Menučin: Bela kuća radi na novom smanjenju poreza – Krstarica\nMenučin: Bela kuća radi na novom smanjenju poreza\nTanjug 23. januara 2020. 17:10\nDAVOS – Bela kuća je počela rad na drugoj rundi smanjenja poreza, iako budžetski deficit i dalje raste, izveštava CNBC.\n„Predsednik (Donald Tramp) je zatražio od nas da počnemo da radimo na onome što nazivamo ‘porez 2.0’, a to će biti dodatno smanjenje poreza“, izjavio je ministar finansija SAD-a Stiven Menučin toj američkoj televiziji na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu.\nKako je objasnio, ovo smanjenje poreza će biti namenjeno srednjoj klasi društva, a Ministartvo finansija će razmatrati i druge podsticaje za stimulisanje ekonomskog rasta.\n„Predsednik smatra da treba da nastavimo da podstičemo srednju klasu, da su im porezi u prošlosti bili previsoki. Već smo imali velika smanjenja poreza i to je oblast koju ćemo i dalje razmatrati“, rekao je Menučin.\nPriča o smanjenju poreza u izbornoj godini, napominje CNBC, dolazi usred sve većeg rasta budžetskog deficita SAD koji je premašio 1.000 milijardi dolara u kalendarskoj 2019. godini.\nPored toga, ukupan državni dug SAD-a je nedavno prekoračio cifru od 23 biliona dolara, uprkos obećanjima predsednika Trampa da će ekonomski rast desetkovati deficit i oboriti savezni dug, navodi se u tekstu.\nMenučin tvrdi, dodaje se dalje, da će im se smanjenje poreza isplatiti čak i ako rast bude znatno manji od obećanja administracije da će iznositi od 3,0 do 4,0 odsto godišnje, ali priznaje da nivo potrošnje treba redukovati.\n„Nema sumnje da moramo da spustimo stopu rasta državne potrošnje, jer ne možemo da izdržimo povećanje tih deficita na ovim nivoima“, rekao je on.\nAdministracija u Vašingtonu procenjuje da će se ovo smanjenje poreza državi isplatiti u desetogodišnjem periodu, mada je Menučin priznao da će ovo odricanje od dela budžetskih priliva na početku uticati na porast deficita.\nBudžetski deficit 93 milijarde dinara na kraju trećeg…


Vreme 1436 - Globalna konfuzija: Tramp, Putin i geopolitika u kesu\nŠTA DONOSI SUSRET U HELSINKIJU: Vladimir Putin i Donald Tramp\nČetiri trgovinska rata Donalda Trampa, evropska nervoza zbog para za NATO, uznemireni živci Engleza zbog njegovog susreta s ruskim predsednikom, rizici iranske krize\n"Drž’te se, Donald Tramp dolazi!" naslovljava "Dojče vele" jedan tekst na svom sajtu, jednom od onih koji julske susrete na vrhu bezmalo porede s obračunom kod OK korala. Mesec dana nakon što je vašingtonska administracija počela da preti uvođenjem carina brojnim zemljama s kojima ima trgovinski deficit, predsednik SAD Donald Tramp je:\n1. započeo četiri carinska rata;\n2. praktično obezvredio samit G7 u Otavi koji je na dnevnom redu imao reformu Svetske trgovinske organizacije i borbu protiv trgovinskog protekcionizma;\n3. pojačao pritisak na saveznike da Iranu zavedu sankcije i da mu onemoguće izvoz nafte;\n4. tvitovao Saudijskoj Arabiji da asocijacija OPEK ima da poveća proizvodnju nafte kako u slučaju izolacije Irana njena cena ne bi rasla u periodu pred američke kongresne izbore u polovini predsedničkog mandata;\n5. pred samit NATO-a u Briselu 11. i 12. jula, obnovio je zahtev članicama alijanse da izdvajaju 2 odsto GDP za odbranu, što su inače zahtevali i drugi američki predsednici;\n6. najavio posetu Britaniji, nekadašnjem "glavnom mostu" američkog uticaja na evropske poslove, a koju potresa kriza zbog ostavke Dejvida Dejvidsona, sekretara za Bregzit i važnog pregovarača, te ministra spoljnih poslova Borisa Džonsona, što je udarac konceptu Tereze Mej o tzv. "mekom bregzitu";\n7. ali ne najmanje važno – zakazao je razgovor s Vladimirom Putinom lično, zbog čega su se uzmuvali Evropljani, a naročito Britanci.\nCARINSKI RAT SUSEDA I SAVEZNIKA: Prvo je Tramp udario 25-procentne carine na čelik i 10 procentne na aluminijum, koje SAD uvoze iz Evropske Unije (najveći trgovinski partner SAD), Kanade (koja je treći trgovinski partner SAD posle EU i Kine i veliki izvoznik čelika u SAD) i Meksika (četvrtog po obimu američkog trgovinskog partnera).\nKanada je odgovorila uvođenjem svojih sankcija na 80 američkih proizvoda, na američki čelik i aluminijum, na soju, kafu itd., a Meksiko carinama na američku svinjetinu, čelik i druge robe. I EU je, takođe, odgovorila carinama na 3,4 milijarde dolara vredne robe kao što su burbon, sok od pomorandže, motocikli "harli dejvidson" i druge.\nTo su sve bili probni baloni trgovinskog rata, koji je pretio da se rasplamsa (videti tekst Tramp na rampi, "Vreme" br. 1431, 7. jun 2018). Tramp je, naime, Evropljanima zapretio da bi mogao nametnuti 20 odsto carine na automobile izrađene u evropskim fabrikama, tvrdeći da su američke carine na evropski uvoz 2,5 odsto, dok EU ima tarifu od 10 odsto za automobile iz inostranstva.\nNemačka finansijska publikacija "Handelsblat" objavila je da je, u međuvremenu, američki ambasador u Berlinu Ričard Grenel predložio mogulima nemačke auto-industrije da svaka strana usvoji nulte tarife, iako nije jasno koliko je takvo rešenje prihvatljivo za EU kao blok. Postupak američkog ambasadora, koji je ranije izazvao skandal tvrdeći da mu je namera da pojača desnicu u Evropi, osudile su nemačke socijaldemokrate uz naglasak da je saveznički ambasador morao da razgovara s nemačkim ministrima i da Nemačka nije banana republika. Angela Merkel je nekoliko puta najavila da će se pregovarati o izbegavanju trgovinskog rata, a nije isključila ni evropsku odmazdu.\nIzgleda da se glasno vikalo, a pregovaralo tiho i neprijatno, uz ucene i koncesije.\nNeki ruski mediji preneli su, na primer, da su Nemci saopštili kako su im Amerikanci rekli da neće uvoditi sankcije evropskim firmama koje proizvode cevi za gasovod Severni tok 2, koji su Amerikanci pokušavali da osujete, pod izgovorom da EU treba da spreči Rusiju da je energetski ucenjuje, a zapravo u nameri da u EU obezbede tržišnu nišu za američki tečni gas, koji je za 30 odsto skuplji od ruskog. Ruski predsednik Vladimir Putin je posle razgovora s Angelom Merkel, zauzvrat, obećao da će Gasprom pregovarati i o transferu neke količine gasa kroz otpisane gasovode preko Ukrajine, ali samo pod uslovom da imaju ekonomsko opravdanje. Ukrajinski predsednik Petro Porošenko je posle u Briselu, u prisustvu predsednika Evropskog saveta Poljaka Donalda Tuska i dalje ponavljao da taj Severni tok 2 nije komercijalni već politički projekat...\nKINESKA MATEMATIKA: Krenuvši u realizaciju svog "America First" protekcionizma, Tramp podiže američku zastavu, koja je, kako piše revija "Atlantiko", proizvedena u Kini.\nJednog Četvrtog jula, na dan američkog nacionalnog praznika, lokalni novinar TV ABC Len Stivens, sada direktor komunikacije na Univerzitetu Liberti, pozdravio je svoje gledaoce iz Virdžinije: "U redu, patriote, pitanje za vas: da li je vaša američka zastava proizvedena u SAD ili je napravljena u Kini?" Vlasnik lokalne prodavnice zastava je potvrdio da mnogi potrošači kupuju jeftine američke zastave uvezene iz Kine.\nNeki su čak govorili o trgovinskom ratu najvećem u istoriji kada je Tramp nametnuo 25-procentne carine na 34 milijarde dolara vrednih 818 kineskih proizvoda, mašina i opreme, visokotehnoloških industrijskih proizvoda i elektronike i druge robe proizvedene u okviru programa "Made in China-2025". Onda je usledila nova carinska lista na robu iz Kine vrednu 16 milijardi: mašine, auto delovi, medicinska oprema, elektronika...\nKina, koja je iza EU druga na listi trgovinskih partnera SAD, odmah je, u podne 6. jula, odgovorila uzvratnim 25 procentnim carinama na 34 milijarde vrednih 545 vrsta robe, što pogađa nekih 12 proizvodnih sektora u SAD, uključujući električne automobile, ali pre svega poljoprivrednu proizvodnju u vrednosti od 20 milijardi dolara (viskija, svinjetine, soje, koju će Kinezi možda uvoziti iz Brazila i nekih drugih zemalja). Te carine na robu vrednu 50 milijardi dolara, prema kineskim proračunima, mogu uticati samo sa 0,2 procenta rasta BDP. "Njujork tajms" izračunava da odgovor Kineza i drugih nacija može pogoditi američki izvoz u vrednosti od 75 milijardi američkih dolara, što je i dalje mali deo prošlogodišnjih 1,55 milijardi dolara trgovinske razmene Sjedinjenih Država. Gora je senka pretnje...\nDonald Tramp je, naime, naložio da se kao odgovor na kineski odgovor definiše lista kineske robe u vrednosti do 200 milijardi dolara za uvođenje dodatnih carina od 10 odsto, a kao odgovor na odgovor na odgovor – carinjenje robe vredne više od 500 milijardi dolara, dakle, na gotovo celokupni kineski izvoz u SAD... Po toj logici, Peking u budućnosti neće moći da potpuno simetrično odgovori na carine Vašingtona, pošto Kina u odnosu na SAD ima trgovinski suficit od 375 milijardi dolara... S druge strane, SAD trenutno nemaju kapacitete u kojima bi proizveli ogromne količine uvozne kineske robe, a za izgradnju kapaciteta je potrebno vreme.\nI Moskva je reagovala na carine na čelik i aluminijum koje joj je nametnuo Vašington u martu. Premijer Dmitrij Medvedev potpisao je ukaz o povećanju carine od 25 odsto do 40 odsto na neku američku robu, za koju ruska vlada smatra da može naći zamenu u Rusiji.\nKako je za "Raša tudej" objasnio profesor Odeljenja za svetsku ekonomiju i međunarodne poslove Aleksej Portanski, efekat pogoršanja zbog rusko-američke trgovinske konfrontacije ne bi trebalo da je tako razarajući po rusku ekonomiju kao u slučaju rasplamsavanja trgovinskog rata između SAD i Kine, jer američki uvoz iz Kine vredi oko 530 milijardi dolara, a iz Rusije – samo 22 milijarde dolara.\nA i rusko-američka priča nema komercijalnu osnovu.\nMOŽEŠ LI MI UČINITI USLUGU?: Najava Trampovog susreta s Putinom jedan na jedan izazvala je u Vašingtonu seriju spekulacija među tzv. panditima, učenim ideolozima (pandit, izraz pozajmljen iz hindu filozofije, koji se odnosi na učene sveštenike koji vladaju sanskritom) da li će kagebeovac Putin iskoristiti Trampovo krhko znanje i navesti ga da nešto obeća, kao što je u novembru 2017. i u martu 2018. pozvao Putina da poseti Belu kuću mimo preporuka svojih savetnika koji su smatrali da su šanse za progres u supstancijalnim pitanjima minimalne.\nAleksej Arbatov, šef Centra za međunarodnu sigurnost pri Nacionalnom istraživačkom institutu svetske ekonomije i međunarodnih odnosa "Primakov" u članku za Karnedži fondaciju piše kako je "gospodar dvosmislenosti" Putin, kada je nagrađivao talentovanu decu, upitao jednog dečaka: "Gde se završava granica Rusije?" "Beringov prolaz!" brzo je odgovorilo talentovano dete: "Odgovor nije tačan, ruska granica nema kraja...", kaže Putin. Ta anegdota je svojevremeno izazvala talas sumnji u ruske ekspanzionističke namere i naglašenu neugodnost u susednim zemljama, a Arbatov skreće vodu na to da je Putin možda imao u vidu veliku kulturu Rusije i bezgraničnu metafizičku sliku koju Rusi gaje o sebi, ili nešto drugo. A to je, zapravo bilo trik pitanje iz matematike za malu maturu: granica je zatvorena kriva linija, a kriva zatvorena linija nema ni početak ni kraj...\nMatematika i politika se razlikuju, čak i rezultat izbora dobijen prostim sabiranjem se već dve godine množi "ruskim faktorom". Veliki deo američkih analitičara inače već dve godine piše kao da su ruske specijalne snage okupirale Kapitol hil i u Beloj kući drže taoce. Taj susret Trampa i Putina, najavljen za 16. jun u Helsinkiju, gradu koji ima dugu tradiciju održavanja samita SAD-Rusija, ugovoren je, inače, nakon posete Moskvi Trampovog hardlajnera, savetnika Džona Boltona.\nU intervjuu za TV Foks u junu Tramp je uobičajeno tviter-uprošćeno spekulisao da bi tokom večere s Putinom mogao da kaže: "Možeš li da mi učiniš uslugu? Možeš li da izađeš iz Sirije? Možeš li da izađeš iz Ukrajine?"\nPutin je, doduše, u jednoj prilici stavio do znanja da bi bio zadovoljan ako bi primenom tzv. Minskih sporazuma Donbas osigurao status koji je posle mira u Groznom dobila Čečenija. O Krimu Rusi uopšte ne žele da razgovaraju, što i neki Amerikanci, izgleda, počinju da primaju k znanju. "Nešenel interest", na primer, piše da bi sankcije prema Rusiji, kad je Krim u pitanju, mogle da se porede s nečim nalik na sankcije koje bi Meksiko uveo protiv SAD zbog zauzimanja Nјu Meksika 1848!\nStvari su, ipak, mnogo kompleksnije i teško ih može obuhvatiti Trampova poslovična američka fraza "Would you do me a favor?"\nOdnosi između Moskve i Vašingtona opisuju se kao loši i nepredvidljivi. Nakon četrdeset godina hladnog rata, period od druge polovine 1980-ih do druge polovine 2000-ih na Zapadu smatraju dobrim i konstruktivnim periodom, a u Rusiji periodom agonije posle raspada i divljeg kapitalizma. Po zapadnom, često ljutitom shvatanju, Rusija je napustila ono što se na Zapadu percipira kao put razvoja evropskog stila, u smislu stvaranja liberalnih demokratskih normi i institucija, integracije sa zapadnim državama, aktivnom diplomatijom i jačanjem vojnih kapaciteta, te teži obnovi statusa Rusije kao nezavisnog, globalnog centra moći. Ona podstiče koalicije koje se protive globalnoj dominaciji Sjedinjenih Država, kao što su BRIKS (Brazil, Rusija, Indija, Kina i Južna Afrika), Organizacija ugovora o kolektivnoj sigurnosti, Evroazijska ekonomska unija i Šangajske organizacije za saradnju.\nRusiju je, pak, uznemiravalo približavanje NATO-a ruskim granicama, slanje suvozemnih snaga u baltičke zemlje, instalacija tzv. raketne odbrane u istočnoevropskim zemljama i javljali su da će na sve zapadne mere odgovarati recipročno i brzo (зеркално и мгновенно). Najavu Donalda Trampa da bi rado normalizovao odnose s Putinom, Rusi su rado slušali, ali stvarni stav Kremlja sadrži odgovor Sergeja Lavrova na primedbu da Zapad Moskvi ne veruje: "Ne verujemo ni mi njima!"\nNakon pobede Donalda Trampa na predsedničkim izborima u SAD 2016. rusko-američki odnosi su, uprkos euforiji, u delu medija pogoršani. Odmah je počeo novi ciklus u američko-ruskoj trci u naoružanju, koji obuhvata nuklearno i konvencionalno oružje, ofanzivne i odbrambene sisteme, uključujući sredstva za sajber rat i (eventualno) svemirsko oružje. Superstruktura ugovora i kontrola naoružanja Moskve i Vašingtona izgrađena tokom nekoliko decenija ušla je u period krize i dezintegracije. Plašljivi pokušaji normalizacije saradnje oko pitanja kao što su Sirija i Ukrajina imaju slabe rezultate zato što su takvi napori osujećeni otporom uticajnih domaćih aktera u Sjedinjenim Državama i Rusiji, a takođe zato što se ovi napori odnose na višestruke probleme sa mnogim spoljnim učesnicima, konstatuje Arbatov.\nSva ta nagomilana pitanja ne može rešiti jedan kominike. Čak i ako se situacija u Ukrajini mirno reši i ako se izbegne oružani sukob preko posrednika između Rusije i Sjedinjenih Država u Siriji, neće biti moguće prevazići ovu široko rasprostranjenu krizu ni samo jednim paketom sporazuma. Sergej Lavrov je precizirao da pisanog dnevnog reda za taj razgovor nema i da će dvojica predsednika odlučiti o čemu će razgovarati. Tu i tamo pominjano je da bi oni mogli razgovarati o ratu u Siriji, stanju u Ukrajini, odnosima između SAD i Rusije i drugim pitanjima nacionalne bezbednosti.\nNERVOZA ENGLEZA: Nije, pak, jasno otkuda toliko uzbuđenje u SAD i EU zbog susreta Trampa i Putina, koji su, inače, dugo razgovarali na samitu G20 u Hamburgu prošle godine, a zatim ponovo na ekonomskom samitu u Aziji i Pacifiku četiri meseca kasnije. Sudeći po pisanju lista "Gardijan", najvidljivija je nervoza u Londonu, gde britanske diplomate strahuju da će impulsivni američki predsednik ostaviti Evropu na cedilu i insistirali u razgovoru sa američkim savetnikom za nacionalnu bezbednost Džonom Boltonom u Londonu da Tramp nikako ne pritiska taster za resetovanje – resset buton – sa Rusijom. Britanija, inače, zvanično ostaje opuštena u vezi sa sastankom Putina i Trampa pošto su samiti između ruskih i američkih lidera sasvim normalni, jer i pre Trampa s Putinom su razgovarali i Angela Merkel i Emanuel Makron, ali, prema pisanju lista "Gardijan", mogućnosti zbližavanja Rusije i ovog američkog predsednika uznemirava britanske živce.\nVelika Britanija je, sticajem vlastitih izbora i okolnosti, među zapadnim silama najviše neprijateljstva gajila prema Putinu i sada rizikuje da loše podnese svoj istureni položaj. U okviru NATO-a, London je poslao 800 vojnika u Estoniju i u velikoj meri podstiče jačanje istočnog krila NATO-a protiv navodne ruske agresije. Insistira i na reformi vojne komandne strukture Alijanse kako bi se uzela u obzir ruska pretnja na visokom severu. Arktik?\nIgrajući na kartu zaštite evropskog istoka od ruske opasnosti, o čemu je britanska obaveštajna služba i zvanično i neformalno dostavila detalje, Britanija je imala izvesne koristi – izvoz opreme, obuka, obaveštajne usluge, a posle Bregzita i mogućnost da se preko vojne infrastrukture utiče na zbivanja na Kontinentu.\nBritanski ministar inostranih poslova Boris Džonson, nedelju dana pre nego što će zbog insistiranja na tvrdom Bregzitu podneti ostavku, u Kopenhagenu je grmeo protiv "nemilosrdne ruske agresije širom Ukrajine i na njene neprestane kampanje dezinformacija".\nZAŠTO KAŽEŠ STRATEGIJA, A MISLIŠ NA PARE?: "Evropljani uopšte nisu zabrinuti zato što se američki predsednik bavi Rusijom, ali se plaše zato što ne znaju njegov strateški okvir", rekao je Danijel Frid iz Atlantskog saveta i bivši američki ambasador u Poljskoj.\nTramp ponavlja zahtev koji je pre njega istakao njegov sekretar za odbranu general Džim Matis da Evropljani izdvajaju 2 odsto BDP-a za odbranu. Tramp je zahtev opravdavao podatkom da je samo misija u Afganistanu koštala Sjedinjene Države 80 puta više nego Nemačku, da je tamo više od 20.000 američkih vojnika ranjeno, a skoro 2.000 stradalo u borbi, a nasuprot tome, povređeno je 204 nemačka vojnika, a 35 ubijeno... Berlin trenutno investira 1,2 odsto nemačkog BDP-a u svoju vojsku, a vlada je rekla da će do 2024. godine dostići najviše 1,5 odsto. Nemačka ministarka vojske Ursula fon der Lajen putovala je u Vašington, ali nije bila u stanju da ubedi američke hardlajnere u to da Nemačka ne može da isporuči tražena 2 odsto BDP-a za vojsku. Trampov savetnik Džon Bolton je slušao, da bi pri kraju sastanka jasno saopštio Ursuli fon der Lajeu kako je nemački angažman bio dobar, ali da za bivšeg biznismena Trampa "samo keš važi" i da je Tramp veoma ljut zbog toga što Berlin nije postigao taj rezultat.\nPrema tekstu "Vašington posta", Pentagon trenutno proučava koliko bi koštalo da povuče ili pomeri veliki deo od 35.000 vojnika stacioniranih u Nemačkoj.\nČlanak je iznenadio mnoge u Berlinu. Samo nekoliko sati pre objavljivanja, američki ambasador Grenel je u privatnom razgovoru rekao nemačkim zvaničnicima da nema planova za povlačenje trupa, već da bi u narednim godinama zapravo bilo više američkih vojnika koji su stacionirani u Njemačkoj nego ranije. To protivreči vestima da Poljska namerava da investira dve milijarde dolara radi dislociranja američke vojske na svojoj teritoriji.\nNe postoji način da se zna da li je ambasador, bliski Trampov poverenik, lagao, piše magazin "Špigl" i citira predsednika nemačke Federalne akademije za bezbednosnu politiku Karla Hajnca Kampa koji kaže da su NATO saveznici shvatili da imaju posla sa "nepredvidivim i očigledno mentalno oštećenim američkim predsednikom", te da samit NATO "potpuno nezavisno od činjeničnih pitanja, može da se završi u haosu". "Dojče vele" prenosi pretpostavke diplomata NATO-a da bi SAD mogle da zahtevaju da evropske članice direktno plaćaju za stacioniranje američkih trupa na kontinentu: cash for security.\nPROTIV IRANA, OD NAFTE DO FUDBALA: Iranska kriza je možda najrizičnija od pomenutih tinjajućih ili "izvikanih".\nU hotelu Palas Koburg u Beču, iranski šef diplomatije Džavad Zarif se 7. jula sreo s pet međunarodnih posrednika (iz Francuske, Velike Britanije, Nemačke, Kine i Rusije), koji su 2015. u tom istom hotelu potpisali ugovor veka pod nazivom Zajednički sveobuhvatni plan dejstva, po kom Teheran odustaje od nuklearnog programa u zamenu za skidanje sankcija. Amerikanci nisu prisustvovali pošto je Tramp 8. maja potpisao dokument o izlasku SAD-a iz sporazuma s Iranom, što je bilo njegovo predizborno obećanje.\nAmeričke sankcije prema Iranu su zamišljene široko – od nafte do fudbala. Između ostalog, fudbalska reprezentacija Irana na Svetskom prvenstvu 2018, na primer, nije mogla više da koristi Najki kopačke. SAD su najavile da će od 6. avgusta blokirati iranske dolarske račune, promet zlata i drugih plemenitih metala, zabraniti prodaju Iranu grafita, aluminijuma, čelika, uglja, industrijskog softvera i uvoz u SAD iranskih tepiha i prehrambenih proizvoda. Najavili su i da će se u sledećoj fazi SAD fokusirati na sankcije protiv energetskog sektora Irana. Od juna funkcioneri američkog Stejt departmenta i američkog Trezora putuju po Evropi i Aziji s ciljem da prenesu pretnje da će pod američkim sankcijama naći oni koji ne slušaju savet da prekinu poslovanje s Iranom.\nUprkos sporazumu koji su krajem prošlog meseca potpisali OPEK i Rusija da bi povećali proizvodnju do milion barela dnevno, cena nafte "brent", porasla je na više od 77 dolara za barel. Neposredni povod bila je blokada u isporuci nafte iz Libije i Venecuele, dveju zemalja u previranju, ali i pritisak administracije Donalda Trampa na saveznike Sjedinjenih Američkih Država da do 4. novembra uvoz nafte iz Irana svedu na nulu ili se suoče sa kaznama zbog kršenja američkih sankcija. U intervjuu za TV Foks koji je emitovan 1. jula, on je naložio OPEK-u da prestane da manipuliše tržištem, uz pretnju da će neke njene članice izgubiti američku zaštitu ako ne poslušaju. Posle Trapove tvit-poruke "Smanjite cenu sada! " Saudijska Arabija je rekla da će u koordinaciji sa drugim zemljama proizvođača "koristiti svoje rezervne kapacitete kada to bude bilo potrebno zbog bilo kakvih budućih promena snabdevanja i potražnje nafte".\nIranske ambicije Donalda Trampa rade protiv njegovih domaćih političkih interesa, zaključuje londonski "Ekonomist". Veće cene nafte odgovaraju američkim naftašima, ali pogađaju vozače sa nižim primanjima, glasače republikanaca na srednjoročnim kongresnim izborima iako neke republikanske države proizvode naftu, pa će imati koristi od viših cena.\nMeđutim, ako Tramp ne može da obori OPEK, može da interveniše na tržištu smanjujući američke specijalne rezerve nafte. Uprkos njegovoj tekućoj kampanji za podsticanje agresivnijeg povećanja proizvodnje nafte, Morgan Stenli je izneo grubu prognozu cene "brenta" na 85 dolara za barel sledeće godine. Pritisak na tržište nafte mogli da ublaže oni koji moraju da izvoze. Iranski premijer, koji je, inače, prognozirao da će Trampova iranska politika podići cenu nafte na 100 dolara za barel, nagovestio je da bi njegova zemlja mogla da pokuša da izvozi naftu na osnovu barter plaćanja ako sankcije SAD ugroze njen pristup globalnom finansijskom sistemu. Venecuelanska industrija nafte računa na povećanje proizvodnje nafte pošto će verovatno Kineska razvojna banka tamo uložiti 250 miliona dolara za obnovu kapaciteta.\n"Čak i ako Saudijska Arabija obezbedi veliki deo nafte kako bi nadomestila bilo kakve nedostatke iz Irana ili Libije ili Venecuele, tržište će biti nestabilno zbog prilično niskog nivoa rezervnih kapaciteta", ocenio je Bart Melek, šef globalne strategije u TD Sekjuritis u Torontu.\nEVROPSKA ODBRANA OD AMERIČKIH SANKCIJA: U Beču, ministri "6-1" su ubeđivali iransku delegaciju da će se boriti za očuvanje ugovora. Nemačko ministarstvo spoljnih poslova i ministar inostranih poslova Francuske Žan Iv Drian ocenili su da ugovor s Iranom garantuje regionalnu stabilnost. To je ponovio i ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov pred susret s evropskom komesarkom Federikom Mogerini i sa kineskim kolegom Van Ijem, uz napomenu da situacija nije jednostavna. Složno su zaključili da će od sada "zajedničke komisije na nivou eksperata razmatrati mogućnosti da, bez obzira na odluku SAD, nastave da se pridržavaju svih obaveza iz sporazuma, kao i da obezbede takve metode trgovine i ekonomske veza sa Iranom, koje neće zavisiti od hirova Sjedinjenih Američkih Država". Konačni izveštaj pominje: "zaštitu firmi od efekata vanteritorijalnih američkih sankcija", "održavanje efektivnih finansijskih kanala sa Iranom", "nastavak izvoza iranske nafte i gasa, naftnih i petrohemijskih derivata ", "podršku privrednim subjektima koji trguju sa Iranom", "podršku za trgovinu i investicije u Iranu ".\nU međuvremenu, Evropska komisija je počela da definiše niz zaštitnih mera, u koje spada i uredba kojom se teritorija EU štiti od ingerencije američkih sudova – zabranjuje se kompanijama iz EU da se podvrgavaju vanteritorijalnim američkim sankcijama. Takođe, radilo se na konstruisanju mehanizma EU za direktne bankarske transfere Centralne banke Irana bez stranih posredničkih banaka i uvođenje pojednostavljenih procedura za finansiranje projekata u Iranu od strane Evropske investicione banke (EIB). Neki stručnjaci smatraju da EU može reći Evropskoj investicionoj banci da više ulaže u Iran, ali sama banka odlučuje koje projekte finansira, pa može biti veoma uzdržana, s obzirom na to da novac prikuplja i na američkom tržištu. Direktor američkog odeljenja političkog planiranja Brajan Huk je, kako piše ruski "Komersant", najavio da je 50 kompanija već najavilo nameru da napusti Iran, među njima Total, Pežo, GE, Boing, Simens, pa i ruski Lukoil.\nŠta je plan B ukoliko evropske kompanije (uglavnom privatne) odluče da ne zapadnu pod američke sankcije i da smanje poslove sa Iranom? EU se i dalje trudi da izdejstvuje da Vašington izuzme neke evropske kompanije iz sankcija, a moraće i da ubedi svoje kompanije da su bezbedne. Sa svoje strane, iranski predsednik Hasan Rohani tokom svoje evropske turneje, kako piše petrogradski "Komersant" 5. jula, više puta je govorio o željama Teherana da se sačuva nuklearni sporazum, ali je i naglašavao da Iran ne isključuje ni mogućnost oštrog smanjenja saradnje sa Međunarodnom agencijom za atomsku energiju, koja prati implementaciju sporazuma. Komandant iranske Revolucionarne garde Mohamad Ali Džafari je, pak, stavljao na znanje da je Iran spreman da blokira moreuz Ormuz, kroz koji ide oko 30 odsto svetske nafte. Međutim, Sergej Lavrov je rekao da se u Beču o toj temi nije razgovaralo.\nSIRIJSKI PREDUJAM: Zanimljive mogu biti i indikacije o tome da je pred susret Trampa i Putina dat izvesni predujam za neki sporazum oko Sirije, koji možda smanjuju američku nervozu zbog uloge Irana u bliskoistočnom regionu. Na primer, prema pisanju sajta Al monitor, koji je u Vašingtonu pokrenuo američki biznismen arapskog porekla i koji donosi prevedene vesti s Bliskog istoka, Sjedinjene Države žele da Rusija bude odgovorna za ograničavanje iranskog uticaja u Siriji.\nNakon što su 18. juna uz rusku vazdušnu podršku počeli napadi sirijskih snaga na južni front opozicije u provincijama Dara i Kuneitra, u zoni jugozapadne deeskalacije, koje obezbeđuju Rusija, Jordan i Sjedinjene Države, američka ambasada u Amanu uputila je 24. juna pismo čelnicima tih južnih pobunjeničkih frakcija u kome im se poručuje da ne očekuju podršku. Izrael i Jordan su takođe dali Moskvi zeleno svetlo za vođenje operacija u provincijama Dara i Kuneitra, pod uslovom da tamo budu raspoređene samo sirijske vladine snage i da sve proiranske grupe – prvenstveno libanski Hezbolah – budu uklonjene iz tih područja.\nKao rezultat toga, uz rusko posredovanje 6. jula je postignut dogovor da se sa južnog fronta povuče 6000 opozicionih boraca na severozapad, u Idlib. Neki pripadnici pobunjeničkog Južnog fronta ostaju na jugu pod uslovom da se razoružaju i, eventualno, dobiju status lokalne naoružane grupe pod državnom zastavom, te da zajedno sa ruskom vojnom policijom osiguravaju region od proiranskih grupa, što bi Vašington, Tel Aviv i Aman mogli pozdraviti.\nOnaj lošiji scenario preti opasnim posledicama. "Ako bi se nuklearni sporazum s Iranom srušio i Teheran nastavio da razvija program nuklearne energije, to bi dramatično povećalo potencijal za vojnu akciju protiv Teherana bilo iz Izraela, ili iz Izraela i Sjedinjenih Država", ocenio je Andrej Baklicki iz ruske neprofitne organizacije za proučavanje bezbednosti PIR centar.\nMaksim Sučkov, redaktor bliskoistočnog pregleda Al Monitor (SAD) u izjavi "Komersantu" procenjuje da u SAD postoji snažna želja da se iranska država oslabi iznutra i učini manje operativnom na regionalnom nivou, te manje opasnom za američke saveznike u regionu, a to je dug put. Mnogo je lakše pomoći da se režim sruši u nadi da će nova vlada biti podložnija američkom uticaju i da neće težiti regionalnoj dominaciji mada, po njegovoj oceni, Amerikanci nemaju ideju kakva bi to vlada mogla biti.\nDestabilizacija još jedne zemlje na Bliskom istoku? To bi tek bio put u nove katastrofe i krvavi dodatak na postojeći trgovački galimatijas...


Uspešni Srbi u Švedskoj putem skajpa u Nišu - Dijaspora na vezi - Dijaspora na vezi\nDijaspora na vezi > Društvo > Uspešni Srbi u Švedskoj putem skajpa u Nišu\nMladi ambasadori organizovaće tokom marta u niškom „Deli“ prostoru četiri skajp konferencije na kojima će razgovarati sa Srbima koji su postigli uspehe u Švedskoj. „Cilj ovih konferencija jeste da se zainteresovanim Nišlijama prenesu znanja i iskustva koja su njihovi sunarodnici stekli, a kako ovo ne bi bilo jednosmerno prenošenje znanja, Mladi ambasadori će kratkim video-prezentacijama predstaviti kulturu i istoriju Niša Srbima u dijaspori“, istaknuto je na FB profilu ove organizacije.\nPrva konferencija održaće se 7. marta od 19 sati kada će sagovornica putem skajpa biti glumica i producentkinja Jelena Mila. Ona je na Velikoj sceni Narodnog pozorišta u Beogradu debitovala 1989, a 2006. na Velikoj sceni Kraljevskog narodnog pozorišta u Stokholmu. Danas vodi svoju produkcijsku kompaniju M.A.M.M.A i osnovala je prvi festival balkanskih filmova u Švedskoj i Norveškoj – BaNeFF.\nPotom će se 14. marta u niškom „Deliju“ virtuelno razgovarati sa Miškom Stanišićem. On je u Stokholmu skoro deset godina vodio „mYUsic club“, koji je promovisao jugoslovensku rok i filmsku kulturu. Danas je suosnivač i kreativni direktor međunarodne mreže „Terraforming“, koja svoja predstavništva ima u Stokholmu, Amsterdamu i Novom Sadu, i preko nje se povezuju eksperti iz Srbije sa kolegama iz drugih evropskih zemalja.\nNedelju dana kasnije, Nišlije će moći da razgovaraju sa svojim sugrađaninom Jovanom Antovićem, koji je završio Medicinski fakultet u Nišu. Proglašen je za najboljeg diplomiranog studenta grada Niša i Univerziteta u Nišu, kao i najboljeg diplomiranog studenta medicine Srpskog lekarskog društva za 1993. godinu. Godine 2000. odlazi na doktorske studije na Karolinska institut u Švedskoj, gde i danas radi kao profesor i viši konsultant na predmetu Klinička hemija, Karolinska univerzitetske bolnice i kao medicinski odgovoran vodi kompletnu koagulacionu dijagnostiku.\nPoslednjeg ponedeljka u martu preko skajpa će se u „Deliju“ predstaviti Jovan Radomir, voditelj nacionalne švedske televizije SVT. Na televiziji je zadužen za muzički program i tokom svoje karijere je vodio više muzičkih emisija i uradio intervjue sa mnogim poznatim licima, poput muzičara iz „Ajron Mejdena“ i „Metalike“, Selin Dion, Eminemom… Pored toga, Jovan je napisao knjigu „Moj Balkan“, koja obuhvata najbolje kulinarske recepte, putopise i prikazuje balkanski mentalitet.\nUdruženje Mladi ambasadori uz podršku Ministarstva za spoljne poslove, Uprave za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu realizuju projekat „Kultura za znanje”. Podršku ovom projektu dali su Francuski institut u Nišu, Ambasada Austrije u Beogradu i Ambasada Švedske u Beogradu. Svake nedelje od marta do juna biće organizovana po jedna skajp konferencija tokom koje će uspešni Srbi iz Švedske, Austrije i Francuske prenositi svoja znanja i profesionalna iskustva zainteresovanim Nišlijama.\nTagovi : Deli,Jelena Mila,Jovan Antović,Jovan Radomir,Miško Stanišić,Mladi ambasadori,skajp,Švadska


Tramp kaže da ima "vrlo dobar odnos" sa Kim Džong Unom - Worldnews.com\nTramp kaže da ima "vrlo dobar odnos" sa Kim Džong Unom\nPredsednik Donald Tramp rekao je da u vrlo dobrim odnosima sa severnokorejskim liderom Kim Džong Unom, uprkos njihovoj nedavnoj debati po pitanju toga na čijem se stolu nalazi veće nuklearno dugme. "Verovatno imam vrlo dobar odnos sa Kim Džong Unom", rekao je Tramp za Vol strit žurnal u četvrtak, dodajući: "Imam odnose sa\n"Imam odnose sa ljudima. Mislim da biste vi ljudi bili iznenađeni"\nPredsednik SAD Donald Tramp planira da u nedelju telefonom razgovara sa severnokorejskim liderom Kim Džong Unom, posle istorijskog samita u Singapuru. Tramp je rekao da je...\nAmerički predsednik Donald Tramp otkazao je samit sa severnokorejskim liderom Kim Džong Unom, zakazan za 12. jun u Singapuru, iako je Severna Koreja ispunila obavezu i...\nMediji: Direktor CIA se sastao sa Kim Džong Unom\nDirektor CIA, Majk Pompeo, otputovao je u Pjongjang na tajni sastanak sa severnokorejskim liderom Kim Džong Una, javilo je više medija. Sastanak je trebalo da pripremi...\nPredsednik Donald Tramp kaže da postoji “dobra šansa” da severnokorejski lider Kim Džong Un učini “ispravnu stvar za svoj narod I čovečanstvo” time što će preduzeti korake...\nRusija pozvala Kim Džong Una u posetu\nRuski predsednik Vladimir Putin pozvao je severnokorejskog lidera Kim Džong Una na ekonomski forum u Vladivostoku, koji se održava u septembru. Portparol Ministarstva...\nKim Džong Un spreman za razgovore, Tramp potvrdio sastanak\nPredsednik Donald Tramp rekao je da očekuje da će se sastanak sa severnokorejskim liderom, Kim Džong Unom, održati u maju ili početkom juna. Komentar američkog lidera...\nPredsednik Donald Tramp rekao je da očekuje da će se sastanak sa severnokorejskim liderom, Kim Džong Unom, održati u maju ili početkom juna. Komentar američkog lidera usledio je nakon izjave američkih zvaničnika da je Kim spreman da razgovara o denuklearizaciji Korejskog poluostrva. To je bila...\nTramp dobio pismo od Kim Džong Una\nBela kuća saopštila je da je predsednik Tramp primio pismo od severnokorejskog lidera Kim Džong Una o sastanku dvojice lidera u junu u Singapuru. "Cilj prepiske je postizanje napretka u ispunjavanju obećanja datih u zajedničkom saopštenju posle samita", rekla je portparolka Sara Sanders. Tramp se prethodno u tvitu zahvalio Kimu na, kako je naveo, veoma...\nAmerički predsjednik Donald Tramp i dalje je u centru pažnje javnosti zbog uvredljivih komentara o afričkim zemljama i Haitiju, iznijetim tokom sastanka o imigraciji, održanom u Bijeloj kući. Zbog žestokih reakcija, američki lider je primoran da se brani od optužbi da je rasista, koje je na njegov račun iznijelo više demokrata u Kongresu. Predsjednik Tramp je bio primoran da...\nLider Severne Koreje Kim Džong Un je u tradicionalnom obraćanju naciji 1. januara uputio upozorenje Sjedinjenim Državama da nikada ne smeju da započnu rat protiv njega i njegove zemlje jer je „cela američka teritorija u dometu severnokorejskog nuklearnog oružja.“ S druge strane, ponudio je maslinovu grančicu Južnoj Koreji, nagoveštavajući da je otvoren za dijalog. Lider Severne...\nSpecijalni izaslanici južnokorejskog predsednika Mun Džae-ina su se navodno danas sastali sa severnokorejskim liderom Kim Džong Unom. U medijskim izveštajima se navodi da je Kim bio domaćin večere za južnokorejsku delegaciju. Desetočlana delegacija na čelu sa Munovim visokim savetnikom za nacionalnu bezbednost Čung Eui Jongom, doputovala je u Pjongjang posle retkog direktnog...


Sinergijskim djelovanjem do funkcionalnog i uspješnog nacionalnog inovacionog ekosistema\nSinergijskim djelovanjem do funkcionalnog i uspješ...\nObjavljeno: 03.06.2022. • 07:07 Autor: Ministarstvo nauke i tehnološkog razvoja\n"Vlada Crne Gore je u potpunosti posvećena unapređenju poslovnog ambijenta i sa posebnom pažnjom će tretirati razvoj IT industrije u narednom periodu" saopštila je ministarka nauke i tehnološkog razvoja Biljana Šćepanović, dodajući da vjeruje da će rezultati primjene inovacionih zakona ići uzlaznom putanjom kao i da će sinergijsko djelovanje svih potrebnih aktera dovesti do funkcionalnog i uspješnog nacionalnog inovacionog ekosistema.\nMinistarka Šćepanović bila je učesnik "Digital Den Connects" događaja na kojem su privredna i startap zajednica razgovarale o primjeni inovacionih zakona, sa posebnim osvrtom na poreske olakšice koje Zakon o podsticajnim mjerama za razvoj istraživanja i inovacija utvrđuje za lica i privredne subjekte koji ulažu u inovacionu djelatnost.\nDiskutujući kako implementacija ovog inovacionog zakona osnažuje startap zajednicu, ministarka je naglasila da set podsticajnih mjera direktno povećava broj startapova i procenat njihove uspješnosti.\n"U proteklih mjeseca dana imala sam priliku da se upoznam i sa činjenicom da je nekoliko njih već registovano u Registru inovacione djelatnosti, da su prepoznali instrumente podrške kroz inovativne programe koje sufinansira država, tako da smatram da smo na dobrom putu da zajedničkim snagama omogućimo kontinuitet njihovog daljeg razvoja" istakla je ministarka Šćepanović.\nŠćepanović je navela benefite aktuelnih inovacionih zakona u vidu olakšanog početka poslovanja startapova i zapošljavanja na inovativnim projektim, reinvestiranja u sopstvene inovativne projekte, zatim ulaganja u startapove i fondove za finansiranje inovativnih projekata, doniranja naučnoistraživačkim ustanovama i subjektima inovacione infrastrukture, kao i podsticanje izgradnje infrastrukture za inovacionu djelatnost.\n"Porast novih zapošljavanja u sektoru inovacija, sprečavanje odliva mladih ljudi i privlačenje digitalnih nomada, kao i jačanje razvoja inovacione infrastrukture su neki od zadataka za koje vjerujem da ćemo uspješno realizovati primjenom aktuelnih inovacionih zakona" zaključila je Šcepanović i iskoristila priliku da podsjeti da je institucionalni okvir za razvoj inovacija i pametne specijalizacije nedavno reformisan i da će ubrzo biti potpuno funkcionalan. Ovim okvirom obezbijediće se efikasnija komunikacija svih aktera u sistemu inovacija i strukturne saradnje, koja treba da rezultira boljom implementacijom naših politika.\ninovacioni ekosistem Biljana Šćepanović Ministarka Biljana Šćepanović inovacioni zakoni poreske olakšice startap Privreda inovacije\nMladi koji se bave robotikom u Crnoj Gori potencijal za razvoj inovacija 14.06.2022.\nPohvale Crnoj Gori nakon prve godine učešća u Horizont Evropa programu 20.05.2022.\nStvorićemo ambijent i uslove za održivu saradnju privrede i nauke 26.05.2022.


Istorijat kompanije - Master Frigo\nSami počeci kompanije MASTER FRIGO se vezuju za početak 80-tih godina kada je sve počelo od servisa RMC FRIGO. U tom periodu vršene su usluge servisiranja komercijalnih i kućnih rashladnih uređaja i bele tehnike.\n1993. godine za partnera u oblasti plasmana hermetičkih kompresora i automatike izabran je DANFOSS, što predstavlja prekretnicu u razvoju našeg poslovanja. U to vreme počinje saradnja i sa ostalim vodećim evropskim proizvođačima rashladne opreme – kompresora, isparivača, kondenzatora, …\nKao rezultat povećanja obima posla, ubrzo je stvorena potreba za osnivanjem kompanije koje bi prihvatilo povećani obim poslovanja.\nPočetkom 1994. godine osniva se preduzeće MASTER FRIGO koje danas predstavlja vodeću kompaniju u oblasti industrijske i komercijalne rashladne tehnike na teritoriji jugoistočne Evrope.\n2001. godine od strane firme DANFOSS proglašeni smo za najuspešniju firmu u jugoistočnoj Evropi (Podunavskom regionu) sa prodatih 26 585 hermetičkih klipnih kompresora za domaćinstvo i rashladne vitrine.\nTe iste godine MASTER FRIGO dobija Sertifikat čime postaje ovlašćeni distributer DANFOSS-a za Srbiju i Crnu Goru.\n2002. godine broj prodatih hermetičkih klipnih kompresora se udvostručio sa prodatih 50 000 kompresora, a trend povećanja prodaje smo zadržali i u 2003. sa prodatih 60 000 kompresora.\nTakodje, želimo da naglasimo da je u prethodnom periodu kompanija MASTER FRIGO realizovala veliki broj projekata u oblasti amonijačnih i freonskih rashladnih instalacija u gotovo svim industrijskim oblastima (Pivarama, Mesnoj industriji, Mlekarama, Hladnjačama voća i povrća, itd.)\nPored matične kompanije u Srbiji, MASTER FRIGO ima dve ćerke kompanije u Zagrebu (TMC FRIGO) i Banja Luci (MASTER FRIGO) sa svojim lokalnim magacinima.\nIz centralnog magacina u Beogradu (koji je jedan od najvećih magacina rashladne opreme u jugoistočnoj Evropi) pokrivamo tržišta bivše Jugoslavije, Rumunije, Bugarske, Češke, Albanije, itd.\nUsled povećanja obima, kompleksnosti posla i namerom vlasnika kompanije, g-dina Radoja Cvetića, da razdvoji poslovanje kompanije MASTER FRIGO u različitim sektorima (prodaja rashladne opreme, projektovanje i montaža rashladnihh instalacija, otkup i prodaja smrznutog voća, proizvodnja i prodaja mleka i mlečnih proizvoda), 01.02.2017. vlasnik kompanije MASTER FRIGO osniva dve ćerke kompanije:\n1. MASTER FRIGO SALES – uvoz i prodaja rashladne opreme i delova za rashladne sisteme\n2. MASTER FRIGO PROJEKT- projektovanje, montaža i servis rashladnih sistema\nKompanije MASTER FRIGO SALES I MASTER FRIGO PROJEKT danas imaju preko 40 stalno zaposlenih (licencirane mašinske i elektro inženjere, kvalifikovane frigomehaničare, električare, bravare…), a po potrebi se angažuju i radnici za obavljanje pojedinačnih poslova.\nPored kompanija MASTER FRIGO SALES i MASTER FRIGO PROJEKT, MASTER FRIGO u svom vlasništvu ima kompanije PK Zlatibor, Užice i MASTER FRUITS, Požega.\nBroj zaposlenih je premašio brojku od 350 i iz godine u godinu raste ima tendenciju rasta.


Ubjedljiva pobjeda FK Bratstva protiv FK Gorice iz Šipova 5:0 - Kozarac.ba\nFudbaleri FK Bratstva danas su na stadionu u Kozaruši u 5. kolu takmičenja Regionalne lige “Zapad” pobjedli ubjedljivo ekipu FK Gorica iz Šipova sa visokih 5:0.\nUtakmica se igrala na kiši i teškom terenu ali to nije spriječilo naše fudbalere da pokažu dobru igru. Mrežu gostiju načeo je Kobas, a ubrzo zatim za 2:0 postiže Vujković.\nMladi Žerić postiže pogodak za 3:0 i s tim rezultatom se otišlo na odmor.\nU drugom poluvremenu, slična igra i naši fudbaleri povečavaju rezultat na 4:0 još jednim golom Vujkovića. Konačnih 5:0 za ubjedljivu pobjedu pogađa Kobas svojim drugim pogotkom na ovoj utakmici. Nakon ove pobjede, sa nova tri boda, FK Bratstvo se vratilo u vrh tabele na 3. mjesto.\nU narednom gostovanju, naši fudbaleri igraju protiv FSA na Bereku.


Otelo se kontroli: Kako stati na put laboratorijama SAD za biološko oružje - Sputnjik Srbija\n13:36 27 Septembar 2020\n12:52 03.07.2019 (osveženo 13:07 03.07.2019) Preuzmite kraći link\nBudući da je Pentagon finansirao mnoštvo takvih laboratorija u bivšim sovjetskim republikama, Ministarstvo spoljnih poslova Rusije pokrenulo je izradu specijalnih protokola kojima će dobiti uvid u rad tih laboratorija.\n„Razrađujemo sa okolnim zemljama sporazume i protokole koji će omogućiti transparentnost. Moći ćemo da zavirimo unutar tih laboratorija koje finansira Pentagon“, rekao je pomoćnik šefa ruske diplomatije Sergej Rjabkov.\n„Ako se pojavljuju problemi neobjašnjive prirode, kao što je, na primer, virusna hemoragijska groznica, od koje su prošle godine obolela deca iz Rusije, koja su se odmarala u Gruziji, onda je neophodno taj slučaj detaljnije istražiti. Manipulacije genomom uzročnika ove infekcije u najmanju ruku izazivaju pitanja“, konstatovao je on.\nJedna takva laboratorija, nazvana istraživački centar za javno zdravlje „Ričard Lugar“, otvorena je 2011. godine u neposrednoj blizini međunarodnog aerodroma u Tbilisiju, a finansirana je iz sredstava programa američke Vlade. Međutim, ova laboratorija dospela je u žižu javnosti krajem prošle godine, kada je bivši ministar za državnu bezbednost Gruzije Igor Giorgadze rekao da poseduje dokumenta koja potvrđuju da su se u istraživačkom centru vršili „opasni eksperimenti“.\nLaboratorije u svom posedu imaju čitave kolekcije\nNikolaj Durmanov, stručnjak za biološku bezbednost, tvrdi da te, naizgled, obične laboratorije u svom posedu imaju čitave mikrobiološke „kolekcije“ — to su mikrobi opasni po ljudsko zdravlje, za domaće životinje, ali i za poljoprivredna dobra. Međutim, kako objašnjava, isto tako je nemoguće reći i da se te laboratorije bave konkretnom proizvodnjom biološkog oružja.\nPre svega, kako pojašnjava, treba razumeti da se biološko oružje ne pravi u tajnim laboratorijama u kojima rade „ljudi u skafanderima“, već je biološko oružje današnjice postalo isuviše prefinjeno, jer se to odnosi i na metode smanjivanja plodnosti zemljišta, povećanja bolesti kod domaćih životinja, kao i na metode smanjenja imuniteta kod ljudi.\nPojavom novih genetskih tehnologija, a tu se misli na genetske modifikacije i genetski „drajv“, tehnološki prag stvaranja novog biološkog oružja je drastično opao, primećuje Durmanov, ali i upozorava da se time danas mogu baviti i male grupe ljudi, za male pare, odnosno, da više nisu potrebni ogromni instituti. Pojavom tih malih centara pojavili su se čak i termini poput „biohakera“ i „biohuligana“.\n„Nas bi najviše trebalo da plaši da iz tih laboratorija slučajno ne izleti nekakva infekcija, koja će potom inficirati određenu teritoriju. Ali to nije sve. Treba se plašiti i činjenice da te laboratorije prikupljaju biološku informaciju o određenoj teritoriji, što može postati ozbiljna pretnja u budućnosti po Rusiju, ali i po bilo koju drugu zemlju koja postane meta“, poručuje.\nUpitan da li postoji mogućnost da se izradi oružje koje će biti efikasno isključivo na pripadnike ruske nacije, Durmanov kaže da je to malo verovatno, jer takozvano „etničko oružje“ može biti efikasno isključivo na pripadnike zatvorenog tipa plemena, a takvi ljudi žive, recimo, u Sahari ili na Grenlandu, dok su veće populacije, kao što je to slučaj sa Rusijom, isuviše raznovrsne prema genetskom sastavu.\nDurmanov ukazuje na to da je između Rusa i, recimo, Engleza, ili pak Amerikanaca, pa čak i Kineza, sa tačke gledišta evolucije, razlika toliko mala da je praktično nemoguće aktuelnim biološkim oružjem obuhvatiti jednu naciju, a da se to ne odrazi na druge. Ali, sugeriše on, pored „etničkog oružja“ postoje i drugačiji sistemi — geografski, a preciznije i lokalni — a to je već interesantnija priča.\nŠta je to geografsko biološko oružje?\n„Takvim oružjem možete ciljati na plodnost zemljišta određenog tipa ili namene. Na primer, ukoliko ga primenite, na tom određenom mestu će se drastično smanjiti, ili čak u potpunosti nestati mogućnost uzgoja poljoprivrednih proizvoda, dok se to uopšte neće odraziti na druge tipove zemljišta. U današnjem svetu u kojem živimo, gde se biološki obrasci prenose na svakodnevnom nivou, primeniti takvo oružje u tajnosti ne predstavlja nikakav problem“, poručuje Durmanov.\n„Danas smo svedoci i da se to zaista dešava — kada, slučajno, određena supstanca dođe u dodir sa lokalnom sredinom, te se naruši lokalna flora i fauna. Međutim, zamislite situaciju u kojoj je takva supstanca kreirana sa ciljem da se ’napadne određena teritorija‘, samim tim su njena svojstva daleko jača i opasnija“, dodaje ovaj stručnjak za biološku bezbednost.\nKako izaći na kraj sa takvom pretnjom?\nIako je kontrola nuklearnog oružja jednostavnom izgradnjom odgovarajuće vojne infrastrukture još odavno postala realnost, kada je reč o biološkom oružju, ono što se radi u laboratorijama je praktično nemoguće kontrolisati. Stoga je uvođenje kontrole moguće isključivo uspostavljanjem sistema baziranog na uzajamnom poverenju, na dijalogu, putem preciznih dogovora.\n„Živimo na maloj planeti, ako neko misli da može na ovaj način da nanese štetu određenom broju ljudi, a da to ne utiče na njega samog, grdno se vara. Zbog toga je diplomatija i razmena naučnih mišljenja od ključnog značaja, ne samo među diplomatama, već i među tehničkim stručnjacima, naučnicima, ali i za medije, kako bi javnost bila upoznata sa time. Samo se na taj način može uspostaviti kontrola nad biološkim oružjem, koja bi bila koliko-toliko efikasna“, zaključuje.\nKonvencija o zabrani biološkog oružja — prazno slovo na papiru\n„Konvencija o zabrani razvoja, proizvodnje, skladištenja i upotrebe biološkog oružja potpisana je još 1972. godine i ratifikovana je u više od 100 zemalja, uključujući SAD i SSSR. Međutim, kada je došlo do izrade mehanizama u vezi sa kontrolom ovog oružja, Amerikanci su počeli da se bune“, priseća se bivši pripadnik komisije Ujedinjenih nacija za biološko i hemijsko naoružanje Igor Nikulin.\nKako navodi, uprkos tome što ta konvencija zaista postoji, ona faktički ne služi svrsi, jer ne postoje nikakvi mehanizmi kontrole koji bi utvrdili da li se ta konvencija poštuje ili ne. Glavni krivac tome je, prema tvrdnjama Nikulina, Zapad — budući da upravo zapadne zemlje blokiraju sve provere i inspekcije tih laboratorija. On podseća i da je poslednja inspekcija jedne takve laboratorije obavljena još početkom devedesetih godina prošlog veka, i to odmah nakon raspada SSSR, nakon čega su takve provere jednostavno obustavljene.\n„Ako ne bude postojala politička volja od strane naših partnera, neće postojati ni perspektiva da se kontrola uvede. To prvenstveno oni moraju da požele. Trenutno je u njihovom interesu da budu u prednosti po pitanju razvoja biološkog oružja i prikupljanju biološke informacije, upravo zato Pentagon i ulaže desetine miliona dolara, dižući biološke laboratorije širom sveta. To se može protumačiti i kao priprema za biološki rat, ali i za stvaranje biološkog oružja nove generacije, koje će selektivno uticati na određene nacije, rase, genetske grupe. Nad time i Amerikanci, ali i ostali njihovi saveznici aktivno rade“, zaključuje Nikulin.


https://forum.uzice.net Oreska - Užice : Lokalna samouprava - Bescarinska zona, toplovod i prihvatilište za pse lutalice - forum Uzicana - mesta: Uzice, Pozega, Arilje, Ivanjica, Kosjeric, Bajina Basta, Priboj, Prijepolje, Zlatibor - Cajetina, Nova Varos, Sjenica\nOreska - Užice > UŽICE > Lokalna samouprava > Tema: Bescarinska zona, toplovod i prihvatilište za pse lutalice\nAutor Tema: Bescarinska zona, toplovod i prihvatilište za pse lutalice (Pročitano 790 puta)\nBescarinska zona, toplovod i prihvatilište za pse lutalice\n« poslato: 21.08.2007. 13:04:06 »\nOdluke Opštinskog veća u Užicu\nUžice - Na poslednjoj sednici Opštinskog veća u Užicu, čiji sastav još uvek nije promenjen iako je u maju izmenjen stranački sastav Privremenog organa, odlučeno je da se za izradu eleborata o ekonomskoj isplativosti slobodne bescarinske zone u Braneškom Polju izdvoji pola miliona dinara. Posle razgovora sa predstavnicima resornog ministarstva i Udruženja srpskih carinskih zona, svi parametri ukazuju na, kako je rečeno, opravdanost buduće bescarinske zone na lokaciji izmedju Užica i Čajetine. Prema oceni Dragana Vranića, člana Opštinskog veća, buduća bescarinska zona trebalo bi da reši jedan od najvećih problema grada, a to je nezaposlenost. Prema ranijim najavama opštinskih čelnika, realizacijom ove investicije moglo bi da se zaposli nekoliko hiljada Užičana.\nNa istoj sednici usvojeni su i zaključci o udruživanju sredstava za izgradnju magistralnog toplovoda u mesnoj zajednici Lipa. Tim zaključkom učešće opštinskog JKP Toplota u finansiranju izgradnje ovog toplovoda bilo bi pedeset odsto, a po 25 odsto sume obezbedili bi opština i građani. Kako je objašnjeno, primenom novog modela udruživanja sredstava, građani će imati značajne olakšice, jer će opština i ovo javno preduzeće učestvovati u finansiranju sa tri četvrtine ukupnih troškova.\nTakođe je odlučeno da Užice sa još šest opština izgradi prihvatilište za pse lutalice. To prihvatilište bilo bi na teritoriji opštine Požega, a pored Užica i Požege, njegovu izgradnju finanisraće i opštine Arilje, Kosjerić, Lučani, Čajetina i, najverovatnije, Ivanjica. Požega je obezbedila lokaciju i potrebne saglasnosti za takav objekat, a predračunska vrednost objekta i nabavka neophodnog specijalnog vozila iznosi oko sedam miliona dinara. Kako je rečeno, zajednička izgradnja prihvatilišta predstavlja najracionalnije rešenje problema sa psima lutalicama, koje Užice ima u poslednjih nekoliko godina.\nPored toga, Opštinsko veće prihvatilo je informaciju opštinskog JKP Bioktoš o izmeni načina naplate korišćenja pijačnih tezgi na Zelenoj pijaci u Užicu. Novina je da će iznos zakupa biti u zavisnosti od zona na koje će užička pijaca biti podeljena, a ne kao do sada, na osnovu vrednosti robe koja se kupcima nudi.\nStranica je napravljena za 0.161 sekundi sa 36 upita. (Pretty URLs adds 0.006s, 2q)


Novinarstvo na udaru zbog korone | Nova Ekonomija\nGrađani Evrope možda imaju i previše informacija tokom pandemije koronavirusom, ali je novinarstvo na Starom kontinentu višestruko pogođeno udarom ove zarazne bolesti.\nNovinarima je ograničeno kretanje, kao i pristup događajima, zvaničnicima, političarima i informacijama, piše EUobserver. U isto vreme, mediji gube prihode od oglašavanja jer se kompanije već spremaju za ekonomski pad. Novinari dobijaju otkaze ili im se smanjuju plate, a nalaze se pod sve većim političkim pritiskom.\n"Situacija će za novinare postati vrlo teška", rekao je za EUobserver Tom Gibson iz Odbora za zaštitu novinara, ali je, kako kaže, uloga novinara tokom pandemije ključna u prenošenju proverenih informacija.\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen upozorila je da je sada važnije nego ikad da novinari obavljaju posao slobodno i precizno, kako bi se suprotstavili dezinformacijama i omogućili građanima da imaju pristup najvažnijim informacijama.\nBritanski "Gardijan" procenjuje da će novine u Velikoj Britaniji izgubiti 57 miliona evra ako pandemija potraje sledeća tri meseca, jer oglašivači odbijaju da njihove reklame budu uz priče o pandemiji. Prihodi od oglašavanja mnogih američkih portala smanjeni su i do 50 odsto. I nisu problem samo oglašavanje i ekonomske posledice.\nMeđunarodne organizacije koje se zalažu za slobodu medija uputile su pismo Savetu Evrope tražeći da pomogne u zaštiti slobodnog protoka informacija. Nevladina organizacija “Reporteri bez granica” upozorila je da cenzura tokom pandemije koronavirusa nije unutrašnje pitanje.\n"Kontrola informacija u određenoj zemlji može imati posledice širom planete, a danas smo žrtve upravo toga", izjavio je generalni sekretar ove organizacije Kristof Delor podsećajući da su dva epicentra pandemije bili Kina i Iran, gde mediji nisu mogli da ispune svoju dužnost informisanja javnosti.


EU opredelila tri miliona evra podrške malom biznisu - Ozonpress :: internet portal\nTag: biznis, EU, Mali, podrška\n– U saradnji sa Evropskom unijom mi kontinuirano radimo na ekonomskom razvoju i smanjivanju regionalnih nejednakosti u zemlji, a mala i srednja preduzeća su kičma razvoja srpske ekonomije. Ova konkretna podrška EU doprineće unapređenju proizvodnje i tržišnog potencijala preduzeća, otvaranju novih radnih mesta, kao i većoj otpornosti od negativnog uticaja pandemije ali i aktuelne geoekonomske krize – rekla je Jadranka Joksimović, ministar za evropske integracije.\n– Evropska unija na ovaj način pruža podršku razvoju i konkurentnosti sektora mikro i malih preduzeća koji predstavlja osnov zdrave i održive ekonomije i direktno doprinosi otvaranju novih radnih mesta. Kao i do sada podržaćemo dobre poslovne ideje kako bi srpska privreda bila spremna za evropsko tržište – rekao je ambasador Emanuele Žiofre, šef Delegacije Evropske unije u Srbiji.\n– Kako bi pozitivan uticaj na lokalne zajednice bio još veći, u okviru pojedinačnih projekata preduzetnici i preduzeća su u obavezi da osmisle i sprovedu društveno-odgovorne aktivnosti i tako pruže podršku svojim sugrađanima, ranjivim grupama, deci, sportskim klubovima, ili doprinesu zaštiti životne sredine – rekla je Olivera Kostić, menadžerka EU PRO Plus programa.\nProgram EU PRO PLUS finansira Evropska unija, sprovodi Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge – UNOPS u saradnji sa Vladom Republike Srbije.\nBespravno otvoren kamenolom, od prašine i zmija ljudi ne mogu da žive


Tag Archives: banja vrujci srbija\nPosted in Banja Vrujci\nTagged banja vrujci, banja vrujci 2016, banja vrujci srbija, odmor, opustanje, rekreacija, relaksacija, srbija, vrujci\nBanja Vrujci odlikuje se termalnom vodom sa temperaturom od 26-28 stepeni, koja ima izuzetno lekovita svojstva (sadrzi kalijum, magnezijum i selen) i tece u izobilju.\nBanja Vrujci Leci reumu, urinarne infekcije, neuroze, ginekoloska oboljenja i jos mnogo toga. Moze se koristiti u rehabilitacionom centru, hotelima, zatvorenim i otvorenim bazenima, jakuzi bazenima i u kombinaciji sa lekovitim radioaktivnim blatom.\nBanja Vrujci je ime dobila po tome sto na izvoristu izgleda kao da voda vri, a to je zbog temperature i gasova koji se oslobadjaju.\nLeti mozete uzivati u nekoliko otvorenih bazena sa lekovitom vodom, po kojima je Banja Vrujci specificna a koji deluju carobno u predivnom okruzenju gde cete pored osvezenja, uz zamor ostalih turista, naci osvezenje i pruziti doprinos svome zdravlju.\nPosle kupanja mozete dugo hodati pesackim stazama kroz zivopisnu prirodu koju Banja Vrujci ima u izobilju.\nBanja Vrujci ima umerenu klimu, cist vazduh, lekovitu vodu, lekovito blato, bazene, staze za pesacenje, zdravu domacu hranu, razne mogucnosti za sport i rekreaciju, obliazak carobne okoline i zivopisnih predela u okruzenju.\nSve u svemu, bilo da mislite na svoje zdravlje ili zelite da se uverite u lekovitost po kojoj je Banja Vrujci veoma poznata, ukoliko jos niste, vreme je da posetite ovo mesto koje odise zivotom lekovitoscu i zdravljem.\nBanja Vrujci ne nedavno dobila i status regionalne banje, tako da je planirano da se Banja Vrujci modernizuje i da poveca svoje smestajne kapacitete.\nSadanji hoteli apartmani vile sobe i privatni smestaj u Banji Vrujci imaju mogucnost prihvata dosta velikog broja turista.\nTagged banja vrujci, banja vrujci srbija, vrujci, vrujci banja


Policija uhapsila još dvije osobe | Radio Televizija BN\nPolicija uhapsila još dvije osobe\nBritanska policija uhapsila je danas još dvoje osumnjičenih za umiješanost u bombaški napad u Mančesteru, dok su širom Velike Britanije pojačane mjere bezbjednosti zbog sportskih događaja koji će biti održani tokom vikenda. Naselje Mos sajd u Mančesteru evakuisano je u okviru istrage.\nSvijet 27.05.2017 | 13:27\nPolicija je navela da su muškarci stari 20 i 22 godine privedeni rano jutros u Mančesteru zbog sumnje da su pripremali krivična djela terorizma. Policajci su upotrebili eksplozivnu napravu kako bi ušli na posjed zbog hapšenja.\nVlasti su navele da je trenutno u pritvoru 11 muškaraca starih između 18 i 44, dodajući da je zabelježen veliki napredak u istrazi.\nŠef antiterorističke službe policije Mark Rouli rekao je da su vlasti "razbile veliki dio" mreže saradnika bombaša koji je izveo napad u Mančesteru Salmana Abedija, ali da i dalje ima "praznina u razumijevanju" planiranja napada. Kako je naveo, u toku je istraga moguće povezanosti džihadista u Velikoj Britaniji, drugim evropskim zemljama, Libiji i na Bliskom istoku.\nViše stotina vojnika raspoređeno je umjesto policije na mjestima kao što su Parlament i Bakingemska palata u Londonu, dok su policajski naoružani automatskim puškama raspoređeni po gradskim centrima, tranzitnim i turističkim područjima i na predstojećim velikim skupovima, među kojima su tokom produženog, trodnevnog vikenda i finala FA kupa u fudbalu i prvenstva u ragbiju.\nMančester se polako vraća u normalu, mada je više desetina ljudi i dalje u bolnicama zbog povreda zadobijenih u napadu na koncertu u ponedjeljak.\nSalman Abedi, Britanac libijskog porekla, raznio se 22. maja na koncertu pjevačice Arijane Grande u Mančesteru, pri čemu su poginule 22 osobe, a povrijeđeno više od 60.


E’terra Samara: Ekološki smeštaj u krošnjama - Gradjevinarstvo.rs\nE’terra Samara: Ekološki smeštaj u krošnjama\nVile u krošnjama su slične Redvud kućicama na drvetu sa Novog Zelanda, ali su mnogo manje u površini. Opremljene sa skromnim nameštajem, oni će pružiti gostima jednostavne pogodnosti i mogle bi uskoro postati veoma popularne zbog svog jedinstvenog izgleda.\n"Struktura je projektovana da bude suspendovana sa debla drveta, umesto da prati uobičajenu praksu zakivanja u drvo", kažu iz biroa Farrow Partnership Architects. "Time struktura grli drvo, umesto da mu probija meso."\nProjektovana da se odupre različitim vremenskim uslovima, kuća na drvetu ima zaštitini poklopac napravljen od PFTE fiberglas tkanine koja nije toksična i od vatrootporne TiO2 (titanijum dioksid) tkanine. "Materijali su izabrani zbog njihovih inherentnih ekonomskih kvaliteta", kažu u birou.\nJednokrevetna vila na drvetu će takođe biti opremljena sa kompostirajućim toaletom i ekološkim tušom koji će odvoditi sivu vodu nazad u šumski sitem. Iako same kućice neće zahtevati veliku količinu energije, ona će ipak biti isporučivana iz decentralizovane fotonaponske mreže.


Vilson: Vučićevi napori za razvoj odnosa prepoznati u SAD - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nVilson: Vučićevi napori za razvoj odnosa prepoznati u SAD\nObjavio Blic 24 jul 2020 .\nVlada Srbije i predsednik Aleksandar Vučić uložili su napore za razvoj odnosa Srbije i SAD, što je privuklo pozitivnu pažnju u Vašingtonu, poručio je danas izvršni potpredsednik Atlanskog saveta SAD Dejmon Vilson.\nVilson je na panelu u okviru 8. Beogradske NATO nedelje, koju organizuje CEAS, govorio o odnosima Srbije i SAD, ali i o dijalogu Beograda i Prištine, ocenivši da je budućnost Srbije blokirana bez dogovora sa Prištinom, ali i da je "budućnost Kosova još gora bez ovakvog dogovora".\nOn je ocenio da je taj dogovor može da otključa potencijal o budućnosti Srbije.\n- U ovom trenutku, uprkos izazovima s kojima se suočavamo, vreme je da budemo hrabri i preuzmemo rizike. Moramo da razumemo da je budućost Srbije blokirana bez dogovora i da koristi našeg partnerstva ne mogu da se u potpunosti realizuju bez toga. Budućnost Kosova je još gora bez ovakvog dogovora - rekao je Vilson.\nOcenio je da je jedno od poslednjih velikih strateških pitanja u Evropi mesto koje u njoj ima Zapadni Balkan i naglasio da su Srbija i region deo Evrope i transatlanske zajednice.\n- Predsednik Vučić i srpska vlada ulažu napore da rade sa SAD i razvijaju taj odnos. To je privuklo pozitivnu pažnju u Vašingtonu. Znam da ima mnogo ljudi u Vašingtonu koji to prepoznaju i žele da odgovore na to - rekao je Vilson.\nOn je naglasio da Srbija ima partnere i prijatelje u Vašingtonu, koji razumeju izazove s kojima se naša zemlja suočava i "iskreno žele da Srbija uspe".\nVilson tvrdi i da Rusija nije saveznik Srbije.\n- Vidimo strategiju Rusije, koja želi da održi status kvo, koji podriva sposobnost Srbije da udje u ozbiljne pregovore i unapredi odnose sa Prištinom, da ima uspešne pregovore. Možda čak vidimo i hibridni rat protiv vlade kako bi se obeshrabrila mogućnost postizanja bilo kakvog sporazuma - rekao je Vilson.


Skupština BPK-a Goražde odgovorila na sva pitanja iz Upitnika EU\nOdržana press konferencija rukovodstva Skupštine BPK-a Goražde\nPredstavnici rukovodstva Skupštine Bosansko-podrinjskog kantona Goražde danas su održali press konferenciju na kojoj je bilo riječi o aktivnostima i obavezama Skupštine u procesu davanja odgovora na Upitnik EU.\nNaime, nakon što je Skupština Bosansko-podrinjskog kantona Goražde na svojoj 19. redovnoj sjednici donijela Odluku o imenovanju državnog službenika za koordinaciju pripreme i davanja odgovora na Upitnik EU Harisa Klova, krenulo se u realizaciju pomenutih aktivnosti.\nKako ističe predsjedavajuća Skupštine Aida Obuća, svi odgovori na pitanja iz Upitnika EU pripremljeni su i prije predviđenog roka, a ono što predstoji u narednom periodu jeste verifikacija odgovora i njihovo unošenje u informacioni sistem koji je kreirala Direkcija za evropske integracije Bosne i Hercegovine.\n„Mogu sa zadvoljstvom reći da je kvaliltet odgovora koji smo mi dali u ime Skupštine bio na zavidnom nivou. Koordinator kojeg smo imenovali aktivno je učestvovao na svim sastancima koje je organizovala Direkcija za evropske integracije BiH, na kojima je sugerisao na određena pitanja koja bi se trebala staviti u nadležnost Skupštine, prevashodno Skupštine Bosansko-podrinjskog kanotna Goražde. Ovo je proces koji traje, a mi kvalitetno i blagovremeno izvršavamo one obaveze koje su u nadležnosti Skupštine. Aktivnosti Skupštine nastavljaju se i u narednom periodu, a neke od njih odnosit će se na prevođenje Poslovnika o radu Skupštine Bosansko-podrinjskog kantona Goražde na engleski jezik“ – riječi su predsjedavajuće.\nPitanja iz nadležnosti Skupštine odnosila su se između ostalog, na strukturu i funkcionisanje Skupštine, ulogu radnih tijela u procesu donošenja zakona i budžeta i njihove nadležnosti, načine na koje Skupština ostvaruje zakonodavnu ulogu, postupak izmjene Ustava kantona, informacije o Poslovniku Skupštine, kao i brojna druga pitanja.\n„Od nas su traženi podaci o broju donesenih zakona po različitim postupcima, a najveći akcenat je bio na one zakone koji su doneseni po hitnom postupku. Kada dobiju odgovore na ova pitanja imat će apsolutni pregled na koji to način funkcioniše Skupština. Zaista je bio složen proces, ali smo uspjeli sve na vrijeme završiti, pa čak i prije vremena“ – kazao je koordinator Skupštine za pripreme i davanje odgovora na Upitnik EU Haris Klovo.\nPrema riječima predsjedavajuće, sutra će se u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH održati sjednica Komisije za euroatlnaske integracije, na kojoj će prisustvovati i ona kao predsjedavajuća Skupštine Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, a dnevni red odnosit će se između ostalog, na analizu postojećeg stanja u kantonalnim skupštinama u procesu europskih integracija, te na aktivnosti koje je Skupština imala u vezi s pripremom i izradom odgovora na pitanja iz Upitnika Europske komisije.\nNa osnovu odgovora na sva pitanja iz Upitnika, Europska komisija će steći potpuni uvid u strukturu i način funkcionisanja i rada Skupštine Bosansko-podrinjskog kantona Goražde koja je na ovaj način pokazala svoju opredijeljenost za euroatlanske integracije Bosne i Hercegovine i spremnost i želju da se euroatlanski put naše države ubrza.


"BRATOLJUBOM" VEĆ OD AVGUSTA: Konačno se privode kraju radovi na Drinskom mostu, između LJubovije i Bratunca\n12. 07. 2021. u 12:11\nMOST "Bratoljub" na Drini, koji povezuje LJuboviju i Bratunac, to jest Srbiju i Republiku Srpsku, biće verovatno pušten u saobraćaj početkom sledećeg meseca.\nSrđan Rankić, načelnik opštine Bratunac, za "Novosti" kaže da je od izvođača radova na levoj obali Drine dobio informaciju da će predstavnici komisije za prijem radova iz Srbije i Uprave za indirektno oporezivanje BiH doći u kontrolu u naredne dve sedmice.\n- Potom, ako bude trebalo, sledi otklanjanje eventualnih primedaba i puštanje mosta u saobraćaj na radost svih nas - kaže Rankić, ističući da imaju odličnu saradnju sa Opštinom LJubovija i njenim predsednikom Milanom Jovanovićem, sa kojima slede drugi važni projekti u okviru prekogranične saradnje.\nDodaje da se to pre svega odnosi na industrijsku zonu koja će biti u neposrednoj blizini mosta.\nDržava Srbija uradila je most još 2017. godine. Vlasti BiH bile su dužne da urade pristupne puteve i zdanja za kontrolu, granične službenike Srbije i Srpske, na levoj obali Drine. Dosta vremena potrošeno je zbog nadmudrivanja, surevnjivosti i nezainteresovanosti dela predstavnika vlasti u zajedničkim organima BiH. Sada je izvesno da su završni radovi u toku.\n- Nikada kao sada država Srbija nije toliko ulagala u infrastrukturnu pomoć braći preko Drine, jer predsednik Vučić i Vlada Srbije odlično prepoznaju značaj povezivanja - kaže loznički odbornik Zane Šaulić, dodajući da je reč o "blagodeti za sve regione, okruge, opštine i kantone".\n- Iz državne kase Srbije potpuno je finansirana i rekonstrukcija starog gvozedenog mosta na Drini, između Malog Zvornika i Zvornika.\n"UŠTEDA" 50 KILOMETARA\nOtvaranjem mosta, pored ostalog, kamiondžije koje idu sa obale na obalu skratiće putovanja za najmanje 50 kilometara kada idu na carinjenje. Projekat industrijske zone uveliko je završen na 50 hektara.\nBratunac LJubovija most Bratoljub reka Drina


poslovi | Web-Tribune.com\nHome / Tag Archives: poslovi\nSRBIJI POTREBNI RADNICI: Plate 700 do 1500 EVRA, pogledajte koji poslovi se NUDE i kakvi su USLOVI\nDolaskom toplijih dana počinje i sezona sezonskih poslova, gde je moguće zaraditi oko 700 evra mesečno za pomoćne poslove, pa sve do 1.500 evra. Za sada je ponuda za sezonske poslove na njivama veoma mala, mada su traženi berači voća, ali raste tražnja za radnicima u ugostiteljstvu. Iako se na …\nOd sutra overe samo kod notara: Evo koliko će to da vas košta..\nOvere potpisa, rukopisa i prepisa od sutra će vrštiti samo samo javni beležnici u gradovima i opštinama za čije su područje izabrani, jer ti poslovi prelaze u njihovu isključivu nadležnost, a isto važi i za overu potpisa u vezi sa predlogom kandidata za predstojeće predsedničke izbore. U overe prepisa kojima …\nPazite šta radite: 6 poslova od kojih imate veće šanse da DOBIJETE RAK…\nUkoliko i vi radite jedan od ovih poslova, ne mora da znači da ćete odmah oboleti. Tako prema izveštaju američkog Udruženja obolelih od raka, nekada može proći decenija dok bolest ne izađe na površinu. Neki poslovi su jako opasni, pa tako ako ste na primer vatrogasac ili policajac, svakodnevno rizikujete …\n12 NAJBIZARNIJIH POSLOVA: Ne možete da verujete šta sve ljudi rade i tako zarađuju hiljade evra, nedeljno!\nPostoje ljude koji su spremni da plate da neko nauči njihovog psa da surfuje na talasima, ali i profesionalnu narikaču Postoje zanimanja koja teško možete i da zamislite da postoje, ali, verovali ili ne, ima ljudi koji ne samo da se bave ovim profesijama, već i odlično od njih zarađuju. …\nAUSTRIJA ZOVE 30.000 RADNIKA: Srbi hrle na skijališta, plate su i do 1.850 evra, a nude se ovi poslovi!\nPrema austrijskim skijalištima za koju nedelju neće krenuti samo hiljade skijaša – nego i radnika. Prema nekim informacijama, Austrija traži čak trideset hiljada radnika za predstojeću skijašku sezonu, a s obzirom na to da nam je blizu, na delu je i nova generacija gastarbajtera. Onima koji znaju nemački, smeši se …


Narodna stranka: Neprimerenim amandmanima vlast blokira rad skupštine – NovostiDana.rs\nNarodna stranka: Neprimerenim amandmanima vlast blokira rad skupštine\nPoslanica Narodne stranke Dijana Vukomanović kritikovala je danas „neprimerene i uvredljive“ amandmane koje su poslanici Srpske napredne stranke podneli na Zakon o memorijalima palim borcima i žrtvama rata, navodeći da se time „urušava kontrolna i zakonodavna uloga parlamenta“.\nOna je na konferenciji za novinare u Skupštini Srbije ocenila da je podnošenje takvih amandmana „neprimereno i nedostojno“ i da se njima „vredja uspomena na pale borce u svim oslobodilačkim ratovima“.\n„Potpredsednik skupštine Veroljub Arsić u svom amandmanu na zakon koji se bavi spomenicima palim borcima, tvrdi da će taj akt doprineti jačanju poslovne klime u Srbiji?! Ovakvim besmislenim amandmanima ne samo da se urušava kontrolna, već i zakonodavna uloga srpskog parlamenta“, upozorila je Dijana Vukomanović a prenela Narodna stranka.\nOna je ocenila da se režim nalazi u opasnoj fazi po svoj opstanak u kojoj kako je rekla, „stvarnost demantuje ono što režim govori kada režim tvrdi da se Srbija jača i razvija, a gradjani svojim očima i životnim iskustvom vide da je stvarnost sasvim drugačija“.\n„Skupština je u vanrednom zasedanju i umesto da rešava i odgovara na životna pitanja gradjana ovde se javnost, gradjani i poslanici bombarduju hrpom besmislenih amandmana. Kontradiktornosti u amandmanima koje je podnela Srpska napredna stranka i njeni koalicioni partneri direktno atakuju na zdrav razum i logiku“, ocenila je funkcionerka Narodne stranke.\nAleksandar Šešelj hrvatskoj ministarki: Kada ćete vratiti RSK izbeglim Srbima\nБАЛЕТСКИ СТУДИО „АКАДЕМИЈА“ СКЦ НИШ АПСОЛУТНИ ПОБЕДНИК ФЕСТИВАЛА “ДАНИ ИГРЕ“ У БЕЛОЈ ПАЛАНЦИ


Sirijska kriza ne ugrožava „Južni tok“ | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » Gas » Sirijska kriza ne ugrožava „Južni tok“\nObjavljeno: 11:24, 18. септембра 2013.\nOna je navela da sirijska kriza pokazuje koliko je „Južni tok“ potreban Evropi kao alternativni put za snadbijevanje gasom, jer bi svi drugi gasovodi prelazili preko trusnih područja.\nMihajlovićeva je istakla za RTS da je „Južni tok“ jedina sigurna opcija i da će donositi 60 milijardi metara kubnih gasa godišnje.\n„Možemo da kažemo da to što se dešava u Siriji utiče pozitivno na to da se izgradi `Južni tok`“, rekla je Mihajlovićeva, navodeći da Evropa sada prvi put ima potrebu za gasovodom kao što je „Južni tok“.\nOna je rekla da će EU i čitavoj Evropi do 2020 i 2025. godine biti potrebno dodatnih 100 milijardi kubnih metara gasa, a da će samo Turskoj biti potrebno dodatnih 40 milijardi kubika.\n„Ozbiljno je pitanje odakle oni taj gas mogu da dobiju. Mogu da dobiju eventualno iz Alžira, Egipta, Nigerije. Ali, pošto je to trusno područje, pitanje je da li zaista mogu da imaju energetsku bezbednost“, rekla je Mihajlovićeva.\nOna je navela da bi kao alternativa možda bio gasovod iz Katara preko Saudijske Arabije do Turske i Evrope, ali i to je problem zbog sirijske krize.\nMihajlovićeva je napomenula da gradnja dionice „Južnog toka“ kroz Srbiju treba da počne krajem godine i dodala da pripreme teku po planu.\n„Država i Ministarstvo energetike su pripremili sve što je potrebno da počne gradnja `Južnog toka` u Srbiji. Doneli smo Zakon o eksproprijaciji, pravilnike, izdvojeno je iz budžeta dovoljno za eksproprijaciju. Sve uslove koje je država trebalo da obezbedi, to je pripremljeno“, navela je ona.\nMihajlovićeva je uvjerena da će do kraja godine početi izgradnja „Južnog toka“ kroz Srbiju.\n„Da li će to da bude kompresorska stanica ili deo gasovoda, to će `Srbijagas` zajedno sa Ministarstvom da dogovori. Nakon toga, možemo da govorimo o dinamici koju moramo da uskladimo sa našim ruskim partnerom, jer je nosilac celog projekta kompanija `Južni tok` u kojem Srbija ima 49 odsto učešća“, navela je ona.\nGasovod „Južni tok“ treba da prođe kroz Srbiju, a jedan krak će biti izgrađen i prema Republici Srpskoj. (Srna)\nTags: gasovod juzni tok,kriza,sirija,u fokusu


RTS sumnja u izveštaj Privremenog tela za praćenje medija | Novosadski informativni portal 021\n18:52 > 10:23\nU saopštenju piše da "beleženje svakog pojavljivanja predsednika, premijera, ministara u programu RTS-a kao stranačku aktivnost predstavlja pojednostavljivanje analize koja izaziva ozbiljnu sumnju".\n"Kada se kaže da je RTS 75 odsto vremena posvetio predstavnicima vlasti, a 10 odsto opoziciji, to se doživljava kao da su vladajuće stranke imale 7,5 puta više vremena od opozicionih stranaka. Problem je u tome što se ovakvim pojednostavljivanjem stvari svako pojavljivanje predsednika republike, predsednika vlade, predsednika parlamenta, ministara, gradonačelnika računa kao vreme njegove stranke, a ne kao vreme određene funkcije", naveo je RTS u saopštenju objavljenom na svom sajtu.\nRTS piše da bi, sledeći tu logiku, "pojavljivanje lekara, ratara, bagerista, glumaca, vinara, sarača, kamiondžija takođe morali da upisuju kao vreme koje je dobila stranka kojoj pripadaju".\nRTS je naveo da je dodatni problem sa izveštajem Privremenog nadzornog tela što nije jasno na šta se odnose kvalifikacije emisija – neutralan, pozitivan, negativan i ko izriče te kvalifikacije.\n"Da li nepoznate 'sudije' ocenjuju to šta su rekli učesnici u emisiji ili ponašanje novinara koji vodi emisiju", pitao je RTS.\nJavni servis je ocenio da je za televizije i izborni proces jedino bitno da novinari ne budu navijači i zato jedino oni i treba da budu ocenjivani.\n"U tom slučaju je neophodno potrebno da Privremeno nadzorno telo jasno navede kriterijume ocenjivanja kao i da se saopšti ko su ljudi koji će izricati ocene profesionalnosti novinara", dodao je RTS.\nRTS i RTV će se i naredne godine finansirati iz budžeta i taksi, poznato da li se menja ova naknada\nDanas: Kablove RTS-a čuvalo obezbeđenje predsednika Srbije\nRTS\tmediji\tIZBORI\n28.01.2022\t• 20:07\nBezobrazluk RTS-a koji po promeni vlasti treba rasformirati ili bar preimenovati.\nPod imenom RTS je nepopravljiv.\nDa, svako pojavljivanje predsednika jeste u funkciji SNS-a jer se predsednik tako ponasa.\n28.01.2022\t• 19:35\nRTS je gori nego pink, jer se prave da su "novinari" (izvinjavam se svim pravim novinarima), RTS cini ljudi bez morala, kulture, pijuni vlasti... ma ugasi tv!


At or with me : Treći Van Alenov pojas oko zemlje\nTREĆI ALANOV POJAS\nU augustu prošle godine iz američkog svemirskog centra Kenedi, na Floridi, uspešno su lansirana dva satelita ("Van Alen A" i "Van Alen B" ) za proučavanje radijacionih pojaseva iznad zemljine atmosfere. Predviđeno je da misija traje dve godine. Uz pomoć dva identična satelita naučnici će pokušati da ustanove kako elektromagnetne oluje na suncu utiču na spoljašnji i unutrašnji radijacioni pojas, takozvane Van Alenove prstenove, koji sa svoje strane utiču na život na zemlji i mogu da ugroze astronaute i letelice u orbiti.\nSateliti bi trebali da prolete kroz pomenute pojaseve i da se povremeno približe jedan drugom na svega 161 kilometar, odnosno da se međusobno udalje čak do 38 hiljada kilometara. Van Alenov radijacioni pojas je već otrkio prvi američki satelit Eksplorer 1 lansiran 1. februara 1958.godine.\nK ao što se i očekivalo sateliti su odmah nakon lansiranja registrovali dva pojasa. Kratko posle toga vanjski Van Alenov prsten je bio pocepan najverovatnije zbog jakog solarnog vetra koji je za sobom ostavio jedan prsten sa energetski nabijenim delovima . Na jednoj strani vanjskog pojasa elektroni su se pojačali da bi se sledećih sedmica smanjili. Najdublji, unutrašnji krug je sve vreme ostao stabilan. Premda još uvek ne znaju o čemu je reč naučnici su srećni što su uspeli da uhvate formiranje novog kruga obzirom da se to desilo upravo nakon lansiranja svemirskih sondi.\nizvori : Extra radiation belt\nVAŽNOST VAN ALENOVIH POJASEVA\nP ojaseve u obliku prstena nazvane “Van Alenovi radijacijski pojasevi” otkrio je pomoću Gajger-Milerovih brojača postavljenih na veštačke satelite “Eksplorer 1″ i “Eksplorer 2″. Pored nekoliko slojeva atmosfere Zemlju okružuju i dva prirodna radioaktivna pojasa: unutrašnjni se nalazi na visini oko oko 3000 kilometara iznad Zemlje i debeo je oko 5000 kilometara. Spoljnji pojas obuhvata prostor na visini od 15 do 20 hiljada kilometara iznad površine Zemlje i širok je 6000 do 10 000 kilometara.Reč je o pojasevima u obliku krofne u kojima se nalaze jako naelektrisani čestice zarobljene u Zemljinom magnetnom polju. Vanjski pojas sadrži visokoenergetske elektrone, a unutarnji protone i elektrone, a oba u sebi imaju i manju količinu alfa-čestica.Čestice potiču od solarnih vetrova koje erupcije na Suncu izbacuju u svemir.\nR adijacija je ono što i dan danas predstavlja najveću prepreku putovanjima u svemir. Količina radijacije u pojasevima varira. Internet je pun tekstova o pokušaju, navodno izvedeneom 1962. godine, da se napravi rupa u Van Allenovim pojasevima 248 milja (400 km) od Zemlje? Tokom operacije nazvane "Starfish Prime" Američka komisija za atomsku energiju (AEC) je uz pomoć nuklearne eksplozije snage 1,4 megatona pokušala napraviti neprirodni koridor kroz Van Allenove pojaseve. Navodno je već tada nastao treći pojas koji je bio 100 puta intenzivnijeg zračenja od prirodnih pojaseva, a 2002. godine je ova zona još uvek imala 25 puta snažniju radijaciju od druga dva pojasa.\nMali prilog za one koji vole astronomiju\nMAPA POZNATOG SVEMIRA\nОзнаке: svemir, Van Alenov pojas.astronomija, zemlja


Terje Rypdal na Nišvilu – CLUBBING.RS\nTerje Rypdal na Nišvilu\nMarch 6, 2010 • No Comments •Festival\nDirektor Nišville jazz festivala Ivan Blagojević potvrdio je učešće sastava norveškog gitariste i kompozitora Terje Rypdalu na ovogodišnjem izdanju festivala koji će se od 12. do 15. avgusta održati u niškoj Tvrđavi.\nRypdal, jedan od najznačajnijih evropskih muzičara evropskog džeza, i jedan od najupečatljivijih predstavnika čuvene ECM produkcije još sa početka sedamdesetih, rodjen je 1947. godine u Oslu, a njegov originalni stil spoj je džeza, roka, klasične umetničke i ambijentalne muzike.\nSa pet godina je počeo da svira klavir, a sa 13 je prešao na gitaru.\nStudirao je muzikologiju i kompoziciju na Muzičkom konzervatorijumu u Oslu, a karijeru je počeo šezdesetih pod uticajem grupe Shadows u sastavu Vanguards. U to vreme je bio i muzički direktor i vođa orkestra u norveškoj postavi poznatog mjuzikla “Kosa”.


Dubai planira gradnju najvećeg aerodroma na svijetu | TNT Portal\nDubai, jedan od sedam Ujedinjenih arapskih emirata, pretendira da postane globalni lider industrije. U narednih 12 godina planiraju izgradnju najveće svjetske zračne luke koja godišnje može primiti više od 220 miliona putnika i preko 16 miliona tona tereta.\nZa izgradnju Al Maktoum međunardnog aerodroma potrebna je investicija od 68 milijardi KM (oko 36 milijardi dolara). Plan je da se aerodrom izgradi u narednih 12 godina, ali da omogući ono što nijedan aerodrom na svijetu nema.\nPrema saznanjima Bloomberga banka je Dubaiju omogućila početne tri milijarde dolara kredita za početak radova, a podaci o detaljima ovog projekta još uvijek nisu poznati.\nNakon završetka radova Al Maktoum će postati najveći svjetski aerodrom s konačnim kapacitetom većim od 220 miliona putnika i 16 miliona tona tereta na godišnjem nivou.\nMeđunarodni aerodrom u Dubaiju već sada drži svjetski rekord po broju putnika, a očekuje se da će u narednih deset godina postati najprometnija zračna luka na svijetu.\nPrethodni članakHaos u Siriji: Zapaljeni autobusi poslani za evakuaciju civila\nNaredni članakPrinc Harry kao humanitarac ide stopama svoje majke: Pun sam energije


EU raspravlja o pravnim pitanjima vezanim za Mađarsku i odlučuje o narednim koracima\nVi ste ovde:Početna»Vesti iz Brisela»EU raspravlja o pravnim pitanjima vezanim za Mađarsku i odlučuje o narednim koracima\nBy Jovan objavljeno\t 12/04/2017 Vesti iz Brisela\nNa inicijativu predsednika Žana-Kloda Junkera, prvi potpredsednik Frans Timermans je u kolegijumu Evropske komisije vodio debatu o nedavnim dešavanjima u Mađarskoj koja su izazvala zabrinutost povodom usaglašenosti mađarskih propisa sa pravom EU i zajedničkim vrednostima na kojima počiva Unija.\nKolegijum je raspravljao o Zakonu o visokom obrazovanju, nacrtu zakona vezanog za finansiranje nevladinih organizacija iz inostranstva, nacionalnim konsultacijama ‘zaustavimo Brisel’ i aktuelnim pravnim pitanjima u području azila i zabrane diskriminacije. Kolegijum se složio da relevantne i pravno zrele predmete o povredama propisa obuhvati narednim ciklusom postupaka za povredu propisa krajem meseca.\nKomisija će takođe brzo dovršiti temeljnu pravnu procenu Zakona o visokom obrazovanju i doneti odluku o narednim koracima u okviru narednog ciklusa postupaka za povredu propisa. Kada je u pitanju zakon o finansiranju nevladinih organizacija, Komisija će pažljivo pratiti proces, a odluke o ovome će biti donete na osnovu analize koja će precizno sutvrditi sporna pravna pitanja. Konačno, kada su u pitanju nacionalne konsultacije ‘zaustavimo Brisel’, Komisija je odlučila da pripremi i javno objavi svoj odgovor na konsultacije. Pitanja koja su bila na dnevnom redu Kolegijuma odnose se i na poštovanje prava Unije i na poštovanje zajedničkih vrednosti kako je utvrđeno članom 2 Ugovora o Evropskoj uniji. Celokupna situacija u Mađarskoj je razlog za zabrinutost Komisije, zbog čega su se članovi kolegijuma složili da otvore politički dijalog sa vlastima Mađarske, ostalim državama članicama i Evropskim parlamentom.\nZaštita uzbunjivača: Komisija uvodi nova pravila na nivou EU\nMogerini u Skoplju: Uverena sam da ćete i nadalje biti odlučno usmereni ka reformama


Digitalna transformacija HR sektora - Biznis i Finansije\nHome\tPromo\tDigitalna transformacija HR sektora\nKriza izazvana pandemijom korona virusa donela je mnoge izazove u poslovanju preduzeća ali i određene novosti. Kompanije koje su se brzo adaptirale na novonastalu situaciju bile su visoko digitalizovane ili su u kratkom vremenskom periodu uspele da digitalizuju veći deo svojih internih ili prodajnih procesa.\nSa pandemijom i bez nje, susrećemo se izaozovima kod pronalaženja odgovarajućeg kadra na svakom koraku. Evidentno je da se od poslodavaca očekuje da budu mađioničari kako bi pronašli i zadržali IT stručnjake, fabrike zapošljavaju nekvalifikovanu radnu snagu te se dovijaju sa programima obuke od 0 za majstore svih zanata, HR menadžeri se svakodnevno bore sa kriterijumima za odabir kandidata koji sveže dolaze sa fakuleta, a čest izbor je spuštanje kriterijuma za odabir kandidata itd.\nKompanije koje imaju razvijene HR procese sve više formalizuju HR kao strukturu u svojim organizacijama kako bi se paralelno borili za nove kupce, korisnike, partnere i za zaposlene. Ovo su izazovi sadašnjice, izazovi zbog kojih je automatizacija HR procesa za mnoge pitanje kompetativne prednosti na tržištu.\nNakon duže analize poslovnih procesa u ovom sektoru, a koristeći svoje višedecenijsko iskustvo u oblasti poslovnih aplikacija, kompanija Coming je sada u mogućnosti da, svojim korisnicima, ponudi softversko rešenje koje digitalizacijom prevazilazi većinu izazova u HR sektoru. HR menadžment sistem koji je sada na raspolaganju budućim korisnicima, na jednostavan način upravlja ciklusom zaposlenja u jednoj kompaniji od momenta konkursa za određenu poziciju do samih promena pozicija u određenoj kompaniji. Cilj ovog inovativnog rešenja je da značajno ubrza i pojednostavi upravljanje ovim procesima, a pogotovo na kritičnim tačkama kao što je vođenje evidencije o različitim načinima isplate zarade zaposlenima u zavisnosti od vrste ugovora (privremeni/povremeni angažman ili angažman za stalno).\nRešenje je posebno našlo put do kompanija i organizacija koje honorarno plaćaju svoje zaposlene, vezujući troškove zarade zaposlenih za veći broj mesta troška. Kod ovakvih kompanija samo obračun plata u ovako kompleksnom modelu zahteva zapošljavanje nekoliko ljudi koji se time bave. Ovakve kompanije lako prepoznaju benefit korišćenja Coming rešenja koje na mesečnom nivou košta manje od troškova jednog zaposlenog koji se bavi obračunom plata.\nU određenim kompanijama, digitalna transformacija bilo kog procesa sa sobom može da nosi stres iz razloga što korisnici smatraju da je neophodan dug proces privikavanja na nove sisteme. Kompanija Coming se potrudila da prelazak jedne kompanije na HR Menadžment sistem bude izuzetno komforan bez potrebe za visokim obukama ili specifičnim softverskim znanjima osobe koja koristi ovaj softver. Sam servis je baziran na web-u i kompatibilan je i sa ostalim Microsoft Office aplikacijama. S obzirom na to da je sa korisničke strane izuzetno važno da servis u potpunosti odgovara potrebama kompanije u kojoj se implementira, Coming sa svojim korisnicima, pre implementacije rešenja, analizira specifične potrebe korisnika i implementira module koji su neophodni.\nDigitalna transformacija u svojoj srži ima za cilj značajno povećanje efikasnosti procesa u jednom preduzeću. Korisnici koji su do sada implementirali HR Menažment sistem, u vrlo kratkom vremenu osetili su značajne poslovne benefite u vidu uštede vremena koje zaposleni sada koriste u mnogo profitabilnije svrhe. HR menadžement sistem kompanije Coming, je servis novog vremena koje uzima u obzir sve promene u poslovanju koje se danas dešavaju od online poslovanja, do podeljenog načina rada od kuće ili iz kancelarije.\nTekst napisala: Katarina Smiljanski, COMING – Computer Engineering


DP World pokreće CARGOES Logistics\n10 najvećih automobilskih inovacija\nJoš jedan logistički gigant pridružuje se Novom putu svile\nDevet multinacionalnih kompanija potpisuje plan isporuke bez ugljenika do 2040. godine\nNemačka transportna industrija takođe želi izmene obuke CPC-a\nGSSA ATC se prijavljuje na CargoBooking\nOctober 19, 2021 October 19, 2021 adminR\nMrežni portal, koji pokreće Awery Aviation Software, omogućava korisnicima ATC-a da rezervišu račune (AWB) i da imaju koristi od end-to-end mogućnosti za praćenje. ATC koristi CargoBooking u Nemačkoj, gde ima sedište, počevši od velikog klijenta avio -kompanije, a u narednim nedeljama će svoju platformu predstaviti širom svoje globalne mreže od 34 zemlje. „Neprestano radimo na tome da korisnicima učinimo iskustvo rezervacije još lakšim“, rekao je Paul Breburda, komercijalni potpredsednik ATC -a. „80% naših kupaca rado rešava jednostavne upite sami.“ “Kanal se već koristi na probnim tržištima i dobro je prihvaćen.”…\nZanimljivostiATC, CargoBooking, digitalizacija, digitalna platforma, end-to-end, mrežni portal, Track & Trace\nSistem za upravljanje skladištem – paket sa kompletnom uslugom\nOctober 12, 2021 October 12, 2021 adminR\nDobavljač IT usluga logistike Doll + Leiber nudi digitalni sistem upravljanja skladištem kao paket sa kompletnom uslugom. Ciljna grupa za sistem “Skladište+logistika” su prvenstveno mali i srednji špediteri i logistička skladišta za proizvodnju i trgovinu, posebno za e-trgovinu. Individualni proces servisnih partnera umrežen je sa sistemom kako bi se digitalizirao čitav lanac snabdevanja nakon online transakcije: od skladištenja i preuzimanja robe do preuzimanja narudžbine i pakovanja do isporuke i vraćanja. Sistem upravljanja skladištem može se povezati sa postojećim ERP sistemima preko interfejsa prilagođenog korisniku. „Sve više internet trgovaca traži atraktivna…\nZanimljivostiDoll+Leiber, E-Warehouse, end-to-end, isporuka, logistička skladišta, logistika e-trgovine, logistika i lanac snabdevanja, narudžbina, pakovanje, sistem za upravljanje skladištem, upravljanje lancem snabdevanja, upravljanje skladištima\nSelect Year 2021 (553) 2020 (504)\nCopyright © All rights reserved Izrada sajta sasaraj7


BalkanMagazin :: Rosu u Mitrovici uhapsile dvojicu Srba\nčetvrtak, 17. oktobar 2019 01:42\n(četvrtak 17. oktobar, pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nHague, 16.10.2019. - protest holandskih farmera u Hagu\nSpecijalne jedinice ROSU uhaspile su u severnoj Mitrovici sina šefa srpskog dela KPS-a i policajca. Palma je ocenio da će opozicija uvek biti nezadovoljna. „Nadmudruju“ se Dveri i demokrate. Otkazane su sve ekskurzije jer vozači nisu imali potrebna dokumenta. Održano je suđenje sestri poginulog radnika u lučanskoj fabrici „Milan Blagojević“. Pacijentkinja je umrla na pregledu debelog creva, ordinacija je zatvorena.\nSao Paulo, 16.10.2019 - Nedelja mode u Sao Paulu (Sao Paulo Fashion Week): kolekcija - AO Estufa Project\nROSU u severnoj Mitrovici\n„Šiptari ’seku glave’ Srbima“, naslov je u Informeru. Specijalci ROSU juče ujutro su upali u Severnu Mitrovicu i pokušali da uhapse šefa srpskog dela KPS Željka Bojića. Nisu ga našli, pa su mu uhapsili sina, kao i policajca Radeta Basaru. „Plan Šiptara je da uhapse i proteraju sve Srbe sa severa koji bi mogli da organizuju otpor“, stoji u tekstu.\nNaslov na prvoj strani Novosti je „Upad ROSU osveta za debakl u Interpolu“. Naoružani do zuba uhapsili su Basaru, a cilj im je bio komandir Željko Bojić. Aferom „Koverte“ Priština želi da izbaci Srpsku listu iz skupštine.\n„Odmazda zbog Interpola“, piše i Srpski telegraf, navodeći da su „Šiptari počeli lov na Srbe“.\nOko stotinu pripadnika specijalnih jedinica, sa 25 vozila, upali su juče u severni deo Kosovske Mitrovice, izveštava i Politika. Direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju ocenio je da je „upad ROSU zabrinjavaući, da predstavlja igranje sa mirom“, kao i da „Priština želi da izmisli nacionalni kriminal.\nBeograd, 16.10.2019 - načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović sastao se danas sa načelnikom Generalštaba Oružanih snaga Republike Austrije generalom Robertom Brigerom\nPalma o „nezadovoljnoj opoziciji“\n„Posle prve runde dijaloga vlasti i opozicije u prisustvu predstavnika Evropskog parlamenta, moj zaključak je da naša opozicija ne bi bila zadovoljna ni kada bi joj dali RTS da njime rukovode, ni kad bi im ispunili neke druge zahteve, uvek bi im nešto nedostajalo“, kaže Dragan Marković Palma, lider Jedinstvene Srbije u intervjuu za Politiku. Kako dodaje, ipak je „važno što su stranci mogli da vide da opozicija u stvari neće dogovor“.\n„Ključne primedbe su im bile na poslovnik o radu parlamenta, koji su, inače, napravili upravo oni koji su danas u opoziciji. Da se o budžetu raspravlja kao o jedinoj tački i da vreme bude duplirano“, otkriva Marković.\nBeograd, 16.10.2019 - predsednica Vlade Ana Brnabić predsedavala je trećoj sednici Koordinacionog saveta za elektronsku upravu\n„Nadmudrivanje“ Dveri i demokrata\n„Niko, pa ni uvažene kolege iz SzS-a, ne može voditi kadrovsku politiku u Demokratskoj stranci. Unutarstranačke probleme i nesuglasice ćemo rešavati u okviru nadležnosti stranačkih organa“, poručio je predsednik DS-a Zoran Lutovac, reagujući na reči lidera Dveri Boška Obradovića, koji je ocenio da „bivše rukovodstvo DS-a svaki dan zabija klinove u točkove“. Lutovac je, međutim, kako piše Politika na prvoj strani, uputio i javni poziv članovima DS-a, simpatizerima i „iskrenim borcima za demokratiju“, da se prekine s neplodotvornim raspravama, verbalnim nadmudrivanjima i javnim istupima koji udaljavaju od primarnog cilja – slobodnog društva i države koja počiva na principima vladavine prava, slobode i jednakosti.\nOtkazane ekskurzije zbog vozača\nOko 650 učenika Osnovne škole "Pavle Savić" u Mirijevu juče nije krenulo na planirane izlete jer vozači autobusa nisu imali odgovarajuće kvalifikacione kartice, koje su obaveza po novom Pravilniku o prevozu dece. Osim učenika OŠ "Pavle Savić" na predviđen izlet juče nije otišlo ni 110 prvačića iz OŠ "Drinka Pavlović". Direktor OŠ "Pavle Savić" Milan Krstić kaže da je bilo planirano da na izlet idu učenici drugog, trećeg i četvrtog razreda, a da su destinacije bile Viminacijum i Srebrno jezero (drugi razred), Tronoša i Tršić (treći), Orašac, Oplenac, Aranđelovac (četvrti), prenose Novosti. Za prevoz dece agencije koje su dobile na tenderu, kako kaže, angažovale su prevoznike Banbus turs i Lasta. "Saobraćajna policija obavila je pregled vozila i što se tiče tehničke ispravnosti i svih drugih stavki sve je u redu, samo je problem bio što svi vozači nisu imali kvalifikacione kartice", rekao je Krstić.\nToulouse, 16.10.2019 - susret francuskog predsednika Emanuela Makrona i nemačke kancelarke Angele Merkel\nBivši ambasador Izraela otkriva, piše Srpski telegraf: „Afera ’satelit’, Tadić, Vuk i Dinkić ukrali 20 miliona dolara.“\nSuđenje sestri poginulog radnika\nU Ivanjici je juče održano suđenje sestri poginulog radnika u lučanskoj fabrici „Milan Blagojević“ po tužbi Radoša Milovanovića, piše Danas uz naslov „Direktor nastavlja progon porodice Milivojević“. Povod za tužbu bilo je otvoreno pismo kojim se Mirjana Milivojević, sestra poginulog Milivoja, obratila Aleksandru Vučiću, predsedniku Srbije, tražeći od njega da se založi da se utvrdi istina i odgovornost Milovanovića za tragediju.\n„Moj predsednik je zatvorio oči da ne vidi smrt mog brata koji je preminuo zbog tuđih interesa, a ne interesa države“, jedna je od rečenica zbog kojih je Milovanović podneo tužbu protiv Mirjane.\nBeograd, 16.10.2019 - protest novinara i građana "Novinari protiv fantoma" ispred Vlade Srbije: Tamara Spajić\nPacijent umro, ordinacija zatvorena\nMinistarstvo zdravlja ispituje tragičan slučaj u Beogradu, piše Blic uz naslov „Žena umrla tokom pregleda za koji ordinacija nije imala dozvolu“. Dušanka Banjac (74) preminula je za vreme kolonoskopije u opštoj anesteziji u privatnoj ordinaciji „Dr Nestorov“. Ova ustanova nije imala dozvolu ni za gastro-preglede ni za tretmane pod anestezijom i juče je odmah zatvorena.\nZabrana rada je usledila jer su inspektori utvrdili da ordinacija nije imala dozvolu da obavlja intervencije u anesteziji, zato što je registrovana kao ordinacija za opštu medicinu, piše Politika. Nesrećnoj ženi, koja se inače teško kretala, rađen je pregled debelog creva. Kada se nije probudila, lekari su pokušali da je reanimiraju. Daljom istragom i obdukcijom biće utvrđeno šta se zapravo desilo.\n„Sloba: Kija htela da se ubije dva puta, završila u ludnici“, glavni je naslov na prvoj strani Srpskog telegrafa.\nOvo je glavna najava i u Kuriru. Naslov teksta je „Napraviću masakr, ubiću i Slobu i sebe“. Poslali su je u „Lazu“, pa u policiju na trežnjenje, navodi list.


Sluèaj "Nemaèka": Vojnici traže odštetu zbog osiromašenog uranijuma na Balkanu - B92.net\nBerlin -- Bivši nemaèki vojnici podneli su zahtev za odštetu zbog izlaganja osiromašenom uranijumu koji je korišæen tokom ratova na Balkanu i u Iraku.\nIzvor: Tanjug utorak, 20.08.2019. | 08:25\nO tome je i frakcija Alternative za Nemaèku u Bundestagu zatražila mišljenje nemaèke vlade.\nPortal T-onlajn navodi da je oko 220 vojnika zatražilo odštetu zbog izlaganja uranijumu, a ponovo su aktuelizovane rasprave o tome koliko je pomenuta municija štetna za zdravlje, prenose banjaluèke Nezavisne.\n"Studije Svetske zdravstvene organizacije i Meðunarodne organizacije za atomsku energiju negiraju da postoje bilo kakvi posebni rizici, dok Meðunarodna organizacija lekara protiv atomskog oružja istièe da postoje nedoreèenosti u objavljenim studijama, zbog èega pozivaju na preventivnu zabranu korištenja ove municije dok se pouzdano ne utvrde dugoroèni efekti izlaganja", piše portal.\nNemaèka vlada je u odgovoru 12. avgusta naglasila da su svi ovi zahtevi odbijeni tokom proteklih godina jer, kako je istaknuto, nije dokazano da su nemaèki vojnici trpeli bilo kakve zdravstvene posledice zbog kontakta s ovom municijom, koja je, pre svega, korišæena u protivtenkovskim avionskim bojevim zrnima namenjenim za uništavanje oklopa.\n"Rezultati studije uticaja osiromašenog uranijuma pokazuju da na mestima korištenja ove municije ne postoji gotovo nikakav rizik od radijacije, a toksikološki rizici mogu nastati samo pod vanrednim okolnostima, koji se do ovog trenutka nigde nisu iskazali", naglašeno je u dopisu koji je objavljen na stranici nemaèke vlade.\nAustrijska armija takoðe je na svojoj stranici objavila studiju o dejstvu osiromašenog uranijuma.\n"Može se zakljuèiti da jedino direktno udisanje supstanci na ratnim podruèjima može predstaviti odreðenu opasnost za zdravlje ljudi", naglasili su oni.\nKako kažu, opasnost može nastupiti zbog hemijskih, ne radioaktivnih karakteristika ovog materijala, i to samo ako se u veæim kolièinama unese u organizam putem nekog rastvora.\n"Civilno stanovništvo, pripadnici humanitarnih organizacija i mirovne trupe teško da su udisali taj materijal u tim kolièinama. Ipak, dugoroèniji direktan kontakt s osiromašenim uranijumom, poput komadiæa municije, bi trebalo izbegavati", navode oni.\nS druge strane, izloženost vojnika osiromašenom uranijumu odavno nije novost za Italiju, èiji vojnici veæ godinama biju sudsku bitku kako bi dobili obešteæenje vlade zbog uèešæa u NATO akcijama na Kosovu.\nTek posle više od devet godina od bombarodvanja na KiM i javnih protesta, žalbi sudovima i rezultata tada ustanovljene komisije za istragu, dodeljeno je prvih 30 miliona evra za obešteæenje žrtvama osiromašenog uranijuma.\nPrema nekim podacima, od 1999. godine do 2018. preminulo je više od 359, a obolelo više od 4.000 italijanskih vojnika koji su bili izloženi dejstvu osiromašenog uranijuma, a meðu njima je veliki broj onih koji su bili na Kosovu.\nGanc odbio Netanjahua\nU dronu koji je pao u Bejrut bilo 4,5 kilograma eksploziva\nZarif odgovorio Pompeu: Biæe to totalni rat