni sistem


Bunt /Građani sarajevskog naselja održali protest: "Nadležni, reagujte dok nije kasno" / Radio Sarajevo\nFoto: Saopštenje/Dobrinja danas\nBunt / Građani sarajevskog naselja održali protest: "Nadležni, reagujte dok nije kasno"\n26. 03. 2022. u 15:40:00 Radiosarajevo.ba\nNeformalna grupa građana ”Spas u zadnji čas - Spasimo Dobrinju” održala je danas protest u sarajevskom naselju Dobrinja, preko puta spornog kompleksa koji se sastoji od rezervoara kerozina, benzinske pumpe sa pratećim objektima, samouslužne autopraonice, na udaljenosti manjoj od 50 metara od stambenih zgrada.\nDvjestotinjak okupljenih građana Sarajeva je apelovalo na nadležne, da po zakonu reaguju dok još nije kasno.\nGrađani su istakli da su tokom svoje borbe dokazali niz neregularnosti pri izdavanju saglasnosti i dozvola te da su pravnim putem zahtijevali od nadležnih da reaguju, jer u pitanju treća vodozaštitna zona u kojoj je sporna vrsta gradnje strogo zabranjena.\nINZ / Uništavajući izvore i bazene podzemne vode, uništavamo izvor našeg života\nNaglasili su kako su bez obzira na to nadležni u Agenciji za vodno područje rijeke Save u odgovoru na zastupnička pitanja Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine naveli nevažeći Zakon o vodama na osnovu kojeg su izdali prethodnu vodnu saglasnost za gradnju skladišta kerozina u vodozaštitnoj zoni. Građani ističu da je izdata prethodna vodna saglasnost ključni dokument koji je poslužio kao osnova i izgovor za izdavanje niza ostalih dozvola i saglasnosti.\n“Zakon o zaštiti voda iz 2003. godine, na kojeg se poziva agencija, stavljen je van snage još uvijek važećim federalnim Zakonom o vodama iz 2006. godine. Činjenica da je gradilište u trećoj vodozaštitnoj zoni je već potvđena od strane Zavoda za planiranje razvoja KS, Federalnog vodnog inspektora i Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva. Osim toga i u prostornom planu KS 2003-2023 je jasno vidljivo da se gradilište nalazi u granicama treće vodozaštitne zone”, ističe Anes Podić, predsjednik Udruženja Eko akcija.\nZabrinuti građani su simbolično, u sedmici kada se obilježava Svjetski dan voda, ponovo istakli da su zbog gradnje spornog kompleksa ugroženi životi sa sigurnosnog aspekta, zdravstvenog zbog isparavanja naftnih derivata te da je ugroženo snadbijevanje pitkom vodom u čitavom gradu Sarajevu. Izrazili su zabrinutost za kvalitet zraka i vode u Sarajevu ukoliko se desi ekološka katastrofa.\nFoto: Saopštenje: Dobrinja danas\nDodali su kako samo jedan litar naftnih derivata može zagaditi i milion litara pitke vode što bi u konkretnom slučaju značilo da je ugroženo kompletno vodosnabdijevanje Kantona Sarajevo.\nGrađani očekuju što bržu reakciju Kantonalnog Tužilaštva Kantona Sarajevo u vezi sa predatim krivičnim prijavama protiv svih odgovornih u ovom slučaju. Tvrde da je Ured za borbu protiv korupcije i upravljanje kvalitetom Kantona Sarajevo uputio Kantonalnom tužilaštvu niz dokaza do kojih su došli u ovom slučaju. Zbog svega navedenog, pozivaju sve odgovorne institucije na zajednički sastanak kako bi pronašli najbolje rješenje u konkretnom slučaju.\n”Nastavljamo našu pravnu borbu protiv svih nadležnih institucija i iskoristit ćemo sve pravne lijekove u ostvarenju svog cilja“, poručili su građani.\nTagovi: Dobrinja voda zaštićeno područje\n! / Protesti zbog smrti mlade porodilje iz BiH: Porodilište ne smije biti sinonim za strah\nVideo / Pogledajte protestnu vožnju autoprijevoznika na ulicama Sarajeva


Tanjug 29. jula 2018. 15:53\nBEOGRAD – Uklanjanje tramvajskog mosta počinje u junu sledeće godine, a on će potom biti postavljen na mestu između Novog Beograda i Ade Ciganlije, rekao je danas zamenik gradonačelnika Goran Vesić.\n„Kada se 31. maja završi postavljanje šina na Mostu na Adi, prvog juna će početi uklanjanje starog Savskog mosta i izgradnja novog“, kazao je zamenik gradonačelnika za B92.\n„Morali smo da ukinemo kamionski i železnički saobraćaj, do kraja godine će biti uklonjene šine i to već rasterećuje ulicu. Kada to budemo završili moći ćemo da pristupimo rekonstrukciji Karađorđeve, koja će btii rađena u dve faze“, objasnio je.\n„Drugi deo rekonstrukcije od Brankovog mosta ali sa druge strane, biće urađen o trošku investitora Beograda na vodi, kao i fasade u tom delu ulice. Biće rekonstruisan i hotel Bristol, a u decembru će početi obnavljanje Savskog trga“, naveo je Vesić i dodao da bi trebalo da taj posao bude završen do sredine sledeće godine.\n„Do kraja godine paraleno sa Savskom počeće izgradnja centalnog parka. Istovremeno sa rekonstrukcijom Savskog trga preduzeće Beograd na vodi će rekonstruisati Savsku ulicu. Bulevar Vudro Vilsona biće pušten i vozači će imati paralelnu vezu tokom rekonstrukcije Savske“, najavio je Vesić.\nAMSS: Umeren saobraćaj, popodne pojačan\nSutra sunčano, do 24 stepena\nOrganizacija Srbija 21: Više od petine gradjana želi da ode iz Srbije,…


Nevladine organizacije traže da javnost zna šta se radi sa Zakonom o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja - juGmedia\nNaime, pre meseca dana započeo je rad na izmenama Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja na netransparetna način bez uključivanja javnosti u ovaj proces, uz najave zvaničnika da će on biti okončan u vrlo kratkom roku, odnosno do kraja prvog kvartala ove godine. Ministarstvo je formiralo Posebnu radnu grupu, kojom predsedava državni sekretar Ministarstva, a čine je isključivo predstavnici organa vlasti, uključujući i poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti.\nOvakav sastav Radne grupe, kao i kratki rokovi za završetak procesa, mogu uticati na kvalitet predloženih rešenja i javne rasprave o Nacrtu.\nPodsećamo, Koalicija za slobodu pristupa informacijama je 2018. godine pokrenula kampanju za odbranu prava javnosti da zna “SrbijaDoInformacija”, kada je Vlada predložila izmene ovog zakona koje bi suštinski onemogućile građanima ostvarivanje ovog prava.\nKoalicija je već tada ukazala na veoma štetne odredbe Nacrta zakona o izmenama i dopunama Zakona kojim se sužavao krug obveznika Zakona, uz formalno otežani postupak pribavljanja informacija u slučajevima u kojim institucija ne postupi po zahtevu građana. U vezi sa najavama izmena Zakona, Koalicija za pristup pravdi zahtevala je od Ministarstva da se sprovede javna rasprava nakon rada ove radne grupe, što je potvrđeno u odgovoru Ministarstva.\nČlanice Koalicije za slobodu pristupa informacijama: Beogradski centar za bezbednosnu politiku Beogradski centar za ljudska prava CRTA Fondacija za otvoreno društvo Građanske inicijative Inicijativa mladih za ljudska prava Komitet pravnika za ljudska prava Odbor za ljudska prava Niš Partneri za demokratske promene Srbija PRAXIS SHARE Fondacija Toplički centar za demokratiju i ljudska prava Transparentnost Srbija Udruženje građana Sretenje, Požega


SzS: Nećemo učestvovati na sednici o Kosovu, to će biti farsa i rijaliti | Ekspres.net\nPoslanici stranaka opozicionog Saveza za Srbiju (SZS) zvanično su potvrdili da neće učestvovati na vanrednoj sednici Skupštine Srbije posvećenoj Kosovu, ocenivši da će to biti “farsa”, “rijaliti program” i “psiho drama”.\nTu odluku su na zajedničkoj konferenciji za novinare saopštili Goran Ćirić u ime DS, potpredsedncia SSP Marinika Tepić, Marko Đurišić u ime SDS, Sanda Rašković Ivić iz Narodne stranke i Boško Obradović iz Dveri.\nZajednička ocena je da se na današnjoj sednici “neće čuti ništa novo”, niti će biti saopštene konkretna rešenja, a da je jedini cilj zasedanja sednice da se “opozicija namami i vrari u parlament”.\nNajavljene su pojedinačne konferenciji poslaničkih grupa tokom dana u holu Skupštine, ali poslanici ovih stranaka neće učestvovati u radu parlamenta.\nTags Aleksandar Vučićbojkot skupštineSavez za Srbijusednica o Kosovuskupština srbije\nSKUPŠTINA SRBIJE: Počele konsultacije sa Majom Gojković, nema nikog iz SzS Gojković: U Skupštini uskoro rasprava o Kosovu Milojičić: Demokrate razmišljaju da se vrate u parlament Gojković: Zakazana posebna sednica Skupštine o Kosovu za 27. maj


Beograd, 1. oktobar 2012. – U sklopu programa „5 godina Bez Brige“, kompanija LG Electronics izlazi u susret svojim korisnicima koji se odluče za Cinema 3D Smart televizor sa CINEMA SCREEN dizajnom, dajući petogodišnju garanciju. Ova garancija obuhvata uređaje kupljene u periodu između 1. oktobra i 31. decembra 2012. godine.\nProgram produžene garancije „5 godina Bez Brige“, podrazumeva da će u prve dve godine od datuma kupovine korisnicima biti pružena garancija u punom obimu, što znači besplatnu popravku, besplatne rezervne delove i besplatnu popravku na licu mesta. U trećoj, četvrtoj i petoj godini garancija obuhvata besplatnu popravku i besplatne rezervne delove (besplatna popravka na licu mesta nije uključena). Korisnici treba da samo prilože dokumentaciju kojom se dokazuje kupovinu (račun, pojednostavljeni račun, priznanicu), popunjeni garantni list i sertifikat, koji se može preuzeti na zvaničnoj internet stranici LG Electronics Srbija.\nJedan od modela pokrivenih ovom garancijom je i prvi na svetu Ultra Definition (UD) televizor dijagonale 84 inča (LG 84LM960V). LG 3D UD televizor poseduje impresivni kvalitet slike zahvaljujući ekranu rezolucije 3840x2160 piksela, koja je četiri puta veća od rezolucije svih postojećih Full HD televizora, zahvaljujući, u najvećoj meri, naprednom Triple XD Engine koji omogućuje superiornu reprodukciju boja i pruža neverovatno precizan prikaz najsitnijih detalja. Dodatno, Resolution Upscaler Plus omogućuje da slike iz drugih izvora kao što su eksterni hard diskovi ili internet sajtovi budu prikazane kvalitetnije i sa više detalja.


27. jula 2021. - Leutar.net\nDan: 27. jula 2021.\n27. jula 2021. LEUTAR 0\nRadio-televizija Republike Srpske je od maja 2011. do maja 2021. godine platila 90.000 maraka na osnovu sudskih sporova koji su protiv nje vođeni zbog klevetâ. Presude su „padale“ na sudovima […]\nBANJALUKA – MUP RS uhapsio je danas Nebojšu Lukića, zamjenika direktora republičkog Fonda za zaštitu životne sredine i visokog funkcionera Socijalističke partije, kao i braću Miroslava i Radomira Milanovića, potvrđeno […]\nVučić: „Plašim se. Atmosfera je najuzavrelija“\nSa pažnjom pratimo događaje u Sarajevu i Banjaluci. Donošenje odluka spolja nikada nije moglo da donese dobre rezultate. Imaćemo ovih dana sastanak sa predstavnicima Republike Srpske. Ne ulazimo u mere […]\nPotpis o srpskom jedinstvu još se nije ni osušio, a Dodik već potvrdio dolazak u Sarajevo\nNi 24 sata nije prošlo od zajedničke izjave, koju su dogovorili lideri političkih stranaka u Republici Srpskoj, a Milorad Dodik već potvrdio dolazak u Sarajevo na sastanak sa novim visokim […]\nBANJALUKA – U prosjeku, plate u Srpskoj su u proteklih godinu dana povećane za 36 maraka, sa 958 na 994, što zavisi od oblasti do oblasti, pa su, recimo, zaposleni […]


Konkurs za finansiranje – sufinansiranje proizvodnje filmova i edukativnih radionica u oblasti filmske umetnosti i ostalog audio-vizuelnog stvaralaštva u APV – ICR\nKonkurs za finansiranje – sufinansiranje proizvodnje filmova i edukativnih radionica u oblasti filmske umetnosti i ostalog audio-vizuelnog stvaralaštva u AP Vojvodini u 2017. godini\nPredmet konkursa jeste podrška projektima na teritoriji AP Vojvodine u oblasti filmske umetnosti i ostalog audio-vizuelnog stvaralaštva, i to:\n1. Proizvodnje igranog i dokumentarnog filma, kao i kombinacije ovih filmskih rodova;\n2. Projekata edukativnih radionica proizvodnje filma (igranog i dokumentarnog filma, kao i kombinacije ovih filmskih rodova) i ostalog audio-vizuelnog stvaralaštva.\nPravo učešća na konkursu imaju privredna društva i preduzetnici (u daljem tekstu: podnosioci prijave) čije je sedište na teritoriji AP Vojvodine, registrovani za proizvodnju kinematografskih dela i audio-vizuelnih proizvoda (šifra delatnosti: 5911).\nNa konkursu, pod navedenim uslovima, mogu da učestvuju i podnosioci prijave iz Republike Srbije, čije je sedište van teritorije AP Vojvodine, ukoliko ispunjavaju bar jedan od kriterijuma:\n– da su ideja, tema i sadržaj filma u vezi s kulturnim prostorom AP Vojvodine;\n– da značajan deo članova filmske ekipe čine autori i/ili filmski radnici s teritorije AP Vojvodine;\n– da će film u celosti ili delom biti snimljen na teritoriji AP Vojvodine.\nPrijava na konkurs podnosi se na obrascu Prijava – Konkurs za finansiranje – sufinansiranje proizvodnje filmova i edukativnih radionica u oblasti filmske umetnosti i ostalog audio-vizuelnog stvaralaštva u AP Vojvodini u 2017. godini, koji se može preuzeti u prostorijama Sekretarijata (adresa: Bulevar Mihajla Pupina broj 16, Novi Sad) ili na zvaničnoj internet stranici Sekretarijata: http://www.kultura.vojvodina.gov.rs.\nDodatne informacije mogu se dobiti u Sekretarijatu, na telefon 021/487-4714 ili na imejl: natasa.matijevic@vojvodina.gov.rs\nUz prijavu obavezno se podnose svi prilozi koji su u njoj navedeni. Za tačnost podataka unetih u prijavu krivično i materijalno odgovara podnosilac prijave.\nRok za podnošenje prijave na konkurs jeste 30 dana od dana objavljivanja u dnevnom listu „Dnevnik”.\nPrijave se podnose u jednom (1) potpisanom i overenom primerku lično – predajom pisarnici pokrajinskih organa uprave u Novom Sadu (zgrada Pokrajinske vlade) ili se upućuju poštom na adresu:\n(Konkurs za sufinansiranje proizvodnje filmova i edukativnih radionica u oblasti filmske umetnosti i ostalog audio-vizuelnog stvaralaštva u AP Vojvodini u 2017. godini).\nSekretarijat zadržava pravo da od podnosilaca koji su blagovremeno podneli prijave, po potrebi zatraži dodatnu dokumentaciju i informacije.\nPrijave koje se dostave nakon navedenog roka, prijave s nepotpunom dokumentacijom, prijave poslate putem faksa ili elektronske pošte, nepotpisane i neoverene prijave, kao i prijave korisnika kojima je Sekretarijat tokom 2016. godine dodelio sredstva na ime finansiranja ili sufinansiranja projekata i programa u kulturi, a koji nisu podneli izveštaj o njihovoj realizaciji u predviđenom roku – neće se razmatrati. Podnosilac prijave gubi pravo učešća na ovom konkursu ukoliko se utvrdi da je u prijavi naveo netačne i neverodostojne podatke.\nO izboru projekata po raspisanom javnom konkursu odlučuje komisija koju obrazuje Sekretarijat, na osnovu čega pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama donosi rešenje o raspoređivanju sredstava koje je konačno. Rezultati konkursa objavljuju se na zvaničnoj internet stranici Sekretarijata www.kultura.vojvodina.gov.rs.\nOPŠTI KRITERIJUMI ZA DODELU NOVČANIH SREDSTAVA\nSekretarijat će razmatrati dostavljene prijave koje ispunjavaju sve navedene formalne zahteve i opšte uslove konkursa, a prema kriterijumima utvrđenim Uredbom o kriterijumima, merilima i načinu izbora projekata u kulturi koji se finansiraju i sufinansiraju iz budžeta Republike Srbije, autonomne pokrajine, odnosno jedinica lokalne samouprave („Sl. glasnik RS”, broj 105/2016), koja je istaknuta na internet stranici Sekretarijata.\nSekretarijat će sufinansirati do 50% budžeta produkcije, osim kada su u pitanju filmovi složenog sadržaja i niskobudžetni filmovi, gde je moguće sufinansirati do 90% budžeta produkcije.\nSredstva se mogu dodeliti za troškove koji su u vezi sa obavljanjem glavnih aktivnosti, odnosno s razvojem i produkcijom filma; sredstva se ne mogu dodeliti za pojedinačne aktivnosti (postprodukcija), prethodne radnje (obilazak lokacija za snimanje, odabir glumaca, probna snimanja), za plaćanje stalnih troškova (grejanje, struja, telefoni, internet, provizije kod banke, osiguranje, zakup poslovnog prostora, kancelarijski troškovi, kurirske i poštanske usluge), za kupovinu opreme, za plate zaposlenih, ugostiteljske usluge (hrana, piće), troškove reprezentacije i poklona.\nKao sredstvo obezbeđenja za slučaj nenamenskog trošenja sredstava obezbeđenih za realizaciju projekta, odnosno za slučaj neizvršenja ugovorne obaveze, korisnik sredstava dostavlja Sekretarijatu dve blanko menice.\nProducentu nije dozvoljeno da van teritorije Republike Srbije troši sredstva dodeljena po ovom konkursu.\nTroškovi za gorivo se priznaju najviše u iznosu do 5% od ukupnog iznosa dodeljenih sredstava.\nSekretarijat može dodeliti sredstva za sufinansiranje istog filma na dva, a izuzetno na tri uzastopna konkursa za finansiranje – sufinansiranje proizvodnje filmova, ukoliko su ispunjeni odgovarajući kriterijumi i prethodne ugovorne obaveze producenta prema Sekretarijatu.\nSekretarijat neće sufinansirati proizvodnju filmova koji vređaju ljudsko dostojanstvo, ugrožavaju ljudska prava, zagovaraju mržnju i nasilje, kao ni filmove s pornografskim sadržajem.\nRok za potpunu realizaciju filma koji bude sufinansiran po ovom konkursu može biti najkasnije do kraja 2018. godine.\nSufinansiranje troškova objavljivanja radova Stipendiste Ministarstva u referentnim međunarodnim časopisima citiranim u WoS-u


PARTIZAN U PROBLEMU Vujošević dobio crno-bele na sudu, traži 113.000 evra\nCRNO-BELI IDU I NA "SVOJE" Partizan uz dve loše i dve dobre vesti gostuje Megi u polufinalu: "Ti momci su već osvajali ABA ligu!"\nNovi peh za crno-bele! Amerikanac pre pet dana pojačao Partizan i na drugom meču SLOMIO DVA PRSTA!\nPartizan hoće ABA ligu BEZ SUKOBA INTERESA Mijailović traži da Budućnost i Studentski centar raskinu saradnju!\nSJAJNO ZAKUCAVANJE U SRBIJI Potez dostojan NBA Top 10 liste /VIDEO/\nNajbolji potez 7. kola Košarkaške lige Srbije izveo je član Metalca Dušan Hukić.\nBalkanska glumica danas ŽIVI U VELIKOM SIROMAŠTVU, KAO PUSTINJAK: Zamonašila se, a njena majka otkrila: "Izvan manastira je, u samoći"\nIZBORI U FRANCUSKOJ Marin Le Pen prvi put vodi u jednom od regiona


MSS - Sputnjik Srbija\nAstronauti čestitali Zemljanima Dan pobede /video/\nČlanovi posade Međunarodne svemirske stanice u svojoj video-poruci čestitali su stanovnicima Zemlje Dan pobede, objavio je „Roskosmos“.\nVelika Britanija: Bez Rusije ne bi bilo Međunarodne svemirske stanice\nAstronauti kreću u „šetnju“ po svemiru koja će trajati šest sati /video/\nAstronauti Međunarodne svemirske stanice izlaze u otvoreni svemir.\n„Sojuz“ posla astronaute na Međunarodnu svemirsku stanicu (video)\nRaketa nosač „Sojuz“ sa brodom „Sojuz MS-08“ i novom posadom lansirana je sa Bajkonura.\nTrojica astronauta krenula sa Bajkonura ka Međunarodnoj svemirskoj stanici (video)\nDvojica američkih astronauta i jedan ruski kosmonaut krenuli su raketom Sojuz iz Kazahstana na put dug šest sati nakon kojeg će stići do Međunarodne svemirske stanice (MSS).\nFantastične fotografije Zemlje okom astronauta (foto)\nAstronauti na Međunarodnoj svemirskoj stanici (MSS) imaju jedinstvenu perspektivu na našu planetu i, na našu sreću, Francuz Toma Peske objavio je na društvenim mrežama neke zaista spektakularne snimke.\nPrva svemirska šetnja ove godine\nKomandanti 50. Ekspedicije astronauti NASA Šejn Kimbru i inženjer Peki Vitson nalaze se van Međunarodne svemirske stanice (MSS) tokom prve ovogodišnje šetnje u svemiru.\nRuski naučnici razvili su centrifugu malog prečnika kojom će se veštačkim putem stvarati gravitacija na Međunarodnoj svemirskoj stanici.


Poetski čas okupio brojne književnike na Kozari - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Kultura»Poetski čas okupio brojne književnike na Kozari\nPoetski čas okupio brojne književnike na Kozari\n26. septembra 2015. 2 Mins Read\nPoemom Skendera Kulenovića „Stojanka majka Knežopoljka“ u izvođenju glumice Andrijane Videnović iz Beograda otvoren je poetski čas na Mrakovici pod nazivom „Pjesničko podne“, centralni događaj 43. Književnih susreta na Kozari koji je okupio stotine ljubitelja stiha iz potkozarskog kraja.\n„Mnogi ovu planinu znaju po jurišu, pucnjavi i smrti, a mi želimo da se sa Kozare čuje pjesma, šalju poruke mira i odjekuju stihovi“, istakao je Pavić u obraćanju učesnicima poetskog časa.\nNikoli Vujčiću, ovogodišnjem dobitniku nagrade „Skender Kulenović“, nagradu od 3.000 KM i statuu „LJubijski rudar“ uručio je generalni direktor rudnika „Arselor Mital Prijedor“ Mladen Jelača.\n„Mnoge od njih su lokalne i služe za zadovoljenje sujeta, ali nagrada `Skender Kulenović` spada u red značajnih priznanja i istovremeno čuva pomen na ovog pomalo zapostavljenog pjesnika“, naveo je Vujčić.\nManifestacija se završava večeras tradicionalnom manifestacijom Veče laureata koja će se održati u „Galeriji `96“ u Prijedoru 20.00 časova, a publika će imati priliku da se druži s Nikolom Vujčićem koji predstaviti svoju nagrađenu knjigu poezije „Svedočenje“ u izdanju „Povelje“ iz Kraljeva.\nU obrazloženju žiri navodi da je Vujčić pjesnik stišanog, estetizovanog lirizma, a da njegova najnovija zbirka pjesama „Svedočenje“ predstavlja njegovo novo pjesničko progledavanje, potvrdu o njegovim moćima metarmofoza i obnavljanja.\nOrganizator i generalni pokrovitelj ovogodišnjih Susreta je grad Prijedor, saorganizatori su grad Banjaluka i opštine Laktaši, Srbac, Gradiška, Kostajnica, Novi Grad i Kozarska Dubica, pokrovitelj Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske, a sponzor kompanija „Arselor Mital Prijedor“.


Eko život finansirao nabavku prese za PET ambalažu u Odžaku – Eko Život d.o.o. Tuzla – ovlašteni BH operater sistema za upravljanje ambalažom i ambalažnim otpadom na području FBiH\nEko život finansirao nabavku prese za PET ambalažu u Odžaku\nEko život d.o.o. Tuzla je finansirao nabavku prese za PET ambalažu u općini Odžak.\nOvlašteni operater sistema upravljanja ambalažnim otpadom Eko život d.o.o. Tuzla finansirao je nabavku prese za PET ambalažu za svog servisera na području Posavskog kantona Zeleni planet-Green Planet u Odžaku s ciljem bržeg i efikasnijeg sakupljanja odnosno baliranja PET ambalaže, saopćeno je iz Eko života.\nPrema riječima direktorice Eko života Lidije Tomić, pomoću ove prese PET ambalaža smanjuje se i do 20 puta, te tako omogućava lakše prenošenje i odvoz do reciklažnih dvorišta odnosno postrojenja.\n“Na ovaj način omogućiće se lakše prenošenje i odvoz PET ambalaže do reciklažnih dvorišta odnosno postrojenja. Želimo napomenuti da su naši serviseri izuzetno bitni u cijelom lancu upravljanja ambalažnim otpadom, s obzirom da u ime Eko život-a prikupljaju, zbrinjavaju i vrše transport različitih vrsta ambalaže do reciklažnih dvorišta”, izjavila je Tomić.\nEko život kao najpovoljniji operater sistema upravljanja ambalažnim otpadom pozivaju privredne subjekte/obveznike sistema da se uključe u sistem i po najpovoljnijim cijenama ispune svoje zakonske obaveze.\neko život odžak\nNAGRADNI KONKURS ZA IZRADU NAJBOLJEG IDEJNOG RJEŠENJA UREĐENJA SONOG TRGA – USPOSTAVLJANJE INFRASTRUKTURE ZA ODLAGANJE OTPADA\nEKO ŽIVOT u novoj akciji: 30 kanti za selektivno odvajanje smeća na Panonskim jezerima


Rame uz rame sa Nemanjom Radonjićem. Fudbaler Čukaričkog Veljko Birmančević na subotnjem meču protiv Zlatibora postavio je rekord po brzini igrača otkako je u srpski fudbal uvedeno GPS merenje! Ofanzivac Čukaričkog je u jednom trenutku oborio sve rekorde, kretavši se pri brzini ...\nPrethodnih meseci su veliku pažnju privukli najbrži fudbaleri sveta, a sada je i Superliga Srbije dobila prvog sprintera prvenstva. Veljko Birmančević, fudbaler Čukaričkog, postavio je rekord srpskog fudbala protiv Zlatibora (2:0).\nZANIMLJIVA informacija dolazi nam sa Banovog brda. U duelu koji su odigrali Čukarički i Zlatibor u 23. kolu Superlige Srbije Veljko Birmančević je postavio rekord u srpskom fudbalu, bar od kako je uvedeno GPS merenje na Banovom brdu.\nKako je saopštio Čukarički, vezni fudbaler belo-crnih srušio je sve rekorde i u jednom trenutku je istrčao neverovatnih 37.04 kilometara na čas. Nedavno je brzina kojom je na fudbalskoj utakmici između PSŽ-a i Monaka u jednom momentu istrčao Kilijan Embape bila neverovatnih 38 ...\nFudbaler Čukaričkog , Veljko Birmančević na subotnjem duelu protiv Zlatibora u Superligi postavio je rekord u srpskom fudbalu, bar od kako je uvedeno GPS merenje na Banovom brdu. Kako je saopštio Čukarički, vezni fudbaler belo-crnih srušio je sve rekorde i u jednom trenutku je ...\nBirmančević protiv Zlatibora trčao 37 kilometara na čas\nFudbaler Čukaričkog Veljko Birmančević na subotnjem duelu protiv Zlatibora u Superligi postavio je rekord u srpskom fudbalu, bar od kako je uvedeno GPS merenje na Banovom brdu. Kako je saopštio Čukarički, vezni fudbaler belo-crnih srušio je sve rekorde i u jednom trenutku je ...\nČuka se pohvalila: Birmančević trči skoro kao Bolt\nPodrobno se prethodnih meseci pisalo o fudbalskim sprinterima, i njihovim supersoničnim moćima. Bila je ta tema aktuelna u Srbiji, posebno kada je Nemanja Radonjić u dresu Marselja istrčao brzinu od 37 kilometara na sat i ugrozio, bar u tom paramteru, Kilijana Mbapea.\nU duelu između Čukaričkog i Zlatibora prethodne subote Veljko Birmančević je postavio rekord u srpskom fudbalu Nedavno je brzina kojom je na fudbalskoj utakmici između Pari Sen Žermena i Monaka istrčao u jednom momentu istrčao Kilijan Mbape bila neverovatnih 38 kilometara na čas.\nNeverovatnih, zbog činjenice da je svetski rekorder na 100 metara, Jamajčanin Jusein Bolt trčao brzinom 37,58 kilometara na čas, kad je postavio svetski rekord 2009. godine u toj disciplini (9,58 sekundi). U duelu između Čukaričkog i Zlatibora prethodne subote Veljko Birmančević ...\nNedavno je brzina kojom je na fudbalskoj utakmici između PSŽ-a i Monaka istrčao u jednom momentu istrčao Kilijan Embape bila neverovatnih 38 kilometara na čas. Neverovatnih, zbog činjenice da je svetski rekorder na 100 metara, Jamajčanin Jusein Bolt trčao brzinom 37,58 ...\nFudbaler Čukaričkog postao najbrži Srbin\nSvi prepričavaju kojom je brzinom trčao na utakmici protiv Zlatibora. Nedavno je brzina kojom je na utakmici između PSŽ-a i Monaka istrčao u jednom momentu istrčao Kilijan Embape bila neverovatnih 38 kilometara na čas.\nBRZ KAO BOLT! Srpski fudbaler na utakmici Superlige trčao 37 kilometara na sat\nFudbaler Čukaričkog Veljko Birmančević na subotnjem duelu protiv Zlatibora u Superligi postavio je rekord u srpskom fudbalu, bar od kako je uvedeno GPS merenje na Banovom brdu Kako je saopštio Čukarički, vezni fudbaler belo-crnih srušio je sve rekorde i u jednom trenutku je ...\nRekordna brzina Veljka Birmančevića – 37 km/h\nFudbaler Čukaričkog je nestvarno brz. Nedavno je brzina kojom je na fudbalskoj utakmici između PSŽ-a i Monaka istrčao u jednom momentu istrčao Kilijan Embape bila neverovatnih 38 kilometara na čas. Neverovatnih, zbog činjenice da je svetski rekorder na 100 metara, Jamajčanin ...


Lagumdžija: Donatorska konferencija treba otvoriti takmičenje u rješavanju problema obnove BiH - Klix.ba\nLagumdžija: Donatorska konferencija treba otvoriti takmičenje u rješavanju problema obnove BiH\n7.7.2014. u 11:04\nZamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine dr. Zlatko Lagumdžija razgovarao je 7. jula 2014. godine u Sarajevu sa državnim sekretarom za evropske poslove u Ministarstvu vanjskih poslova Republike Portugal Brunom Maçãesom, koji boravi u posjeti zemljama regiona.\nGlavne teme razgovora bile su pripreme za predstojeću Donatorsku konferenciju, evropske integracije Bosne i Hercegovine i mogućnosti za unapređenje bilateralne i multilateralne saradnje Bosne i Hercegovine i Portugala.\nNa početku razgovora Lagumdžija je izrazio zahvalnost Vladi Portugala za ukazanu humanitarnu pomoć stanovništvu u katastrofalnim poplavama pogođenim područjima u BiH, te sagovornika upoznao sa razmjerama nastale štete i procjenama potreba za obnovu i rekonstrukciju. Naglasio je da prema preliminarnim procjenama, koje su urađene prema najvišim međunarodnim standardima, štete iznose oko 4 milijarde KM, što je oko 16% BDP-a BiH.\nNaglasio je da našoj zemlji predstoji faza obnove u kojoj će prioritet biti popravak stambenih jedinica, mostova, cesta, javnih ustanova, kao i pomoć privrednim subjektima kako bi se sačuvala radna mjesta, a kroz proces obnove i rekonstrukcije zemlje otvorila i nova, te da naša zemlja bez međunarodne pomoći neće moći sama sanirati nastale štete.\nDr. Lagumdžija je sagovornika upoznao sa intenzivnim pripremama za održavanje Donatorske konferencije za BiH i Srbiju (u organizaciji EK, Republike Francuske i Republike Slovenije), koja će se biti održana 16. jula u Briselu u cilju prikupljanja dodatne finansijske pomoći za opravak i obnovu, kao i jačanja saradnje u prevenciji prirodnih katastrofa u regiji i izrazio nadu da će uspjehu konferencije aktivan doprinos dati i Portugal. Naglasio je da donatorska konferencija treba otvoriti takmičenje u rješavanju problema obnove BiH.\nTokom razgovora o procesu pristupanja naše zemlje Evropskoj uniji dr. Lagumdžija se zahvalio na podršci Portugala, te pozdravio zaključke Vijeća EU za vanjske poslove iz aprila ove godine koji se odnose na BiH i koji otvaraju novi pristup u pogledu ekonomskog i socijalnog razvoja BiH, ali i stvaranja preduvjeta za provođenje strukturalnih reformi. Između ostalog je ocijenio da će „Sporazum za rast“ (Compact for Growth) dati podsticaj provođenju potrebnih ekonomskih reformi i otvaranju novih radnih mjesta.\nDr. Lagumdžija je posebno naglasio potrebu da se nakon predstojećih oktobarskih izbora radi na širim strukturalnim i ustavnim reformama u našoj zemlji u pravcu osiguranja funkcionalnije države, uključujući i provođenje presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu "Sejdić-Finci", uz punu uključenost ključnih aktera međunarodne zajednice.\nZeničke porodilje blokirale saobraćaj\n07.07.2014. u 11:05\nČetvero ranjenih u pucnjavi na Majdanu u Kijevu\n07.07.2014. u 10:55


Foto: Fudbalski kamp "Deki 5" / Promo\nMladi, ali već afirmisani i veoma uspešni glumac, ponovo će biti glavni lik jedne lepe sportske priče. Naime, Radojičić je promoter ovogodišnjeg, trećeg po redu, Sajma fitnesa velnesa i zdravlja BELFIS 2019 koji se od 4. do 6. oktobra održava u Hali 3 Beogradskog sajma.\nŽargonski rečeno, zategnut kao struna, Radojičić bi i u ovoj ulozi trebalo da se oseća kao riba u vodi, jer godinama posećuje teretanu i redovno vežba.\n- Zaista mi je velika čast što sam sam izabran da budem promoter trećeg Sajma fitnesa, velnesa i zdravlja. I da ovo ne bi zvučalo kao izlizana fraza obrazložiću i zašto - počinje priču Radojičić i dodaje:\nAleksandar Radojičić na Blicovom štandu


Potreba za relokacijom više od milion izbeglica u 2017. godini\nOko 1,19 miliona izbeglica, medju kojima je veliki broj Sirijaca, moraće da bude rasporedjeno u druge zemlje u 2017. godini, saopštio je danas Visoki komesarijat UN za izbeglice (UNHCR).\nKako se navodi, u njihovim zemljama život nije bezbedan ili nemaju smeštaj.\nOd 2014. godine broj izbeglica koje je potrebno zbrinuti porastao je za 72 odsto.\nPrema proceni UNHCR-a, od 1,19 miliona izbeglica koje je potrebno raseliti, Sirijaca je 40 odsto, Sudanaca 11 odsto, Avganistanaca 10 odsto i izbeglica poreklom iz Demokratske Republike Konga devet odsto.\nIzrazivši zabrinutost zbog nedovoljnih kapaciteta za relokaciju i prihvat izbeglica, UNHCR je saopštio da očekuje da će moći da rasporedi 170.000 izbeglica iduće godine. Ove godine taj broj će iznositi 143.000, a prošle je iznosio 100.000.


Mali o budžetu za 2022: Iduće godine manji deficit, veće penzije i plate\nBy redakcija 10/03/2021 Najnovije, Srbija, Vesti\nBudžetom za 2022. godinu predvideđen znatno niži deficit nego što je to projektovano rebalansom budžeta iz aprila 2021. godine, kada je predviđeni deficit iznosio 6,9 odsto BDP-a, precizirao je Mali u intervjuu za „Politiku“.\nOvaj bolji rezultat, kako je naveo Mali, je zahvaljujući boljoj naplati prihoda, pre svega poreskih, ali i manjoj realizaciji pojedinih kategorija rashoda. On kaže i da ne očekuje da nam „korona pomrsi račune, ali da uvek treba biti oprezan.“\nPodseća i da je MMF Srbiji dodelio 627,6 miliona specijalnih prava vučenja čiji je ekvivalent 760 miliona evra. Deo novca, kako je rekao Mali, upotrebiće se za izmirivanje obaveza koje dospevaju naredne godine.\nReč je o veoma jeftinom novcu, koji je MMF poklonio svim državama članicama kako bi im pomogao usled pandemije koronavirusa.\nOd početka korona krize država se zadužila za oko 5,4 milijardi evra, javni dug raste, ali i MMF očekuje da se dug vrati na silaznu putanju. Povodom ovog pitanja, ministar je kazao da nije reč samo o očekivanjima MMF-a, već da to predstavlja i „našu strategiju i cilj“.\n„Novac koji smo uzeli zaduživanjem od početka korona krize, pre svega je iskorišćen za pomoć privredi i građanima, ali i za vraćanje starih i skupih dugova“, objasnio je Mali.\nOn je dodao da se narednih godina očekuju održivi nivoi deficita, a da će i samim tim javni dug ići silaznom putanjom, te da neće preći preko 60 odsto BDP-a. Ministar je poručio da javni dug može da bude samo niži od toga, te da će se tome i težiti.\nKada se radi u povećanju plata u javnom sektoru i penzija za narednu godinu, ministar Mali je rekao da „imamo zaista dobre rezultate, i bolje nego što smo se nadali, tako da postoji prostor za povećanje plata i penzija.“\nOn je kazao da se penzije povećavaju u skladu sa švajcarskom formulom, u odnosu na rast inflacije i rast plata, te da će sigurno rasti više od pet odsto. Osim toga, kako je naveo, najstariji sugrađani će dobiti jednokratnu novčanu pomoć u iznosu od 20.000 dinara u februaru ili martu.\nMinistar je takođe rekao da se nada da će u narednom periodu postojati fiskalne mogućnosti, kao i kada se budemo potpuno izvukli iz pandemije, da će doći do toga da penzije u većoj meri prate rast plata. Cilj je, kako je istakao, da prosečna penzija 2025. godine iznosi 440 evra.\n20.000 dinara 2021 2022 60 odsto BDP deficit Mali ministar MMF penzija rezultat sektor Siniša Mali


Ostali sportovi - Veslanje: Pančevcima 13 medalja na prvenstvu Vojvodine\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 5 septembra, 2020\nŽetva medalja veslača „Tamiša“ na upravo održanoj regati „Vojvodina Open“ koja se ujedno boduje za Prvenstvo Vojvodine u veslanju. U generalnom plasmanu Veslački klub Tamiš osvojio je drugo mesto sa 13 osvojenih medalja. Šest zlatnih, tri srebrne i četiri bronzane medalje doneli su veslači „Tamiša“ u Pančevo.\nInternacionalna veslačka regata „Vojvodina Open“, koja je ovog puta ostala bez internacionalnih gostiju zbog poznate epidemiološke situacije u zemlji i regionu, održana je 29. i 30.avgusta na regatnoj stazi na Palićkom jezeru. Uz odličnu organizaciju i dobre vremenske uslove veslači su se borili za titulu šampiona Vojvodine. U izuzetno jakoj konkurenciji, učestvovali su svi veslački klubovi iz Srbije, nastupili su i veslači „Tamiša“ sa, rekordnim brojem, 17 ekipa u svim disciplinama od pionira do seniora.\nŽetvu zlatnih medalja počeo je naš proslavljeni reprezentativac Miloš Stanojević koji je dominirao u lakom i teškom skifu kao i u lakom dubl-skulu sa mladim i perspektivnim pančevačkim kadetom Nemanjom Badrljicom. Nemanja je zbiru medalja dodao i srebro u skul-četvercu u kombinaciji sa VK Grafičarem i bronzu u skifu za kadete u najjačoj mogućoj konkurenciji od 18 čamaca. Pionirski četverac-skul u sastavu Mihajlo Marković,Ognjen Videnov,Petar Perić I Marko Jančikin na svom prvom nastupu u ovom sastavu okitio se zlatnom medaljom. Prvog dana takmičenja žetvu medalja završili su Martina Gerstner u disciplini skif za pionirke i Bojan Simić u disciplini skif za lake senior sa bronzanim odličijima.\nDrugog dana takmičenja, potvrđujući svoj raskošni talenat pionirski dubl-skul u sastavu Mihajlo Marković i Petar Perić nastavili su niz osvajanja zlatnih medalja, ovog puta su se okitili titulom šampiona Vojvodine. U istoj trci učestvovao je pionirski dubl-skul Ognjen Videnov i Marko Jančikin kao druga ekipa i osvojio bronzanu medalju. Devojke Tamiša u četvercu-skul za pionirke. Marta Stančić, Teodora Dangubić, Anđela Zeng i Martina Gerstner su pokazale svoju borbenost i upornost i osvojile titulu vicešampiona Vojvodine.\nŽetvu medalja završili su Miloš Stanojević, Miloš Badrljica, Bojan Simić i Nemanja Badrljica koji su u četvercu za senior osvojili zlatnu medalju. Ekipu “Tamiša” predvodili su mladi treneri Ognjen Matijević i Ignjat Radovanović koji su uz pomoć prekaljenog asa Miloša Stanojevića, kapitena ekipe, uspeli da naprave izuzetnu takmičarsku atmosferu među veslačima što je rezultiralo sa neverovatnih 13 medalja.\nDevet medalja za "Panoniju" na prvenstvu Vojvodine i Srbije


Naslovna/Sport/Milan za pet godina u minusu 413 miliona evra\nItalijanski “Korijere delo Sport” navodi da je Milan tokom pet godina zabilježio gubitak od 413 miliona evra.\nNavedeno je i da će minus milanskog kluba do 30. juna, za ukupno godinu dana, izgubiti 100 miliona evra.\nMilan je za tri godine promijenio tri vlasnika, poslije povlačenja Silvija Berluskonija je to bio Jonghong Li, a zbog velikih troškova upravljanje klubom je preuzeo fond Eliot menadžment.\n“Neuspjeh u domaćem šampionatu, odnosno bezuspješan pokušaj plasmana u Ligu šampiona će staviti klub pod još veći pritisak. Milan će morati da proda igrače u vrijednosti od 30 miliona evra kako bi gubitak smanjio na razumnu mjeru”, navodi se.\n“Korijere delo Sport” piše da je 2014. gubitak iznosio 91 milion evra, a u sezoni 2017/18 čak 126 miliona.\nTo na petogodišnjem nivou stvara sumu od 413 miliona evra minusa.\nfond igra sport


16 mart, 2006\nNeuspeli pokušaji da započne izgradnja «Kule Slobode» na lokaciji gde se nalazio Svetski Trgovinski Centar postali su velika neprijatnost za grad i državu Njujork, piše Njujork Tajms. Lokalne vlasti izjavile su da više neće nastaviti pregovore sa zakupcem zemljišta Lerijem Silverstajnom, i poručile mu da sledećeg meseca počne izgradnju zgrade, koja će koštati 2,3 milijarde dolara, ili se «skloni sa puta». Guverner Njujorka, Džordž Pataki, prethodno je sa Silverstajnom 16 sati pregovarao o njegovoj predaji kontrole nad Kulom slobode vlasniku zemljišta – lučkoj upravi Njujorka i Nju Džersija, kako bi se omogućilo da počne izgradnja najvećeg i najznačajnijeg od pet oblakodera na mestu nekadašnjih «kula bliznakinja».\nListovi od istočne do zapadne obale, medju kojima i Sietl Tajms, objavljuju rezultate nove zdravstvene studije koja pokazuje da Amerikanci, bez obzira na rasu, primanja, stepen obrazovanja ili osiguranje dobijaju otprilike isti nivo zdravstvene nege, koji je opisan kao «mediokritetski». Studijom je obuhvaćeno oko 7,000 pacijenata, a utvrdjeno je da su njihovi lekari preduzeli samo 55% potrebnih koraka ka ukazivanju kvalitetne nege. «Funkcionalni zdravstveni sistem» trebalo bi da u 80-90% slučajeva obezbedi potrebni nivo lečenja, navodi se u studiji.\nPorodice sa malim primanjima više neće biti obavezne da plaćaju deo troškova obrazovanja svoje dece koja pohadjaju Univerzitet Stanford, piše San Francisko Kronikl. To je pokušaj ovog prestižnog univerziteta da podstakne talentovane ali siromašne studente da se prijavljuju na njihove studije, a potez Stanforda je odraz rastućeg trenda medju najelitnijim školama Amerike, kao što su univerziteti Harvard i Prinston, ili Institut tehnologije u Masačusetsu. Od sledeće školske godine, porodice čiji je prihod na godišnjem nivou manji od 45,000$ uopšte neće morati da učestvuju u školarini svoje dece.\nPlej-of NCAA lige počinje danas, a po prvi put, svaka utakmica 19-dnevnog turnira poznatog pod nazivom «martovsko ludilo», biće prenošena direktno, i besplatno preko Interneta. Mnoge kompanije, veruju da je to potencijalni «recept za propast» i strepe da će oči njihovih zaposlenih biti prikovane za ekran, ali ne da bi obavljali svoje radne zadatke, piše Vašington Post. Studije pokazuju da svake godine za vreme ovog turnira opada produktivnost radnika, posebno muškog pola, pa zbog toga neke firme nameravaju da blokiraju pristup veb prenosima košarkaših utakmica.


Radio Tivat | O ekonomskom državljanstvu u Regentu\n24 јун O ekonomskom državljanstvu u Regentu\nPosted at 19:23h in Ekonomija\tby\tweb master\nCrna Gora je mala zemlja, ali uvođenjem ekonomskog državljanstva, promovišući se kao destinacija za bogate i poznate, može dovesti velike investitore, ovo se čulo u hotelu Regent, u Porto Montenegeru, na prezentaciji programa ekonomskog državljanstva kompanije Arton Capital.\nViše investicija, ali i legitimnih investitora, brži razvoj treba maloj Crnoj Gori, zemlji velikih mogućnosti, koja je na putu uvođenja ekonomskog pasoša, ubijeđeni su iz Arton Capitala.\nIako postoje različita shvatanja oko mogućeg brenda destinacije, uvođenje ekonomskog državljanstva moglo bi biti kroz više modela.\n„Ja nisam još u detalje ušao sa regulatorom o tome šta je predvidio, ali tu su iskustva koja su bila u ovim zemljama koje se sada bave ekonomskim pasošima. Solucije su donacija, ili kupovina bondova, ili direktne investicije u nekretnine ili u druge investicione projekte“, kazao je direktor Atlas grupe Duško Knežević.\nHilmija Franca smatra da bi mi sami trebalo da stvaramo uslove da dovedemo ljude, da im omogućimo da državljanstvo dobiju u što kraćem roku.\nNa uvođenje crnogorskog ekonomskog državljanstva povoljno gledaju investitori, privredni sektor, a pogotovo oni koji godinama uspješno sprovode taj program od Kanade, SAD, do zemalja Evropske unije.\nArmand Arton, predsjednik Arton capital, kaže da je jako važno da Vlada i biznis imaju kvalitetan dijalog prije pokretanja samog programa.\n„Prije svega, treba se postarati da cijeli oproces bude transparentan i integrisan. U tome je ključ uspjeha. Takođe je važno propisati uslove kojima će se ograničiti broj ljudi koji se mogu dovesti u zemlju pod ovim uslovima. Pravi cilj programa bi trebalo da bude dovesti samo one najelitnije kategorije ljudi u ovoj oblast i time bi se stvorio, ubuduće, visok nivo investicija i to je nešto što bi trebalo propisati kao uslov“, kazao je Arton.\nKljučna preporuka iz Arton kapitala je kvalitetan dijalog sa Evropskom komisijom kako bi bili izbjegnuti problemi koji su se pojavljivali u sprovođenju programa ekonomskog državljanstva.


Roj Hodžson namerava da u Liverpul dovede napadača Partizana Klea, pišu pojedini britanski elektronski mediji.\nTrener "crvenih" ima problema po celom terenu, ali je za njega najbolnije to što ekipi nedostaje ubojitost u napadu. Liverpul je ove sezone u Premijer ligi postigao samo sedam golova, Fernando Tores nije u formi, pa je Hodžson već spremio listu želja kojom će dočekati nove vlasnike.\nNa samom vrhu su napadač Viljareala Brazilac Nilmar, koji je procenjen na oko 14 miliona funti, kao i "srpski Brazilac" Kleo, koji vredi oko 12 miliona.\nNavodi se da će se Partizan samo za pravu cenu odreći bivšeg fudbalera Crvene zvezde, koji je "imao fantastičan početak sezone".\n"Snažan napadač je pravi čovek za špic, ima veliko umeće i naklonost ka spektakularnim završnicama", piše u jednom izveštaju.


Bogami, moraće da se kadi Odgovorite sa citatom\n- Realnost je da SAD, imajući daleko veće probleme na Bliskom istoku, u Iranu, Avganistanu, Pakistanu i drugde, nemaju ni interes ni političku volju da se bave Balkanom. Vašington će ostati prisutan u tom regionu, ali uglavnom preko Evropske unije ili uz nju, rekao je Kopli u izjavi Glasu Amerike. S druge strane, smatra Kopli, uticaj Rusije u regionu će rasti kroz izgradnju gasovoda u Srbiji i Bugarskoj, i te zemlje, prema njegovom mišljenju, neće imati drugog izbora do da se još više okrenu ka Moskvi. U takvoj situaciji „ublažavanje američkog pritiska na Srbiju i nastojanje da se Beograd još više pridobije na planu vojne i političke saradnje“ jeste ono jedino što bi SAD mogle da ponude balkanskim zemljama kao protivtežu ruskim nastojanjima, ukazao je on. Američki analitičar smatra da će zahvaljujući ruskoj energetskoj politici doći do sve većih razlika između EU i SAD u odnosu prema Moskvi, što bi, ocenio je on, moglo rezultirati i podelama unutar NATO. Evropska unija je u apsolutnoj zavisnosti od ruskog gasa. Rusija gradi svoj evropski uticaj preko energetskog sektora izgradnjom gasovoda, i biće ključni energetski snabdevač Evrope, podsetio je američki analitičar. - Evropi je potrebna Rusija, koju Evropljani ne vide kao vojnu opasnost, i stoga se opiru opkoljavanju Rusije od strane NATO-a. Kao rezultat takvih oprečnih stavova, moglo bi da dođe do podela među članicama NATO-a, što bi SAD trebalo da izbegnu, rekao je Kopli.\nNaravno najjaci ostaju i opstaju i rade sta im je volja. Avaj, a gde je demokratija,gde ljudska prava....????\nOriginal postavio Glorina Kako bi smo lepo ziveli da nas velike sile ostave na miru i vise nam ne sole pamet.


Indjija.net | Vesti | Petar Filipović: Bićemo konstruktivna opozicija\n20.05.2016 | vg\nPetar Filipović: Bićemo konstruktivna opozicija\nKonstutivna sednica SO Inđija zakazana je za 1. jun kada treba da bude izabrano novo rukovodstvo i imenovan novi predsednk opštine.\nNa nedavno održanim lokalnim izborima u opštini Inđija predstavnici Srpske napredne stranke osvojili su apsolutnu vlast i u novom sazivu lokalnog parlamenta će imati 21 odbornika dok će predstavnici liste „Zato što volim Inđiju-Petar Filipović-nosilac liste Dr Danilo Višnjevac“ imati 11 odbornika.\nJoš uvek aktuelni predsednik opštine Inđija, Petar Filipović poručio je da očekuje da će lokalnu samoupravu voditi odgovorni ljudi koji će nastaviti započete projekte i raditi u interesu svih građana kao što je bio slučaj prethodnih godina.\n„Poznato je da su izbori završeni 24. aprila i ono što je definitivno i jasno od te večeri da je Srpska napredna stranka u opštini Inđija pobedila. Osvojili su apsolutnu većinu i ja im čestitam na dobrom rezultatu i želim im sreću u daljem radu. Imaće potpunu podršku sa naše strane kako bi postigli ono što su obećali i da urade dobre stvari za građane inđijske opštine. Naša odbornička grupa koja će verovatno nositi naziv „Zato što volim Inđiju“ biće konstruktivna opozicija u tom smislu da ćemo kritikovati ono što nije dobro i ukazivati na probleme koji treba da budu rešeni. Za to smo se borili u prethodnom periodu, za to ćemo se zalagati i ubuduće“ istakao je Petar Filipović i intervjuu za „Sremske novine“.\nJoš uvek aktuelni predsednik opštine Inđija ocenio je i rad lokalne samouprave u prethodne četiri godine.\n„Za prethodne četiri godine, koliko sam obavljao funkciju predsednika opštine, mogu da kažem da je bilo dosta poteškoća i problema, pre svega u finansijskom smislu. Imali smo dolazak revizije i kontrole iz Uprave kriminalističke policije koja je u našoj opštini radile dve godine, ali sve je bilo regularno i dobro se završilo.Imali smo dva velika problema u vezi sa vodosnabdevanjem koja smo morali da rešimo i evo ovih dana i taj posao privodimo kraju izgradnjom novih bunara. Kada se osvrnem unazad četiri godine, u uslovima u kojima smo radili kada je ekonomska kriza opšte prisutna u čitavoj državi, mogu da budem zadovoljan. Svi komunalni sistemi u gradu su funkcionisali, tekući poslovi su urađeni, a imali smo nekoliko kapitalnih infrastrukturnih projekata koji su završeni. Čitava opština je funkcionisala na jednom visokom nivou, ukoliko izuzmemo problem sa vodom, koji će, ponavljam, uskoro biti rešen, i verujem da će sve funkcionisati i dalje.“\nNa pitanje, koliko je bilo teško voditi jednu opštinu kao što je Inđija nakon bivšeg predsednika Gorana Ješića, Filipović je odgovorio da je bio svestan odgovornosti.\n„Na sednici koja je održana 23. avgusta 2012. godine kada sam imenovan za predsednika sam upravo govorio o ovoj temi, da se političari nisu mnogo otimali za ovu funkciju. Apsolutno sam znao kakvu odgovornost nosi ova funkcija i kakvu obavezu imam nakon Gorana Ješića koji je bio jedan od najboljih predsednika opštine u čitavoj Srbiji. Nakon rezultata koje je on postigao, nije bilo ni malo jednostavno ni lako, ali sam bio svestan da mora da se radi i da se preuzme odgovornost. Ne kažem da se nije desila nijedna greška, ali sam gledao da pošteno i kvalitetno obavljam svoju dužnost pune četiri godine i da opravdam poverenje.\nNa kraju intervjua, Petar Filipović dao je savet novom predsedniku opštine kada je reč o vođenju opštine Inđija u narednom periodu.\n„Pre svega, biti predsednik opštine je jedna velika odgovornost i ozbiljan posao za koji ljudi misle da je mnogo lako nego što zaista jeste. To je širok dijapazon problema koje morate da rešavate i u svakom momentu i ukoliko nešto ne funkcioniše uvek je predsednik odgovoran ili kriv. Ono što mogu da savetujem budućeg predsednika opštine je da na početku mora da napravi dobar tim svojih saradnika, kvalitetnih i stručnih ljudi u svim oblastima kako bi sistem funkcionisao. Nadam se da će sve ono što smo mi postavili u prethodnom periodu biti nastavljeno, počevši od „Sistema 48“ koji je dugi niz godina u službi građana, pa do sistema funkcionisanja javnih preduzeća i ustanova. Nadam se da će kvalitetno i odgovorno obavljati svoj posao i da će biti transparentan, odnosno da će imati dobru komunikaciju kroz sve servise koji postoje u našoj opštini. I na kraju, da će vredno raditi i truditi se da bude još bolji od onog što smo mi uradili za prethodnih 16 godina sve u interesu građana opštine Inđija, ja ću biti apsolutno zadovoljan“ izjavio je odlazeći predsednik opštine Inđija.\nIzbori 2016 : Pobeda liste „Aleksandar Vučić – Srbija pobeđuje“\nSvečano otvoren Dom kulture u Maradiku\nLjukovo: Memorijalni koncert u čast Živka Mazinjanina\nOsveštanje kapele na mesnom groblju u Novim Karlovcima\nPrvi čovek ambasade Kraljevine Danske u Inđiji


Ruše li Dačića zbog Kosova\nPremijer Srbije Ivica Dačić sa visokom predstavnicom EU Ketrin Ešton i kosovskim premijerom Hašimom Tačijem u Briselu, januar 2013.\nPostoji li ozbiljan politički blok koji se protivi sadašnjoj politici Vlade Srbije prema Kosovu koja, po mišljenju jednih vodi realnu politiku oslobođenu kosovskog mita, a po mišljenju drugih vodi izdajničkom ishodu-predaji Kosova. Da li po pitanju Kosova postoji unutar vladajućeg bloka ozbiljne napukline? Ko čini “kosovski blok” na čijem je čelu lider male parlamentarne stranke Vojislava Koštunice? I da li su dovoljno moćni da sruše premijera zbog politike prema Kosovu?\n“Ubrzavanje, mirenje sa kosvoskom nezavisnošću, predajom ili kapitulacijom po pitanju Kosova i Metohije”, tako sadašnju politiku Vlade premijera Ivice Dačića prema Kosovu vidi politički analitičar iz kruga okupljenog oko desničarskog časopisa Nova srpska politička misao Đorđe Vukadinović.\nSociološkinja Vesna Pešić, nekad bliska Čedinim liberalima, a sada poznata po stavu da su Srbiji bile neophodne promene i da novu vlast treba podržati, kaže da Vlada vodi realnu politiku.\n“Naravno da je Dačić mnogo doprineo da kosovsko pitanje postavimo kao realan problem. Ne kao zavetne misli i mitologiju od koje ćemo večno da živimo i kojoj ćemo večno da se klanjamo i da odumremo u sirmošatvu i bedi, nego da se postavimo kao moderni, realni ljudi. Da stvorimo jednu pristojnu državu u kojoj možemo da se razvijamo, umesto što trošimo ogromnu energiju na nešto što nikada nismo ni želeli. Ovde niko ne želi da živi sa dva miliona Albanaca”, kaže Vesna Pešić koja će, po svoj prilici, još jednom uzburkati javnost u Srbiji, ovoga puta tvrdeći da iza pokušaja kompromitovanja premijera Dačića u vezi sa slučajem mafijaškog klana Šarić, stoje protivnici vladine politike prema Kosovu.\n"To su klasične nameštaljke za koje mi već imamo iskustva da kada ti mračni krugovi nekoga označe da je izdajnik i da je preterao sa Kosovom, a na RTS-u Vojislav Koštunica je rekao da je Dačić potpisao svoju smrtnu presudu kada je pomenuo kosovsku stolicu u UN. I onda su krenuli sa tim intrigarenjem sa Šarićem. Kriminalac, mafijaš, sve u poznatom stilu. Tresu celu državu i otvaraju nekakvu istragu nad premjerom. Pa, gde to ima?”, kaže Pešićeva.\nBez obzira šta je motiv za optužbe na račun premijera Dačića o kome javnost neuspelo nagadja danima, ostaje pitanje kojim se mi bavimo. Koliko su jaki protivnici dijaloga sa Prištinom i šta se dogodilo u tom smislu na sceni Srbije?\nPosle izbora došlo je do političkog pregrupisavanja kada je reč o politici prema Kosovu. Kosovski blok su pre izbora činili, uz Koštuničin DSS i Radikale, i SPS i Naprednjaci, analizira Đorđe Vukadinović postizborne poremećaje na političkoj sceni Srbije.\n“Nakon formiranja ove Vlade, postalo je jasno da je razbijen taj kosovski blok, Radikali su ostali ispod cenzusa a DSS je prilično usamljen i marginalizovan u Parlementu. SNS i SPS su ušli u Vladu i pokazuju tu neku vrstu pragmatizma ili realizma ili oportunizma, zavisi kako na to ko gleda, u kome nadmašuju čak i demokrate, čak i Borisa Tadića”, smatra Vukadinović.\nVesna Pešić kaže da Vojislav Koštunica, iako lider male parlamentarne stranke, svoju moć crpi iz uticajnih nacionalnih institucija i desničarskih grupa.\n“A ko drži Srpsku pravoslavnu ckrvu, ko drži sve ove desničarske grupe, ko je stvarao Obraz, Dveri, ko? Moj je utisak da crkvene i ove desničarske snage vrše pritisak na celu Vladu da izmeni politiku prema Kosovu", ocenjuje Pešićeva.\nVukadinović kaže da margnalizovanje kosovskog bloka na politčkoj sceni, u Parlamentu, ne znači da on nema podršku u važnim nacionalnim institucijama, kakva je SPC i donekle SANU.\n“Pogrešno bi bilo zaključiti, na osnovu pogleda na medijsku i parlamentarnu scenu, kako sada tu nema nikakvog otpora. U biračkom telu, kod običnih građana se taj odnos nije previše promenio. Još uvek više od dve trećine, 80 odsto, građana smatra da se ne sme trampiti Kosovo za ulazak u EU, a pogotovo ne za dobijanje statusa kandidata i dobijanja datuma za početak pregovora”, tvrdi Đorđe VUkadinović, suprodstavljajući se onima koji smatraju da sadašnja vlast ima većinsku podršku za svoju politiku.\nVesna Pešić, međutim, drugačije vidi raspoloženje birača:\n“Kad god pitaju građane koji su najvažniji problemi, oni će reći nezaposlenost, standard života, pa plate, pa korupcija, pa će na šesto mesto da kažu Kosovo.”\nA šta je sa podelom u samoj vladajućoj koaliciji izmedju predsednika i premijera, koja je izašla na videlo tokom parlamentarne rasprave o Platformi za Kosovo?\nIma razlike u akcentima, nijansama, možda mogu i da eskaliraju, kaže Vukadinović.\n“Za sada mislim da su stvari privremeno legle“, smatra Vukadinović.\nVesna Pešić, međutim, kaže da predsednik nema stvarni uticaj, da je prihvatio svoju protokolarnu ustavnu funkciju, da Vlada zaista sada vodi politiku, što joj po Ustavu i pripada.\nVodi li Dačić Srbiju prema priznanju Kosova? Hoće li rešiti kosvosko pitanje u svom mandatu, kako je nagovestio dolazeći na funkciju premijera?\n“Ako pod rešavanjem Kosova mislimo na nezavisnost, onda bi mogao ukoliko taj mandat bude dovoljno dug. Kako sada stvari stoje, teško da će mandat biti dovoljno dug”, kaže Vukadinović.\nVesna Pešić smatra da Vlada vodi korak po korak ka normalizaciji odnosa u korist kosovskih Srba, a što se tiče konačnog rešenja, ona ocenjuje da do tog pitanja još nismo stigli.


Bolton posavetovao Maduru da ode što dalje od Venecuele - 31.01.2019, Sputnik Srbija\nSavetnik predsednika SAD Džon Bolton posavetovao je predsedniku Venecuele Nikolasu Maduru da što pre podnese ostavku i ode što dalje iz zemlje. 31.01.2019, Sputnik Srbija\n20:12 31.01.2019 (Osveženo: 20:14 31.01.2019)\n© Sputnik / Alexey Vitvitsky / Uđi u foto-galerijuSovetnik prezidenta SŠA po voprosam nacionalьnoй bezopasnosti Džon Bolton\nSavetnik predsednika SAD Džon Bolton posavetovao je predsedniku Venecuele Nikolasu Maduru da što pre podnese ostavku i ode što dalje iz zemlje.\n„Želim Nikolasu Maduru i njegovim savetnicima dugu i mirnu penziju, život na lepim plažama daleko od Venecuele. Oni treba da iskoriste amnestiju predsednika Gvaida i odu. Što pre, to bolje“, napisao je Bolton na Tviteru.\nRanije je u Karakasu održan miting radnika iz naftnog sektora za podršku Madura.\nNa snimku se vidi kako desetine ljudi u kombinezonima naftne kompanije PDVSA s zastavama i portretima Madura i bivšeg predsednika Uga Čaveza stoje na istoj ulici.


Konaković: SDA me spašava od džehenema ili žele da idu zajedno sa mnom - Glas Bosne\n23 Januara, 2022 23 Januara, 2022 daca\tElmedin Konaković, SDA\nElmedin Konaković, predsjednik stranke Narod i pravda, zastupnik u Skupštini Kantona Sarajevo i delegat u Domu naroda PFBiH, kazao je danas kako mu iz SDA govore da sigurno ide u džehenem (pakao), ali mu uporno nude koaliciju.\nKonaković je na zvaničnom Twitter nalogu ocijenio kako mu SDA nudi jednu od dvije opcije.\n“Ima SDA novi film o meni u kojem kaže da sigurno idem u džehenem. I pored toga stalno nas zovu u koaliciju. Dvije su opcije, ili nude opciju da me oni spase da ne idem u džehenem ili su spremni zajedno sa mnom, a sve zbog vlasti”, zaključio je lider NiP-a.\nIma SDA novi film o meni u kojem kaže da sigurno idem u Džehennem. I pored toga stalno nas zovu u koaliciju. Dvije su opcije, ili nude opciju da me oni spase da ne idem u Džehennem ili su spremni zajedno sa mnom, a sve zbog vlasti.\n— Dino Konakovic (@DinoKonakovic) January 23, 2022\nPodsjećamo, prije nekoliko dana, govoreći o izboru članova Predsjedništva BiH, Konaković je kazao da je prijedlog Naroda i Pravde uvođenje četvrtog člana Predsjedništva BiH iz reda ostalih građana, kao i da se sva četiri člana Predsjedništva BiH biraju glasovima sa prostora cijele BiH kao jedinstvene izborne jedinice.\n“Opredijeljeni smo za institucionalno jačanje Izbornog procesa u kontekstu njegove transparentnosti i sprječavanja izbornih prevara. Mi smo za nastavak razgovora o ustavnoj i izbornoj reformi sa akterima koji ne ruše ustavni poredak ove zemlje, i pregovora koji vode ka deblokadi institucija“, istakao je Konaković.\n← Dodik: Najbolje da se Bošnjaci, Srbi i Hrvate razdvoje na civiliziran način\nOdobreno slanje oružja u Ukrajinu →


ŠOKANTNA PORUKA Možda vam vratimo 150.000 izbeglica\nMarko R. Petrović, Svetomir Marjanović\nEvropska komisija je najavila da bi u Srbiju mogla da vrati sve izbeglice, njih oko 150.000, kojima ne bude odobren azil. Beograd najavio kontramere.\n- Zemlje EU imaju pravni osnov da vrate sve izbeglice za to jer cela EU ima kolektivno takav sporazum o readmisiji sa Srbijom. Kad je reč o režimu viza, odnosi sa zemljama izvan EU regulisani su sporazumima o readmisiji, koji obavezuju te zemlje da prime nazad imigrante koji ne dobiju azil u EU. Cela EU ima kolektivno takav sporazum o readmisiji sa Srbijom - rekla je Berto.\nKontramera - Tužbe\nZvaničnici u Beogradu pitaju ko će to i na osnovu čega da odluči ko će da bude vraćen u Srbiju, a šef diplomatije Ivica Dačić najavljuje i kontramere. On je u Poljskoj izjavio je da je nedopustivo da se „Srbija zatvara zidovima i da se prekida saobraćaj“.\n- Ako Evropa nije sposobna da upravlja EU, mi ćemo biti prinuđeni na kontramere. Umesto EU bez granica, ponovo smo dobili Evropu sa gvozdenom zavesom. Srbija ne može da dozvoli da bude koncentracioni logor, ograđena žicama i ogradama, sa zatvorenim saobraćajem, a da na to niko ne reaguje - rekao je Dačić.\nKako „Blic“ saznaje, kontramere koje Srbija priprema su tužbe međunarodnim sudovima protiv zemalja koje budu zatvarale granicu sa Srbijom. Sva ministarstva već pripremaju informacije koliko bi štete trpela naša zemlja zbog zatvaranja granica. Hrvatska je preksinoć bez najave zatvorila granični prelaz Batrovci za teretni saobraćaj.\nKo će da deli ljude\n- Kako će da odluče koga će od izbeglica da vrate u Srbiju? Da li će nekoga da vraćaju u Makedoniju ili u Tursku, jer ipak su iz Turske prvo ušli u Grčku, koja je članica EU - pita jedan od beogradskih zvaničnika, koji je želeo da ostane anoniman.\nOn veruje i da se u vanrednim okolnostima, kakva je ova, redovna procedura readmisije ne može sprovoditi iz razloga što je reč o stotinama hiljada ljudi.\nPosle saopštenja EK, sasvim drugačije zvuči apel Komesarijata za izbeglice, koji je krajem avgusta zatražio od svih opština u Srbiji da pošalju spisak objekata u kojima bi mogle da budu smeštene izbeglice u slučaju da dođe do drastičnog povećanja njihovog broja.\n- To je i učinjeno. Pretpostavka je i ranije bila da će se kretanje migranata usporiti i da će deo njih duže ostajati u Srbiji. Svi će oni biti smešteni - kaže za „Blic“ Ivan Mišković, portparol Komesarijata.


Evropa: Hrvatska se mora konsultovati sa BiH oko gradnje Pelješkog mosta – Haber.ba\nEvropa: Hrvatska se mora konsultovati sa BiH oko gradnje Pelješkog mosta\n“U pripremi i implementaciji projekata finansiranih iz EU oslanjamo se na povjerenje u naše partnere u zemljama članicama da će provesti potrebne konsultacije sa svojim susjednim zemljama”, potvrdio je glasnogovornik Evropske komisije Johannes Bahrke odgovarjući na pitanje oko izgradnje Pelješkog mosta.\n“Ključno je da Hrvatska i BiH održe dobre susjedske odnose i riješe ovo pitanje konstruktivnim dijalogom”, pojasnio je Bahrke podsjećajući da Evropska komisija prati razvoj događaja oko Pelješkog mosta ali da je i dalje ključno da se niko u BiH ne protivi gradnji Pelješkog mosta.\n“Svima treba da bude jasno da već donesenu odluku o sufinansiranju ne mogu tako lako poništiti”, poručeno je iz Evropske komisije.\n“Haber.ba” podsjeća da je posljednja sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH prekinuta zbog nemogućnosti postizanja bilo kakvog dogovora oko izgradnje Pelješkog mosta čemu su se najvećim dijelom suprotstavljali predstavnici hrvatskog naroda u Parlamentu koji po ovom pitanju imaju i podršku predstavnika srpskog naroda, čime pitanje izgradnje Pelješkog mosta prevazilazi interese države i postaje isključivo nacionalno pitanje. “Haber.ba” ističe da je pomalo degutantno da se i u ovom slučaju pokušavaju čuvati “hatori” Hrvatskoj pa makar to bilo i na uštrb vlastite države u kojoj naši državnici, uglavnom sa hrvatskim prefiksom, primaju pozamašne plaće. Dokaz toga jeste i današnji potez ministra finansija BiH i zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Vjekoslava Bevande koji je danas uputio pismo predsjedniku Vlade Republike Hrvatske Andreju Plenkoviću te visokim zvaničnicima Evropske unije u kojem ih obavještava da Vijeće ministara BiH nije zauzelo službeni stav o izgradnji Pelješkog mosta. U Bevandinom pismu stoji i da pismo koje je je ranije poslao predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić ni u kom slučaju ne odražava stav Vijeća ministara nego lični stav predsjedavajućeg Zvizdića i njegove političke partije (Stranke demokratske akcije – SDA).\nPostavlja se pitanje, u čije je ime, i čiji je stav u svom pismu upućenom na adrese hrvatskog premijera Plenkovića, Jean-Claude Junkera, predsjednika Evropske komisije, Corine Cretu, povjerenika Evropske komisije za regionalnu politiku i Larsa-Gunnara Wigemarka, šefa Delegacije Evropske unije u BiH i specijalnog predstavnika EU u BiH, iznio zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara Vjekoslav Bevanda?\n“Haber.ba” ističe i da se nastavak sage domaćih političara oko izgradnje Pelješkog mosta očekuje sutra na 51. sjednici Zatupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Tokom sjednice očekuje se i usvajanje Deklaracije kojom se traži da Hrvatska zaustavi sve aktivnosti na ovom infrastrukturnom projektu. Deklaraciju su do sada potpisala 24 zastupnika i to zastupnici iz SDA, SDP-a, SBB-a, Nezavisnog bloka, DF-a, A-SDA i BPS-a.\nParlamentarci bi sutra trebali nastaviti i raspravu o materijalima koje je PS BiH ranije dostavilo Ministarstvo komunikacija i saobraćaja BiH na čelu sa ministrom Juskom.\nTeme:BiH, Hrvatska, izgradnja, komentar, Pelješki most, Vjekoslav Bevanda


Nastavlja dvodecenijska saradnja: Borcu od M:tela 150.000 KM - Gradski Portal - Banja Luka\nKompanija M:tel i Rukometni klub Borac M:tel iz Banjaluke ozvaničili su danas nastavak saradnje potpisivanjem jednogodišnjeg ugovora vrijednog 150.000 KM….\nKompanija M:tel i Rukometni klub Borac M:tel iz Banjaluke ozvaničili su danas nastavak saradnje potpisivanjem jednogodišnjeg ugovora vrijednog 150.000 KM.\nM:tel već 20 godina podržava jedan od najuspješnijih sporskih kolektiva na ovim prostorima, a na potpisivanju ugovora bili su Milosav Parezanović, izvršni direktor za marketing i prodaju kompanije M:tel, Igor Jovanović, predsjednik Rukometnog kluba Borac M:tel, i Vladimir Branković, direktor Borca, Vedran Škoro, potpredsjednik kluba, i Luka Knežević, prvotimac Borac M:tela.\n“Zadovoljstvo je biti uz klub koji godinama beleži uspešne rezultate i koji je osvajač važnih sportskih titula, a koji je, pored toga, i društveno odgovoran kao i naša kompanija. Posebno cenimo ulaganje Rukometnog kluba Borac M:tel u mlade selekcije. Ukidanjem članarina povećali su brojnost omladinskog pogona, tako da je i to jedan od razloga zašto ovaj uspešni klub ima lidersku poziciju. Radujemo se nastavku saradnje i budućih takmičenja ovog banjalučkog kluba koji ima veliku tradiciju, kako na nacionalnoj, tako i na evropskoj sceni”, izjavio je Milosav Parezanović, izvršni direktor za marketing i prodaju kompanije M:tel.\nBorac M:tel ima dugogodišnju istoriju, i klub je koji je osvojio dvije evropske titule.\n“Želio bih da zahvalim kompaniji M:tel što vjeruje u nas, što imamo iskrenu dugogodišnju saradnju. Slogan M:tela nije slučajan i mi u njima zaista imamo prijatelje. U Borac M:telu imamo najmlađu ekipu, lider smo u prvenstvu i sve ide po planu. Nadamo se da ćemo zajedno ispuniti ciljeve, da će naši igrači pokazati zašto su tu i zašto su najbolji, te da ćemo na opštu radost i nas u klubu, i M:tela, i svih koji nas podržavaju, nadamo se i duploj kruni”, poručio je Jovanović.\nDirektor Borca je zahvalio M:telu i naglasio da je produžetak saradnje pokazatelj da su na pravom putu.\n“Mi ćemo se potruditi da ovo povjerenje opravdamo. Svi naši rezultati i uspjeh kluba dijelom su i zahvaljujući kompaniji M:tel. Pokazalo se da je naša škola veoma dobra jer trenutno u timu imamo preko 80 odsto igrača iz naše škole rukometa. Pokazalo se da u mlađim kategorijama možemo da budemo prvi i da budemo po tome prepoznatljivi. Nastavljamo da dalje radimo što bolje, da okupljamo što više mlađih sportista da promovišemo zdrav život i sport, i ne samo rukomet”, rekao je Branković.


Fan pit – zavrti miks u Ušće Shopping Centru\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Clubbing » Fan pit – zavrti miks u Ušće Shopping Centru\nNeko drugi 23. septembar 2013. Clubbing Komentari su isključeni na Fan pit – zavrti miks u Ušće Shopping Centru\nMladi neafirmisani di džejevi imaju priliku da svoje veštine za di džej pultom pokažu u okviru manifestacije Fan pit – zavrti miks, koja traje do petka, 27. septembra, u Ušće Shopping Centru.\nOni koji se najbolje pokažu učestvovaće na završnom muzičkom događaju u subotu, 28. septembra kada će biti održana velika žurka i proglašeni pobednici – najbolji mladi di džejevi.\nU utorak, 24. septembra, događaj će posetiti i delegacija Ministarstva omladine i sporta koja će od 17.00 zvanično proglasiti početak kampanje protiv govora mržnje „No hate speech“.\nZa vreme trajanja manifestacije, svi posetioci imaće priliku da svakodnevno uživaju u predstavljanju i takmičenju disk džokeja, zanimljivim plesnim nastupima, kao i u izložbeno-prodajnom prostoru sponzora, a svi zainteresovani mogu da se priključe i školici di-džejeva i savladaju osnove ove muzičke veštine.\nU okviru finalnog takmičenja na završnom događaju 28. septembra, biće priređena i takmičenja u brejkdensu i hip-hopu.\nManifestacijom Fan pit – zavrti miks počinje nedelja hrane i dobre zabave u okviru kampanje „Ušće spaja sve najbolje“. (danubeogradu.rs)\nTagoviclubbing dub izlasci muzika ušće sc vesti\nPrethodni Festival bluz bendova Srbije, 27. i 28. septembra\nSledeći Drugi koncert Najdžela Kenedija, 10. oktobra


PEHAR KUPA ZA KRAJ USPEŠNE POLUSEZONE - Užice Oglasna Tabla\nдецембар 22, 2016 0220\nRukometaši Sloge su pobedom nad ekipom Radničkog 1964 iz Kragujevca rezultatom 41: 33 osvojili KUP Srbije grupa Zapad. U utakmici odigranoj u Hali sprotova u Požegi, pred oko 500 gledalaca , Sloga je ovom pobedom zapečatila uspehe za ovu polusezonu: nastavak takmičenja u Čelendž kupu, ali i nastavak takmičenja u plej ofu u prvoligaškoj konkurenciji. Imajući u vidu da se Sloga tek nešto više od godinu dana takmiči u Super ligi, uspeh koji je doneo ovo osvajanje KUPa, mada, po mnogima očekivan, ipak, na još jedan način potvrđuje da je ovaj tim zasluženo u društvu najboljih.\nI pored želje i motivisanih Kragujevčana od samog početka utakmice videlo se da je Sloga opravdano favorit u ovoj utakmici, te je stekavši prednost već u prvim minutama, načinom , stilom i prepoznatljivom kolektivnom igrom nagovestila jedino pitanje: sa koliko golova razlike će pehar KUPa ostati u Požegi. Daleko od toga da je utakmica bila laka, jer borbeni gosti nisu gubili nadu sve do sredine drugog poluvremena, ostajući na rastojanju tri do četiri gola razlike. Od četrdesetog minuta Požežani kao da stavljaju tačku na ovo dvoumljenje gostiju i demonstriraju na parketu lekciju iz rukometa. Treba imati u vidu da je trener Savić u ovom delu dao priliku i igračima sa manjom minutažom na terenu , pa su golove zabeležili i Jestrović i Marjanović. Golmani domaćeg tima, Dimitrijević i Gemaljević takođe su, kao i do sada bili na visini zadatka.\nNajefikasniji u timu Sloge bio je Ivan Vokši sa 8 postignutih golova, dva više od Mladena Krsmančića i Miroslava Marjanovića. U ekipi Radničkog 1964 najefikasniji je bio Radenović Branislav sa 9 postignutih golova.


Železnice Srbije za RSE: Bez rizika od opasnog tereta što prolazi kroz Beograd - EkoForum\nObjavljeno 7. februara 2019. od ekoforum\nBEOGRAD – Transport opasnih materija železnicom kroz Beograd potpuno je bezbedan, saopštilo je preduzeće Infrastukture železnice Srbije (IŽS).\nU odgovoru na pitanja Radija Slobodna Evropa (RSE), nakon pisanja štampe o rizicima transporta opasnog tereta kroz Beograd, navodi se da prugom kroz Vračarski tunel, koji se ispod centra glavnog grada Srbije prostire u dužini od 3,5 kilometra od Veterinarskog fakulteta do stanice Vukov spomenik i Pančevačkog mosta, od 1. jula 2018. svakodnevno prolazi dvadesetak teretnih vozova, od kojih u proseku sedam do osam transportuje opasne materije.\nIŽS navodi da ovom trasom teretne kompozicije saobraćaju od 1. jula 2018, kada je obustavljen železnički transport na obilaznoj pruzi oko Kalemegdana i dotadašnjoj Glavnoj železničkoj stanici.\nKako su ranije objašnjavali nadležni, do tada je ovom obilaznicom uglavnom transportovan sav opasni teret, hemikalije i razne druge sirovine, većinom za potrebe hemijske i naftne industrije u Pančevu ali je ta trasa ukinuta kada su šine uklonjene nakon početka izgradnje stambeno-poslovnog kompleksa Beograd na vodi.\nKako saopštavaju u IŽS, transport putnika i robe prugom kroz Vračarski tunel funkcioniše besprekorno jer je Železnička stanica Vukov spomenik, najbezbedniji i najsavremeniji objekat Infrastrukture železnice Srbije, od jula u potpunosti osposobljena i za saobraćaj teretnih kompozicija.\n“To je uključilo i sve bezbedonosne i sigurnosne sisteme u stanici “Vukov spomenik”, a ispunjeni su svi zahtevi inspekcijа zaduženih za ovu oblast,“ saopštilo je preduzeće Infrastukture železnice Srbije.\nKako tvrde u IŽS, takva organizacija nije urađena iz bezbedonosnih razloga.\n“Opasne materije transportuju se u to vreme isključivo iz psiholoških razloga, kako ne bi prolazile kroz stanicu Vukov spomenik dok u njoj ima putnika,” navode u IŽS.\nU tom preduzeću naglašavaju da tunel Vračar i stanica Vukov spomenik u potpunosti mogu da prihvate sav teretni železnički saobraćaj koji prolazi ovim pravcem, kao i da se teretne kompozicije pregledaju pre ulaska u Vračarski tunel.\nOvim pravcem železničke kompozicije idu u takozvanom “hladnom režimu”, što znači da ih zajedno sa isključenim dizel lokomotivama kroz tunel prevlače elektro lokomotive.\n“Takva je situacija sa teretnim i sa putničkim vozovima i to je propisano tehničkim uslovima za železničku stanicu Vukov spomenik pre dve decenije kada je izgrađena,” navode u IŽS.\nTransport železnicom kroz Beograd dodatno je povećan od 1. februara 2019, kada je obustavljen železnički saobraćaj između Stare Pazove i Novog Sada zbog izgradnje pruge za velike brzine između Beograda i Budimpešte. Od tada se kompletan teretni železnički saobraćaj između Beograda i Novog Sada odvija pomoćnim prevoznim pravcem Pančevo–Orlovat–Rimski Šančevi–Novi Sad.\n„U skladu sa ovim izmenama, od 1. februara rteretni vozovi između juga i severa, kao i prema Banatu, saobraćaju kroz beogradski tunel Vračar,“ saopštava IŽS.\nPrethodni članakPrethodno Nikodijević: Upravljanje otpadom po ugledu na moderne gradove\nSledeći članakSledeće Otvoren Međunarodni sajam turizma na Beogradskom sajmu


BRČKO, U Brčkom je produžen rok za prijave na javni poziv za dodjelu novčanih sredstava privrednicima koji su pretrpjeli štetu zbog ograničenja rada usljed pandemije virusa korona, potvrdio je danas gradonačelnik Brčkog Siniša Milić.\nMilić je rekao novinarima da je rok za prijavu produžen do srijede, 22. aprila, do 12.00 časova, zbog velikog broja zahtjeva privrednika.\nJavni poziv objavljen je 6. aprila u skladu sa Programom mjera za sanaciju štete, koji je Vlada Brčko distrikta donijela posljednjeg dana u martu.\nPrema tom programu, privrednim subjektima, pravnim licima i preduzetnicima biće isplaćen novac u visini minimalne bruto plate za mart, za šta će, prema procjeni Vlade, iz lokalnog budžeta biti izdvojeno oko šest miliona maraka.\nMilić je ranije rekao da će pravo na tu vrstu subvencije imati preduzetnici, odnosno pravna lica čije je sjedište u distriktu i gdje obavljaju registrovanu djelatnost, dok oni koji otpuštaju radnike ne mogu računati na ovu vrstu pomoći vlade.\nIzuzeti od ove odluke su i javna preduzeća, ustanove, banke i udruženja građana. Srna\nTagovi: brckokoronaprivredasinisa milic


Merkel je poručila da pandemija korona virusa ne smije biti izlika za ograničenje sloboda (EPA)\nEvropska unija mora pokazati međusobnu soliarnost, osigurati da područja koja su više pogođena pandemijom dobiju više, a da pritom one koje su gospodarski jače ne bude previše opterećene, izjavila je u srijedu u Briselu njemačka kancelarka Angela Merkel.\nU snažnom, proevropskom govoru u Evropskom parlamentu, ona je upozorila da “povratak nacionalizma ne znači imati više kontrole, nego manje”.\nStoga EU mora djelovati zajedno, “moramo osigurati da regije koje su najviše pogođene pandemijom korona virusa dobiju veću pomoć, a da pritom one snažnije ne budu previše opterećene”.\nDodala je da “ne smijemo biti naivni”, i da mnogi jedva čekaju na neuspjeh EU-a.\n“Pandemija korona virusa i rješavanja njezinih posljedica obilježit će njemačko predsjedavanje”, rekla je Merkel predstavljajući prioritete rotirajućeg predsjedništva u drugoj polovici ove godine, prenijela ja Hina.\n“Glavni prioritet predsjedništva jest da vuropska unija iziđe ujedinjena i snažna iz korona krize, ne samo kratkorčno, nego želimo Evropu koja ulijeva nadu. Želimo pokrenuti Evropu”, rekla je.\nIstaknula je pet prioriteta na kojima će Njemačka insistirati tokom svoga predsjedavanja: temeljna prava, kohezija, zaštita klime, digitaliizacija i uloga Evrope u svijetu.\nDolazak u Brisel i posjeta Evropskom parlamentu prvo je putovanje kancelarke Merkel izvan Njemačke od početka korona krize. Kasnije popodne sudjelovat će na mini-samitu s predsjednikom Evropskog vijeća Charlesom Michelom, predsjednicom Komisije Ursule von der Leyen i predsjednikom Evropskog parlamenta Davidom Sassoliijem, a glavna tema je plan za oporavak i višegodišnji budžet EU-a.\nSljedeće sedmice, 17. i 18. jula okupit će se čelnici zemalja članica na prvom fizičkom sastanku na vrhu kako pokušali postići dogovor o tim pitanjima.\n“Svi moramo biti spremni na kompromis, i vi u Evropskom parlamentu također”, rekla je kancelarka. Za dogovor o planu za oporavak i VFO-u potrebna je suglasnost svih zemalja članica i pristanak Evropskog parlamenta.\nGovoreći o temeljniim pravima, Merkel je istaknula da pandemija korona virusa ne smije biti izlika za ograničenje sloboda.\n“Pandemija se nikad ne smije koristiti kao izlika za narušavanje demokratskih načela, ljudskih prava, građanskih sloboda”, rekla je Merkel, dodajući da je ona odrasla u društvu u kojima su temeljna prava bila ograničena.\nIstaknula je važnost kohezije i uzajmne solidarnosti. “Evropa će iz krize izići jača ako pojačamo koheziju, evropska solidarnost nije samo humani pristup, nego je ona korisna za sve”, rekla je.\nIstaknula je da će EU nastojati do kraja godine postići dogovor o budućim odnosima s Velikom Britanijom, ali da EU treba biti spremna i za Brexit bez dogovora.\nMerkel je rekla da će se zauzeti da se do kraja godine održe konferencije o pristupanju, to jest otvore pristupni pregovori sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom.\nPredsjednica Evrposke komisije Ursula von der Leyen zahvalila je kancelarki Merkel i Njemačkoj što su u EU vratili duh zajedništva, osjećaj za cjelinu, a to znači da je “ono što je dobro za Evropu, dobro i za njezine dijelove”.\nIstaknula potrebu za solidarnošću, koja sa sobom nosi i odgovornost te da je zbog toga Komisija u svom planu za oporavak “EU sljedeće generacije” predložila da se pomoć poveže s reformama koje zemlje članice trebaju provesti.\n“Svaka članica mora odraditi svoj domaći rad, svi se moramo promijeniti na bolje”, rekla je von der Leyen.\nNasljednica Merkel o migrantima: ‘Možda i zatvorimo granice’\nNova predsjednica CDU-a rekla je da u slučaju novog vala izbjeglica ne bi postupila kao Angela Merkel.


DIDS2015: Ko će od septembra biti “Gospodari interneta”? - Biznis i Finansije\nHome\tVestiIT i nauka\tDIDS2015: Ko će od septembra biti “Gospodari interneta”?\nby bifadmin 10. marta 2015.\nAmerička Federalna komisija za komunikacije je krajem februara objavila svoje protivljenje daljoj regulaciji interneta zato što je ona “opasna i protivi se principima slobodnog tržišta”. Dok kompanije iz oblasti telekomunikacija najavljuju tužbe, Komisija ostaje pri stavu da se mora implementirati “neutralnost” na internetu. Američki predsednik Barak Obama joj se u ovim naporima pridružio poručujući javnosti da bi internet trebalo da bude javno dobro, i to baš u trenutku kada se zna da je u pripremi nova regulativa za pružaoce usluga pristupa globalnoj mreži.\nO tome se danas polemisalo i na konferenciji Dan internet domena Srbije u organizaciji Registra nacionalnog internet domena Srbije (RNIDS), u okviru teme pod nazivom „Gospodari Interneta“. Naime, radi se o tome da bi bez pravilnog i nediskriminišućeg prevođenja domena u IP adrese i njihove fer raspodele milijardama povezanih uređaja Internet bio rasparčan. Od septembra nadzor nad ovim funkcijama trebalo bi da bude prenesen sa Vlade SAD na „sve nas“, to jest na globalnu internet zajednicu.\nO tome su danas polemisali Žan-Žak Sael, potpredsednik ICANN-a za region Evrope, Leonid Todorov, šef za međunarodne odnose Koordinacionog centra domena RU/RF i direktor Udruženja nacionalnih registara Azijsko-pacifičkog regiona, i Martin Bojl, stariji savetnik za javne politike britanskog nacionalnog registra „Nominet“.\nPre svega, treba objasniti da ICANN, globalna neprofitna organizacija iz Amerike (čiji rad nadzire američka vlada) kroz svoj odeljak IANA vodi računa o dodeli IP adresa, upravljanju u oblasti Domain Name System (DNS), o protokolima koji su uvedeni radi zaštite, pre svega podataka i privatnosti, intelektualne svojine, zaštite nad komunikacijama i kontrole sadržaja i o ostalim funkcijama. Bar je to radila do sada, a za pola godine to će raditi mnogo šira zajednica.\nMartin Bojl je izneo stav da je uloga američke vlade u nadziranju interneta i onako bila simbolična, na šta je odmah reagovao Leonid Todorov tvrdeći da je IANA pre svega vlasništvo američke vlade, iako je njen zvanični vlasnik Univerzitet Južne Kalifornije. Na opasku da je SAD do sada imala mogućnost da odlučuje o regulaciji interneta, Bojl odgovara da uprkos tome ove zemlja nije nikada ranije uticala na uklanjanje zemalja iz DNS sistema, jer da je to uradila ceo način funkcionisanja sistema bi se urušio.\nOno u čemu su svi učesnici panela saglasni je pak konstatacija da je tranzicija upravljanja internetom ozbiljna promena, i da o njoj još treba diskutovati. O tome ko treba da “upravlja” internetom mišljenja su ostala podeljena – Todorov smatra da to ne treba da radi anonimna masa ljudi, podržavajući tako mišljenje američkih republikanaca da ne treba “popuštati” regulativu u ovoj oblasti, dok se Bojl zalaže za novi sistem – transparentan, precizan i odgovoran, u koji će ljudi imati poverenja.\n„Po ovom modelu, ICANN (Internet korporacija za dodeljene nazive i brojeve) imala bi sva ovlašćenja za upravljanje globalnom mrežom, a države, korporacije i drugi akteri, u okviru različitih tela, imali bi mogućnost da daju predloge i aktivno učestvuju u oblikovanju politike i prakse vezane za sajber prostor, ali ne i da samostalno odlučuju. Predloženi model prilično je kompleksan i formalizovan, pa može da dovede do smanjene inkluzivnosti zainteresovanih aktera“, ocenio je Vladimir Radunović, direktor programa sajber bezbednosti i e-Diplomatije „Diplo fondacije“ i moderator panela „Gospodari Interneta“.\nA kakve će to promene u funkcionisanju interneta “običan smrtnik” od septembra moć da primeti? Američki predsednik je najavio zabranu ograničavanja pristupa pojedinim web stranama koja bi važila za provajdere interneta, a pominjao je i mogućnost ukidanja naplate posebne naknade za brz pristup internetu za web stranice.\nInternet provajderi tvrde da će ih pooštravanje regulative odvratiti od ulaganja u infrastrukturu i u poboljšanje usluge.\nB&F Reč nedelje: Aranžman sa MMF\n11 domaćih kompanija traži strateške partnere u Bavarskoj


NKEU: Šta bi sa unutrašnjim dijalogom?\nNKEU i predstavnici vlasti o unutrašnjem dijalogu, mart 2018. godine / Foto: Istinomer/Zoran Drekalović\nNacionalni konvent o Evropskoj uniji (NKEU) pozvao je predstavnike vlasti, a pre svega predsednika Srbije Aleksandra Vučića, da obaveste javnost da li unutrašnji dijalog o Kosovu i Metohiji još traje ili je završen, i postavio pitanje kada će biti objavljen izveštaj o ishodu diskusija vođenih u okviru dijaloga.\nU saopštenju Nacionalnog konventa se podseća da je navršena godina dana od pokretanja unutrašnjeg dijaloga, čiji je cilj bio uključivanje svih relevantnih društvenih aktera u javnu debatu o mogućim rešenjima kosovskog pitanja, piše FoNet.\nNKEU saopštava da njihovi stavovi “podrazumevaju da prioritet u procesu rešavanja kosovskog pitanja bude očuvanje mira i bezbednosti u regionu, da predlog sveobuhvatnog rešenja za normalizaciju odnosa omogući nesmetan put Srbije ka članstvu u Evropskoj uniji i da rešenje bude kompromisno, realno i održivo”.\nPošto normalizacija odnosa sa Prištinom predstavlja važan uslov za evropske integracije Srbije, radna grupa za Poglavlje 35 još jednom poziva predsednika države i Vladu da nastave sa javnim dijalogom o Kosovu i Metohiji i da ga učine što transparentnijim, kako bi se pronašlo rešenja koje bi dovelo do stvaranja uslova za trajni mir u regionu i nesmetani put Srbije ka evropskim integracijama, piše u saopštenju NKEU.\nPostoji li opozicija u Srbiji?Katarina Đokić (BCBP): Srbija izvozi oružje u nestabilne zemlje


I suveniri Srbije se proizvode u Kini - Bizlife.rs\nI suveniri Srbije se proizvode u Kini\n17:59 Beograd, 12/02/2012\nIstraživanje internet stranice „Suveniri Srbije“ pokazalo je da je na domaćem tržištu sve više suvenira koji su prozvedeni u Kini, a prema naružbinama iz Srbije, i to ugrožava konkurentnost ovdašnjih proizvođača.\nKao razlog za pojavu uvoznih suvenira, navodi se da oni imaju nisku cenu, jer koriste prednosti serijske proizvodnje, koja istovremno daje brzu produkciju i nepromenljiv kvalitet.\nU Srbiji se suveniri još najviše izrađuju ručno i nemaju odgovarajući nastup na tržištu. Umesto organizovane, prisutna je uglavnom samostalna prodaja u lokalnim radnjama, galerijama, knjižarama, suvenirnicama i hotelima, a ređe u većim trgovinskim lancima i info centrima lokalnih turističkih organizacija.\nNajzastupljenija je prodaja na improvizovanim tezgama tokom turističke sezone, što rezultira i sezonskom zaradom. Otežavajuća okolnost u plasmanu suvenira je što proizvođači često nisu registrovani, što bi im omogućilo lakšu saradnju sa drugim preduzećima i nabavku jeftinijih sirovina.\nIstovremeno, proizvodi često ne odgovaraju zahtevima tržišta, finalna prodajna cena je često i dvostruko veća od nabavne, a suveniri se prodaju komisiono sa rokom otplate i do 90 dana.