Укључивање младих у процесе доношења одлука - Град Прокупље\nUključivanje mladih u procese donošenja odluka\nPredstavnici Regionalne kancelarije za saradnju mladih Srbije i Krovne organizacije mladih u Srbiji danas su u Prokuplju održali sastanak sa predstavnicima lokalne samouprave i direktorima i predstavnicima prokupačkih srednjih škola.\nIspred Grada Prokuplja goste je pozdravio član Gradskog veća, Marko Kostadinović, koji je istakao da je u poslednjih nekoliko godina veliki broj mladih uključen u celokupan društveni život Prokuplja.\n–Mladi u Prokuplju uključeni su u svim društvenim sferama, bilo da je reč o kulturi, obrazovanju, političkim dešavanjima. Ono što želim da isteknem je činjenica da polovinu Gradskog veća čine mladi ljudi, kao i polovinu odbornika u Gradskoj Skupštini, istakao je većnik Kostadinović.\nPredstavnica Regionalne kancelarije za saradnju mladih Srbije, Ivana Antonijević je ovom prilikom naglasila da je današnji sastanak od velikog značaja za mlade u Prokuplju jer promoviše omladinske participacije i uključivanje mladih u procese donošenja odluka.\n–Naš cilj je da mlade sa različitih delova Zapadnog Balkana približimo jedne drugima i da utičemo na poboljšanje uslova za život mladih. Danas imamo zadovoljstvo da razgovaramo sa predstavnicima lokalnih organa i da saznamo kako oni vide mlade kada je u pitanju odlučivanje i na koji način im to omogućuju. Cilj nam je da mladima damo mogućnost da se međusobno upoznaju, razmenjuju znanja i iskustva, naglasila je Antonijević i dodala da će u septembru biti raspisan javni poziv školama koje će moći da svojim projektima apliciraju i kao nagradu dobiju mogućnost za organizovanje studentske razmene.\n–Očekujemo da se i škole iz Prokuplja odazovu i dostave svoje projekte, da dobiju priliku da putuju širom Zapadnog Balkana, da upoznaju svoje vršnjake, da se nastavnici međusobno druže, razmenjuju znanja, jer tako čvrsto verujemo da stvaramo bolje uslove za život mladih u Srbiji, kazala je Antonijević.\nPredstavnica Krovne organizacije mladih Srbije, Milica Borjanić je kazala da je njihov cilj upoznavanje svih mehanizama u Prokuplju koji mogu da budu od koristi mladima.\n–Važno je da se mladi upoznaju sa svojim predstavnicima, kako u jednom regionalnom telu, tako i na nacionalnom nivou. To je bitno zato što će mladi predstavnici bolje predstavljati mlade kada znaju kakve su njihove potrebe. Takođe je važno da mladi u Prokuplju znaju da su predstavljeni u određenim telima, da se čuje šta je to što ih najviše muči i što im je potrebno, kako bi se to zagovaralo u institucijama, naglasila je Borjanić.


Vulin: Znam da je razgraničenje dobro čim se Zapad protivi | Radio Kosovska Mitrovica\nVulin: Znam da je razgraničenje dobro čim se Zapad protivi\n6. September, 2019 07:40 |\nMinistar odbrane Srbije Aleksandar Vulin ne isključuje napade Albanaca na severu Kosova i Metohije i ocenjuje da je razgraničenje dobro dobro rešenje za Srbiju čim se, kako kaže, Zapad tome protivi.\n“Kada znate ko vodi Šiptare i na šta su sve spremni, ne isključujem scenario po kojem bi oružjem krenuli na sever KiM, ali isključujem mogućnost ponavljanja takvih zločina bez reakcije Srbije. Na prvom mestu mislim na odvaćanje pre nego što do zločina dođe”, rekao je Vulin za sutrašnje “Večernje novosti”.\nPodsetivši da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić “u nekoliko važnih istorijskih prilika” rekao da se ustaški logor Jasenovac, martovski pogrom 2004. na KiM i hrvatska akcija “Oluja” 1995. neće više nikada ponoviti, Vulin je dodao da je to poruka i za prijatelje i za neprijatelje i pozvao sve da se u njoj pronajđu onako kako misle da treba.\nNa pitanje da li bezbednosna situacija na KiM može da se pogorša u vreme predizborne kampanje, on je istakao da se od Albanaca može očekivati svako zlo, s obzirom na to da ih vode “neosuđeni teroristi”.\n“Šiptari kao jedinu temu svoje politike imaju obračun sa Srbima i Srbijom, a u vreme izbora samo su još glasniji”, rekao je Vulin i dodao da Beograd budno prati sve što se dešava na KiM.\nGovoreći o svojoj ideji o hitnom razgraničenju sa Albancima, on je podsetio da velike sile nisu zagovornici razgraničenja, već da hoće jedinstveno, celovito i nedeljivo Kosovo.\n“Ako nas je istorija nečemu naučila, onda je to da kada postoji takva saglasnost da se Srbima nešto ne sme dati, onda Srbi moraju da se bore za ono što im se zabranjuje i odbija, jer je to dobro za Srbiju”, naveo je Vulin.\nIstakao je da zemlje koje se protive razgraničenju ne žele da Srbija ojača i da zaustavi “veliku Albaniju”.\n“Predsednik Vučić se sa malo nade i nimalo pomoći bori protiv volje velikih sila, Šiptara i namernog nerazumevanja i napada u Srbiji. Voleo bih da moj stav o razgraničenju postane i stav predsednika i vlade, ali o tome moraju da odluče Srbi”, naglasio je Vulin i ocenio da što pre do razgraničenja dođe, Srbija će pre moći da se posveti sebi i Srbima izvan svojih granica.\nUpitan da li bi Beograd trebalo da pozove Moskvu i Peking da se uključe u dijalog oko Kosova, on je ocenio da tako važna tema ne može da se zaključi bez Rusije i Kine, SAD i EU.\n“Nema stabilnog, trajnog i održivog rešenja bez dogovora Srba i Šiptara, a onda i dogovora velikih sila”, naglasio je Vulin.\nKomentarišući ideju da u Srbiji bude formirana prelazna vlada, on je rekao da Zapad želi slabu vlast koja neće moći da se odupre pritiscima.\n“Srbija ima stabilan politički sistem, stabilnu parlamentarnu većinu i pokušaji da se predstavi kao nesigurna zemlja na ivici vanrednog stanja koju treba spasavati, zlonamerni su i podmukli. Kada takva ideja dođe izvan granica naše zemlje, onda je to mešanje u naše unutrašnje odnose”, istakao je Vulin.\nOn je ocenio da je zanimljivo to što ta ideja nije zasmetala nikome iz partija nekadašnjeg DOS-a.\n“Dveri ođednom nemaju nikakav anti-EU stav i raduju se mešanju stranaca samo da i oni budu deo vlasti koju izborima ne mogu da dobiju. Videli ste da su Čeda Jovanović i Boško Obradović jedva dočekali da se slože da stranci treba da ih dovedu na vlast, kada već Srbi neće. Nije više pitanje da li bi Dveri radile za strance, već samo kolika je cena njihovog angažovanja”, rekao jeVulin.\nOn je istakao da je priča o prelaznoj vladi pomogla da se svako pokaže takvim kakav jeste.\nNa pitanje o rezovima u vladi koje je najavio predsednik Vučih, on je rekao da prvo narod Srbije na izborima treba da kaže šta misli o onome što je svako od ministara do sada uradio.\n“Ja se nisam rodio kao ministar i sigurno neću umreti kao ministar. Šta god da građani kažu i kako god da odluči predsednik Vučić, ja stranu neću menjati, mogu da budem i ne budem ministar, mogu da budem u politici ili izvan nje, mogu da budem vlast ili opozicija ali stranu neću promeniti. Ne menjam ideje, ne menjam prijatelje, ni pod kojim uslovima ne bih bio uz partije DOS-a”, naveo je Vulin.\nKada je reč o skraćivanju kvota za partnere na izbornoj listi SNS-a, on je ocenio da je predsednik Vučić u pravu i da je trebalo da bude oštriji i određeniji.\nMnogi iz koalicije, smatra on, misle da su vešti i mudri jer se “kriju iza Vučića i izbegavaju sukobe sa politkom DOS, ili napadima koji dolaze spolja”.\n“Ne znam kako može da ima mandat onaj kome je svejedno što šefu njegove koalicije kunu decu i napadaju porodicu. Ovo nema veze sa politkom, pa gde je ljudska solidarnost, ako nema spremnosti da se bori za tim, za zemlju, za prijatelja, na kraju krajeva, zašto bi bili zajedno”, kaže Vulin.\nDodaje da je Vučić poslednjom izjavom podsetio partnere da je bio strpljiv, da je “gledao i kada su mnogi mislili da ne vidi i da je vreme da se svi suoče najpre sa sobom”.\n“Mene su zbog ovog stava histerično napali, nazvali me mazohistom, a ja jednostavno vidim da je u pravu. Zato su ostali u većini ćutali, kao što ćute uvek kada misle da će ih odgovor uvesti u sukob ili medijski linč”, zaključio je Vulin.


CNC ograde - Dekorativne laserski sečene panelne ograde\nCNC ograde – Dekorativne laserski sečene panelne ograde su u poslednjih par godina postale najnoviji trend u uređenju. Dekorativni metalni paneli su našli podjednaku primenu u izradi panelnih CNC ograda kako za dvorišta i terase tako i za unutrašnje stepenice. Ovi modeli ograda od panela omogućavaju prozračnost a istovremeno pružaju zaštitu i privatnost.\nLaserski sečeni paneli za ograde su pogodni za korišćenje jer pružaju veliku mogućnost izbora dezena, zahvaljujući tehnologiji laserskog zraka dobijaju se razni paterni – šare. Svi dekorativni metalni paneli za ograde se nakon laserskog sečenja podvrgavaju površinskoj zaštiti.\nVrste CNC ograda\nCNC paneli za ograde se mogu praviti od sledećih vrsta materijala:\nIzbor materijala i površinska zaštita zavisi od područja primene pa se neki paneli za ograde cinkuju i plastificiraju, neki samo plastificiraju a za inox panele nije ni potrebna galvanska površinska zaštita.\nOgrada od dekorativnih metalnih panela\nkontaktirajte nas za cenu i dodatne informacije.\nRado ćemo odgovoriti na sva Vaša pitanja i pružiti Vam pomoć i savet pri odabiru ograde.\nU galeriji fotografija pogledajte panelne CNC ograde koje smo da sada izradili i montirali za naše zadovoljne klijente.\nPored svih postojećih modela dekorativnih panela za ograde, prilagođavamo se i željama kupaca i izrađujemo CNC ograde po Vašim crtežima i idejama.\npanelna inox ograda za stepeniste nbsio24\ninox ograda za stepeniste nbsio23\ncnc ograda nbs018\nCNC ograda nbs017\ndekorativna panelna ograda nbs016\nCNC ograda nbs04\ndekorativni panel 78\ndekorativni panel 74\ndekorativni panel 73\ndekorativni panel 64\ndekorativni panel 59\nDekorativni panel 57\ndekorativni panel 55\ndekorativni panel 54\ndekorativni panel 52\ndekorativni panel 51\ndekorativni panel 50\ndekorativni panel 47\ndekorativni panel 45\ndekorativni panel 42\ndekorativni panel 38\ndekorativni panel 37\ndekorativni panel 36\ndekorativni panel 33\ndekorativni panel 32\ndekorativni panel 31\ndekorativni panel 30\ndekorativna panelna ograda 29\ndekorativni panel 28\ndekorativni panel 27\ndekorativni panel 26\ndekorativni panel 24\ndekorativni panel 21\ndekorativni panel 19-1 (1)\ndekorativni panel 19\ndekorativni panel 18\ndekorativni panel 4


Dani sjećanja u Drvaru: Večeras izložba "Opomena", sutra akademija - Televizija K3\nDani sjećanja u Drvaru: Večeras izložba “Opomena”, sutra akademija\nU Drvaru će večeras biti otvorena izložba pod nazivom “Opomena”, koja govori o stradanju Srba u periodu od 1991. do 1995. godine.\n– Moramo da znamo šta se desilo u prošlosti da imamo bolji put za budućnost – istakao je Kojić.\nOn je rekao da manifestacija počinje u 19.00 časova centralnom akademijom pod nazivom “Krajino moja” na platou ispred Radničkog doma u Drvaru, a ovom događaju prisustvovaće najviši zvaničnici iz Republike Srpske i Srbije.\n– Јedino što smo uspjeli sa postupajućim tužiocem jeste da se otvori sudski proces protiv ratnog komandanta Petog korpusa takozvane Armije BiH Atifa Dudakovića i drugih lica – naglasio je Kojić.\nKojić je istakao da Republika Srpska neće dozvoliti da zločin bude zaboravljen jer je više od 120.000 ljudi protjerano iz zapadno-krajiških opština nakon hrvatske vojne operacije “Oluja” u Kninskoj Krajini u operacijama “Maestral”, “Јužni potez” i “Sana” 1995. godine.\n– Najveća srpska masovna grobnica pronađena je u Mrkonjić Gradu sa 181 tijelom, što sasvim dovoljno govori o razmjeri zločina i kako su zločini vršeni, a što je vidljivo iz obdukcionih nalaza pronađenih posmrtnih ostataka – zaključio je Kojić.


Povrijeđeno 110 učesnika sukoba u Kairu | Republika Srpska\nNaslovna Svijet Povrijeđeno 110 učesnika sukoba u Kairu\nPovrijeđeno 110 učesnika sukoba u Kairu\nProtivnici i pristalice egipatskog predsjednika Mohameda Mursija sukobile su se sinoć u Kairu, a u velikom uličnom nasilju povrijeđeno je 110 osoba, saopštilo je Ministarstvo zdravlja, javile su agencije.\nIslamisti i njihovi protivnici bacali su kamenje, boce i zapaljive bombe, a neki su se i direktno obračunavali pesnicama, što ukazuje na stepen nesuglasica među suprotstavljenim grupama koje pokušavaju da uobliče novi Egipat poslije višedecenijske autokratske uprave.\nNova vlast je ustoličena, ali su islamisti i liberali u sporu povodom sastavljanja novog ustava, koji mora biti usaglašen prije biranja novog parlamenta.\nMnogi od nekoliko hiljada demonstranata na Trgu Tahrir nezadovoljni su zbog oslobađajućih presuda bivšim zvaničnicima optuženim da su učestvovali u gušenju ustanka protiv bivšeg predsjendika Hosnija Mubaraka.\nMursijevi protivnici su i prije objavljivanja sudske presude pozvali na demontracije zbog, kako kažu, njegovog neuspjeha da ispuni obećanja u prvih 100 dana mandata.\nVlada je u saopštenju koje je objavljeno kasno sinoć osudila događaje u Kairu, uz ocjenu da oni opterećuju političke i ekonomske napore koja ulaže država.\nPremijer Hišam Kandil pozvao je sve strane “na Trgu Tahrir i ostalim trgovima i mjestima da se uzdrže od bilo kakvih akcija koje bi narušile ugled Egipta”, prenio je Rojters.\nNeki demonstranti oborili su privremeni podijum koji je postavljen na trgu za držanje govora.\nIslamisti su kasnije preuzeli kontrolu nad trgom, a okršaji su se prenijeli na okolne ulice.\nZapaljena su dva autobusa u centru grada, a očevici kažu da je organizacija Muslimansko bratsvo tim vozilima dovezla svoje pristalice na trg.\nPolitičko krilo ovog pokreta, Stranka Slobode i pravde, u saopštenju je izrazila “žaljenje” povodom paljenja autobusa i osudila napad na sjedište Muslimanske braće u industrijskom gradu El Mahala El Kubra.


„Na nišanu Lazanskog“: Zašto Tramp povlači vojsku - 24.12.2018, Sputnik Srbija\n„Na nišanu Lazanskog“: Zašto Tramp povlači vojsku\nZašto Tramp povlači vojsku iz Sirije i Avganistana. Da li su Amerikanci samo ponovili sovjetske greške u Avganistanu? Je li Avganistan, najduži američki rat... 24.12.2018, Sputnik Srbija\nsvet sa sputnjikom, radio, slobodan reljić, milan mišić\nZašto Tramp povlači vojsku iz Sirije i Avganistana. Da li su Amerikanci samo ponovili sovjetske greške u Avganistanu? Je li Avganistan, najduži američki rat, ujedno i novi veliki američki poraz posle Vijetnama.\nO tome u emisiji „Na nišanu Lazanskog“ govore novinar, dugogodišnji dopisnik Politike iz Vašingtona Milan Mišić i sociolog, prof. dr Slobodan Reljić.\nSlušajte nas na talasima Radio Novosti u 17 sati na 104,7 megaherca, gledajte na fejsbuk stranicama Sputnjika i Radio Novosti, ali i odloženo na kanalu Sputnjik Srbija na Jutjubu.


Gradnja gasovoda Južni tok je, po svemu sudeći, definitivno prekinuta - što je Srbiju ostavilo u prilično teškom položaju. Bez drugog pravca snadbevanja gasom ugrožena je energetska bezbednost Srbije.\nOve zime, poručuju sa vrha vlasti, građani Srbije nemaju razloga za brigu – bez obzira na pogoršanje odnosa na relaciji Brisel – Moskva i odluku Rusije da obustavi gradnju gasovoda Južni tok – gasa će biti dovoljno, i kuće i stanovi neće biti hladni:\n"Ja se inače grejem na gas i vrlo smo racionalni. Izolovali smo kuću, kad nismo u stanu zavrćemo radijatore. Nadam se i verujem da ima dosta gasa za ovu zimu", kaže Jelica Putniković iz magazina Balkan.\n"Svi ćemo se grejati kao i do sada. Samo što je vrlo važno da mislimo kako ćemo se grejati u budućnosti. Šta ćemo raditi za 10-15 godina. Hoćemo li i dalje plaćati gotovo najvišu gasa?", zapitala se potpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović.\nNema sumnje da je predsednik Rusije Vladimir Putin u najmanju ruku iznenadio Evropsku uniju porukom iz Ankare da odustaje od Južnog toka. Umesto ka Evropi, gas će biti preusmeren ka Turskoj, kao partneru sa kojim će graditi gasovod. Za sagovornice Glasa Amerike ne postoji dilema da je reč o pokušaju da Evropa zaplaši ili, ipak o konačnoj odluci Vladimira Putina:\n"Možda je sama trasa, ova od Bugarske, preko Srbije, Mađarske, Austrije, pa dalje ka Italiji – možda je ta trasa gotova, jer čini mi se da su se Rusi ozbiljno naljutili", navodi Jelica Putniković.\n"Mislim da to jeste gotovo, imajući u vidu izjave koje dobijamo, pre svega iz Rusije. Bez obzira na želju evropskih kompanija koje jesu u tom projektu, gde je interes kompanija jači od države", kaže Mihajlović.\nKako objašnjavaju sagovornice Glasa Amerike, bez Južnog toka Srbiji ostaje samo skladište gasa u Banatskom dvoru i jedan pravac gasovoda prema Mađarskoj, odakle stiže možda najskuplji gas u Evropi. U takvim okolnostima samo alternativa, to jest drugi pravac snabdevanja gasom može Srbiji da pruži energetsku bezbednost:\n"Sve je moguće. Moguće je povezati se na TAP, moguće je povezati se dole preko Grčke. Moguće je čak razmišljati o gasovodu koji budu radili Rusi sa Turcima. Dakle, pred Srbijom stoje mogućnosti, a ono što je sada najbliže nama jeste Niš-Dimitrovgrad", kaže Mihajlović.\nZa razliku od Jelice Putniković, koja poruku šefa Delegacije EU u Srbiji Majkla Devenporta da će Unija pomoći Srbiji da prevaziđe problem nastao obustavom gradnje Južnog toka, vidi kao još jedno političko obećanje, Zorana Mihajlović smatra da Brisel može da pomogne u reali-zaciji gasovoda Niš – Dimitrovgrad:\n"Evropska unija može mnogo da pomogne u finansiranju tog dela gasovoda sa srpske strane, kao je to urađeno u Bugarskoj. Bez obzira što ćete vi reći da je Bugarska članica EU. To je tačno, ali je za Srbiju ovaj gasovod značajan i mi taj gasovod držimo u našoj strategiji kao mogućnost da da budemo energetski bezbedni."\nZatvaranjem priče o Južnom toku, u Srbiji se otvorila nova tema – kako potpisnici energetskog sporazuma sa Rusijom nisu bolje sačuvali srpski interes u slučaju da se gasovod Južni tok ne izgradi. Da li su Vojislav Koštunica, kao premijer, i Boris Tadić, kao predsednik Srbije, imali prostora da izbore bolje uslove u pregovorima sa Rusima. Sam Tadić, danas kao lider SDS-a kaže:\n"Da nismo potpisali taj Sporazum, da smo postupili kao tada stranke koje nisu podržale energetski sporazum, mi danas verovatno ne bismo ni imali naftnu industriju Srbije. NIS i Rafinerija nafte u Pančevu bi imali sudbinu kao većina rafinerija u regionu u koje nije bilo investirano. Mi nismo imali sredstva, to znaju svi građani Srbije, za značajne investicije."\n"Sigurna sam da je moralo da bude boljih pregovora i sigurna da su srpski interesi morali da budu zaštićeni u samom energetskoj sporazumu. Jer, kada danas razgovaramo i kažemo da li može nešto Srbija da traži – pa ne može. Zato što je tako napravljen sporazum da ne možete ništa da tražite", kaže Zorana Mihajlović.\n"Tadašnja vlast, a nije samo jedna vlada, i nije samo jedna partija učestvovala u tom kreiranju tog međudržavnog sporazuma sa Rusima. Uspeli su da Ruse nagovore da gasovod Južno tok ne bude trasiran iz Bugarske, preko Rumunije u Mađarsku. Nego da iz Bugarske skrene u Srbiju", navodi Jelica Putniković.\nI mnogo bogatijim zemljama gradnja gasovoda bila ozbiljna investicija – Srbiji je i tekuće plaćanje računa za gas problem, tako da izgradnja alternativnog gasovoda izgleda više kao san nego mogućnost. Ove ili naredne zime verovatno će biti dovoljno gasa, ali dalje od toga niko ne bi smeo da daje prognoze.


Uskoro prvi Virtualni dani karijera i znanja u regionu Uskoro prvi Virtualni dani karijera i znanja u regionu – Personal magazin\nUskoro prvi Virtualni dani karijera i znanja u regionu\nKompanija Infostud u saradnji sa najvećim regionalnim portalima za zapošljavanje i regrutaciju posao.ba iz Bosne i Hercegovine i moj-posao.net iz Hrvatske, od 13 do 20. oktobra 2010 organizovaće prvi regionalni…\nKompanija Infostud u saradnji sa najvećim regionalnim portalima za zapošljavanje i regrutaciju posao.ba iz Bosne i Hercegovine i moj-posao.net iz Hrvatske, od 13 do 20. oktobra 2010 organizovaće prvi regionalni Virtualni dan karijera i znanja. Tokom te nedelje na prvom regionalnom Virtualnom danu karijera i znanja predstaviće se najuspešniji poslodavci iz regiona koji imaju potrebe za novim zaposlenima ali i edukativne ustanove od kojih će posetioci saznati sve o mogućnostima dodatnog obrazovanja i profesionalnog usavršavanja. Cilj ovako velikog projekta je povećanje stepena zaposlenosti i obrazovanja u Srbiji ali i predstavljanje regiona kao celine u ekonomskom smislu kroz jačanje međusobne saradnje kompanija sa ovih prostora uz korišćenje najsavremenijih tehnoloških dostignuća.\nVirtualni dan karijera i znanja održaće se na adresi www.dankarijera.com na kojoj će biti postavljen 3D virtualni izložbeni prostor, a koji će omogućiti interaktivnu komunikaciju između posetilaca i poslodavaca i edukativnih ustanova. Posetioci će moći da jednostavno i brzo, potpuno besplatno, pregledaju ponudu otvorenih radnih pozicija izlagača, te putem mogućnosti chat-a opušteno razgovarati sa vodećim ljudima iz kompanija i edukativnih. Sajam će posetiocima dati uvid u najnovije trendove na tržištu zapošljavanja ali i skrenuti pažnju na važnost ulaganja u obuku i obrazovanje u postizanju uspeha u traženju posla i karijeri.\nŠef Infostudovih sajtova za zapošljavanje i HR, Sonja Kmezić, komentariše pokretanje regionalnog projekta:\n„Ovo je odlična prilika za ljude iz cele Srbije i regiona, kako nezaposlene tako i one koji žele da promene posao. Virtualni sajam nema ni prostornih ni vremenskih ograničenja jer će aplikacija će biti aktivna punih 8 dana, 24 časa dnevno i pristupaće joj ljudi iz cele Srbije ili gde god se nalaze, što je uvek problem za ljude iz unutrašnjosti kada se radi o klasičnim sajmovima. Sa druge strane, ovo je retka prilika za poslodavce ne samo da pronađu kvalitetne zaposlene, već i da se brendiraju regionalno kao savremene, uspešne kompanije i dobri poslodavci. Prilika koju svakako ne treba propustiti.“\nKompanije i edukativne ustanove će, na prvom regionalnom Virtualnom danu karijera i znanja, moći da se predstave na jedan od tri načina, od kojih svaki pruža različite mogućnosti prezentacije. Ono što je dodatna velika prednost ovog sajma u odnosu na klasične sajmove jeste ta što je izlagačima na raspolaganju i velika medijska promocija kroz sve vrste medija u Srbiji i/ili u regionu, u zavisnosti od vrste štanda za koju se odluče. Kako bi se i u sklopu Virtualnog dana karijera i znanja osigurao i direktni kontakt s poslodavcima i kandidatima, Infostud sa svojim partnerima planira i organizovanje i velikog broja koordiniranih pratećih akivnosti kao što su radionice i okrugli stolovi čiji je cilj savetovanje zainteresovanih o mogućnostima zaposlenja, pomoć i priprema za traženje posla i odabir dodatne profesionalne edukacije i građenje karijere.\nPrvi regionalni Virtualni dan karijera i znanja, za sada, medijski podržavaju Radio S i Ekonom:east media group a podrška se očekuje i od najvećih medija u Srbiji i regionu. Takođe, značaj projekta je prepoznalo i Ministarstvo rada i socijalne politike, a očekuje se podrška najviših državnih institucija u sve tri države.\nUskoro prvi Virtualni dani karijera i znanja u regionu was last modified: July 6th, 2010 by Redakcija\nComing na VMworld Europe 2010


Akcionari banke | Pro Credit Bank\nProCredit banka je članica ProCredit Grupe, predvođene matičnom kompanijom ProCredit Holding iz Frankfurta.\nProCredit Holding je jedini akcionar ProCredit banke sa 100% akcija. ProCredit banku u Srbiji je u aprilu 2001. godine osnovala grupa međunarodnih razvojno orijentisanih investitora i to kao Micro Finance Banku. Mnogi od ovih investitora su i danas akcionari ProCredit Holdinga. Njihov cilj je bio da uspostave novu vrstu finansijske institucije, koja će odgovoriti na potrebe malih i veoma malih preduzeća na društveno odgovoran način. Primarni cilj nije bilo uvećanje profita na kratak rok, već razvoj finansijskog sektora i doprinos dugoročnom ekonomskom rastu, uz prihvatljiv prinos na investiciju.\nAkcionari (na dan 31.12.2015.)\nUkupni kapital (u mil EUR)\nProCredit Holding je matično preduzeće globalne grupe, koje posluje - u zemljama Istočne Evrope, Latinske Amerike, kao i Nemačke.\nOsnovan je 1998. godine kao razvojno orijentisana investiciona kompanija koja nastoji da uspostavi nove standarde u mikrofinansiranju (Internationale Micro Investitionen AG) od strane jedne od prvih konsultantskih firmi za razvoj finansija Zeitinger Invest GmbH.\nProCredit Holding je posvećen širenju pristupa finansijskim uslugama u zemljama u razvoju i ekonomijama u tranziciji izgradnjom grupe banaka koje su lideri u pružanju pristupačnih i transparentnih finansijskih usluga veoma malim, malim i srednjim preduzećima, kao i stanovništvu. Pored toga što izlazi u susret potrebama banaka za akcijskim kapitalom čija je matična kompanija, ProCredit Holding takođe rukovodi razvojem ProCredit banaka, imenuje članove višeg menadžmenta i pruža podršku bankama po pitanju svih ključnih aktivnosti, uključujući bankarstvo, ljudske resurse i upravljanje rizicima.\nHolding vodi računa o tome da u celoj grupi budu implementirane ProCredit korporativne vrednosti, najbolje bankarske prakse i principi upravljanja rizicima u skladu sa Bazel II konvencijom, što takođe zahtevaju i nemački regulatorni organi.


Do 8 časova u Bijeljini nema novoregistrovanih osoba pozitivnih na korona virus, tako da je broj zaraženih i dalje devet. Od devet pacijenata sa COVID 19 u Bijeljini, dva su na respiratoru, jedan u UKC Banjaluka, a jedan je u bolničkom karantinu i njihovo stanje je nepromenjeno.\n– Očekujemo rezultate za 29 testiranih, a stigli su rezultati za tri osobe. Dva se odnose na gradonačelnika Miću Mićića i njegovu suprugu, koji su negativni na COVID - 19, a negativan je rezultat i za treću osobu. Oni će tokom dana biti otpušteni u kućnu izolaciju - navode iz JZU “Sveti Vračevi” Bijeljina, piše Srpskainfo.\nIstiču da je pod nadzorom u sva tri karantina, ukupno je 105 osoba, i da se očekuju rezultati za još 29 osoba, a do 2. aprila testirano je ukupno 68 osoba.\n- Važno je naglasiti da se od 1. aprila krenulo u obimnije testiranje osoba iz šireg kontakta, sa osobama iz sva tri klastera na području Bijeljine. Apelujemo da se maksimalno pridržavate saveta i preporuka, kako bismo imali zajednički uspeh u borbi protiv virusa korona – navodi se u saopštenju JZU “Sveti Vračevi” Bijeljina.\nPROGNOZE NEIZVESNE Zdravstveno stanje Mićića i dalje veoma teško


Prva solarna fotonaponska elektrana | Zivinice.ba\nPočetna » Arhiva » Prva solarna fotonaponska elektrana\tZivinice.ba02.11.2012 11:18\nPrva solarna fotonaponska elektrana\nBugojno, 2.novembar–Nakon uspješno završene edukacije i prakse u Austriji pod nadzorom firme MYPV, tim uposlenika novoosnovane bosansko-hercegovačka kompanije Solar Star prošle sedmice uspješno je završio instalaciju prve solarne fotonaponske elektrane na lokaciji Rostovo,općina Bugojno.\n„Veoma smo sretni što su naši uposlenici već po povratku sa edukacije iz Austrije odmah imali priliku primjeniti stečena znanja i uspješno završiti naš prvi projekat instaliranja jedne manje solarne fotonaponske elektrane, snage 1,56 kWs po neovisnom sistemu “Off grid system”. Obzirom da smo tek počeli sa radom i da je prvi projekat najveći izazov, ponosni smo da imamo i prvog zadovoljnog korisnika“, istako je Elvir Šehić, projekt menadžer u firmi Solar Star.\nKako u svijetu, tako i u Bosni i Hercegovini sve je veća potreba za „zelenom“ energijom koju zahvaljujući napretku tehnologije mogu proizvesti upravo solarne elektrane. Najsavremenija tehnologija sada je i na raspolaganju građanima BiH.\n„Solarne elektrane jesu „čiste“ fabrike električne energije, koje su dobre za okolinu ali i za sve one koji žele dugoročno uštedjeti. Ugradnja solarnih sistema omogućava da jedno domaćinstvo bude neovisno o javnoj mreži elektrodistribucije i da proizvodi energiju za vlastite potrebe, a višak energije prodaje“, naglasio je Elvir Šehić, projekt menadžer u firmi Solar Star.\nOsnivanjem i početkom rada kompanije Solar Star doo otvoreno je 10 novih radnih mjesta. Vođeni idejom „zelene“ energije, Solar Star će svojim djelovanjem podsticati i zalagati se za razvoj svijesti građana o značaju obnovljivih izvora energije u Bosni i Hercegovini.\nNovoosnovana firma Solar Star iz Bugojna nudi savjetovanje, planiranje, prodaju, montažu i održavanje solarnih fotonaponskih sistema za sve građane koji se odluče za zdravu ekonomsku budućnost instaliranjem solarnih fotonaponskih panela./Dunja Bošnjak/


Studija Majkrosofta - Efekti rada na daljinu\n19. Dec 2021 878\nPre pandemije COVID-19 manje od 5% Amerikanaca radilo od kuće više od tri dana nedeljno, dok se procenjuje da je do aprila 2020. čak 37% Amerikanaca radilo od kuće puno radno vreme. Ne samo da su zaposleni morali da se prilagode ovom novom načinu rada, već su to morali da urade suočeni sa globalnom pandemijom koja je povećavala ukupan nivoa stresa. Iako je bilo jasno da su se obrasci rada promenili tokom pandemije, istraživački tim Majkrosofta je želeo da shvati kakve bi efekte rad na daljinu imao na obrasce rada kada se pandemija COVID-19 završi.\nDa bi odgovorili na ovo pitanje, analizirali su podatke koji opisuju radne obrasce zaposlenih u Microsoft-u pre i posle odluke kompanije da se uputi svoje zaposlene na rad od kuće u martu 2020. S obzirom da je bilo zaposlenih koji su radili od kuće pre pandemije pretpostavili su da je bilo kakva primećena promena u njihovom ponašanju nije posledica rada na daljinu, već zbog drugih faktora, od kojih su mnogi verovatno bili povezani sa COVID-19. S druge strane, bilo je mnogo zaposlenih u Microsoftu koji su radili u kancelariji pre odluke o radu od kuće. Pretpostavili su da je svaka primećena promena u njihovom ponašanju posledica kombinacije rada od kuće i istih spoljnih faktora koji su uticali na zaposlene koji su radili od kuće u početku.\nSve u svemu, otkrili su da je prelazak na daljinski rad doveo do toga da formalne poslovne grupe i neformalne zajednice unutar Microsofta postanu manje međusobno povezane i više odvojene. Rad na daljinu je doveo do smanjenja udela vremena za saradnju koje su zaposleni proveli u međugrupnim vezama za oko 25% u odnosu na nivo pre pandemije. Štaviše, rad na daljinu u celoj firmi doveo je do toga da odvojene grupe postanu više intrapovezane dodavanjem više veza unutar sebe. Prelazak na daljinski rad takođe je prouzrokovao da organizaciona struktura u Microsoftu postane manje dinamična; Zaposleni u Microsoftu sarađivali su sa manje novih saradnika. Zaposleni u Microsoftu nisu samo promenili sa kim rade, već i način na koji rade sa njima. Rezultati pokazuju da je prelazak na daljinski rad u celoj kompaniji povećao neplanirane sate poziva, ali je smanjio ukupan broj sastanaka i sati poziva za 5% od njihovog nivoa pre pandemije.\nOvo sugeriše da povećanje broja sastanaka koje su mnogi imali tokom pandemije nije bilo zbog rada na daljinu, već zbog pandemije i srodnih faktora. Rad na daljinu je takođe povećao asinhronu komunikaciju, poput e-pošte i trenutnih poruka. Na osnovu prethodnih istraživanja, verujemo da je prelazak na manje 'bogate' komunikacione medije možda otežao radnicima prenošenje i obradu složenih informacija. Njihova metodologija je takođe omogućila da se ukupan efekat rada na daljinu u celoj firmi razdvoji na dve odvojene komponente: efekte nekoga ko radi na daljinu na njihove radne prakse i efekte nekoga ko radi na daljinu na radnu praksu svojih saradnika. Otkriveno je da su mnogi efekti rada na daljinu u celoj firmi vođeni efektima na saradnike koliko i efektima na sebe. Ovo sugeriše da čak i ako kompanije usvoje radne aranžmane u kojima se neki zaposleni vraćaju u kancelariju, efekti na obrasce saradnje bi i dalje bili prisutni, iako donekle ublaženi.\nU svetlu ovih nalaza, kompanije će morati da preduzmu proaktivne mere kako bi pokušale da pomognu radnicima da nakon povratka u kancelarije ponovo steknu naviku da podele nove informacije sa kolegama, i da koliko to pozitivno utiče na produktivnost i inovacije. Budući da će daljinski i hibridni rad verovatno trajati čak i nakon završetka pandemije, veoma je važno razumeti načine na koji zaposleni sarađuju jedni s drugima kako bi se unapredili njihovi međusobni odnosi kako bi se unapredio njihov rad u kompaniji.


Tanjug 20. januara 2020. 11:07\nZRENJANIN – Najbolju ponudu za kupovinu Jugoremedije u stečaju dao je investicioni fond iz Švajcarske, a hoće li zrenjaninska farmaceutska kompanija biti prodata odlučiće Odbor poverilaca narednih dana, rekao je u izjavi za Tanjug predsednik Odbora Vladimir Pecikoza.\n„Od tri ponuđača nijedan nije farmaceutski, nije proizvođač lekova i ne bavi se lekovima, a ta najbolja ponuda je od investicionog fonda, koji ima svoje predstavništvo u Beogradu, a pretpostavljam da je inostrani investicioni fond“, rekao je Pecikoza.\n„Ako Odbor poverilaca da saglasnost, Jugoremedija je prodata, ako ne da – nije prodata“, kaže Savić.\nU Odboru poverilaca Pecikoza predstavlja radnike i privatne firme iz Zrenjanina koje su sarađivale sa Jugoremedijom, a kaže da su, pored predstavnika turske kompanije, članovi odbora i po jedan predstavnik firmi iz Vršca, Novog Sada i Beograda.\n„Narednih dana se može očekivati odluka Odbora poverilaca, a ja očekujem najverovatnije pozitivan odgovor, pa da Jugoremedija nađe najzad kupca i da proradi“, kaže Pecikoza.\n„Iako je u dobrom stanju, ipak je u neke delove fabrike procurila voda, a problem je što stečajni upravnik nema više sredstava da to sanira i da plaća troškove za struju i plin“, kaže Pecikoza i dodaje da je novac sa računa od zakupa potrošen.


Početna Skripte Ekonomija Ekonomika\nSvako preduzece kao poseban ekonomski subjekt teži da ostvari odredjene rezultate (dobit). To proistice iz cinjenice da je preduzece osnovni privredni subjekt, a privredna aktivnost obavlja se sa ciljem zadovoljavanja potreba ljudi.\nU ovom seminarskom radu govorićemo u dobiti kao rezultatu poslovanja preduzeća. Dobit kao rezultat poslovanja preduzeca moze se poistovetiti sa profitom i pritom predstavljajuci neto ekonomski rezultat preduzeća. Poslovni rezultat se uvrdjuje periodicnim i godisnjim obracunom, a predhodi mu izrada imovinskog balansa ili bilansa preduzeca. On se uvek izrazava vrednosno, a moze biti pozitivan i negativan.


Borovčanin predsednik Mačvanskog okružnog | Glas javnosti\nPočetna > Srbija > Borovčanin predsednik Mačvanskog okružnog\nNa zvaničnom sajtu te stranke, objavljeno je da je odluka doneta na sednici Izvršnog odbora SPS-a, na predlog lidera socijalista Ivice Dačića.\nBorovčanin je tim povodom izjavio da je funkciju prihvatio, jer želi da Mačvanski okrug postane region odakle mladi ljudi neće odlaziti u potrazi za boljim životom, već "mesto gde će zasnivati svoje porodice, zapošljavati se i učestvovati u izgradnji svog kraja".\nOn je poručio da će njegovi prioriteti biti potraga za investitorima koji će otvarati nova radna mesta, stvaranje uslova za sindikalno udruživanje radnika, kao i izgradnja autoputa od Loznice do Rume i pruge Loznica - Valjevo.\nBorovčanin je bivši bokserski šampion Evrope, rodom iz Loznice, koji je uspešnu profesionalnu karijeru sa 30 pobeda u isto toliko mečeva završio 2012. godine kada je postavljen za državnog sekretara u Ministarstvu omladine i sporta Republike Srbije.\nMačvanski okružni odbor\nČačak izdvaja 3 miliona dinara za vantelesnu oplodnju


DW: Grenel u Prištini i Beogradu – Trampu se žuri\n„Beloj kući se žuri i to pokazuje poseta Ričarda Grenela regionu par dana nakon što ga je Tramp imenovao za izaslanika za pregovore Beograda i Prištine“, piše danas Dojče vele i ocenjuje da bi rešenje kosovskog problema bio Trampov adut pred izbore u SAD.\n„I dok se još razmišlja o tome kakvo rešenje Amerikanci zapravo zagovaraju, jedno je jasno: veoma im se žuri“, konstatuje Dojče vele.\n„Trampu je samo važno da se rukuje sa Vučićem i Tačijem“\nU tekstu se podseća da je Tramp već ranije pismom pozvao predsednike Srbije i Kosova da svečano potpišu sporazum u Vašingtonu kao njegovi gosti, a da poznavaoci prilika veruju da bi i Trampu dobro došao takav pompezni događaj koji bi predstavio kao svoju veštinu da rešava svetske krize.\n– Trampu je samo važno da se rukuje sa Vučićem i Tačijem na travnjaku pred Belom kućom – kaže za DW Florijan Biber, profesor studija jugoistočne Evrope na Univerzitetu u Gracu i dodaje da je Tramp čak spreman i da preko Grenela nametne i nekakav polovični sporazum, samo ako može brzo.\nGrenelova poseta Prištini dolazi neposredno posle parlamentarnih izbora, a da stvar bude komplikovanija, na tim izborima poraženi su političari koji se percipiraju kao „američki ljudi“, navodi se u tekstu i dodaje da će lideru Samoopredeljenja Aljbinu Kurtiju, verovatno sledećem premijeru, biti potrebno možda i nekoliko meseci da sastavi Vladu.\n„U Nemačkoj ga smatraju ‘Trampovim provokatorom'“\nDW navodi da će se tada već približiti izbori u Srbiji, uz opšte uverenje da Vučiću ne pada na pamet da pre tih izbora potpisuje išta s Prištinom. A zatim će do američkih predsedničkih izbora 3. novembra 2020. godine ostati svega nekoliko meseci.\n„Drugim rečima, ako Tramp i Grenel misle da dobiju tu brzopoteznu partiju, dosta figura bi trebalo da se poređa povoljno. Ako ne budu dovoljno brzi i u Belu kuću se useli neki demokrata, jasno je da će Grenel, kao čovek od najvećeg Trampovog poverenja, brzo biti izbačen iz igre“, prognozira DW i dodaje da zato Biber kaže da je jedina mogućnost za Grenelovu misiju da se odmah radi na okviru budućeg sporazuma, a da se posle izbora u Srbiji stvar „privede kraju“.\nMada je iz Vašingtona više puta ponovljeno da su njih dvojica tandem koji pokazuje koliko je tema Kosova važna SAD, analitičari mahom misle da je podela posla tu jasna, piše DW i navodi izjavu Danijela Servera za Glas Amerike da Grenel ima viši rang od Palmera iz dva razloga – on je ambasador i ima direktne veze sa Belom kućom.\nIako niko ne može znati šta je Tramp rekao Grenelu i dokle je spreman da ide kako bi isposlovao sporazum, moguće da je Grenel upravo izabran da bi smekšao Nemce koji se protive pomeranju granica. U Nemačkoj ga i inače već smatraju „Trampovim provokatorom“, a bilo je i značajnih glasova koji su tražili proterivanje Grenela iz zemlje, zaključuje Dojče vele.\nIzvor: Dojče vele, Vestionline\n← RAZGOVOR TERZIĆA I KOSOVSKOG POLICAJACA: Krenuo džipom da uđe prvi\nDa li će Grenel ubediti Nemačku u razmenu teritorija? →


Nova gradnja - Građevinski centar\nBavimo se izradom projekata za potrebe izgradnje raznih tipova objekata, a proces prati i izrada papirologije za dobijanje građevinske dozvole. Neki od tipova objekata za koje smo radili su kuće (slobodnostojeće, dvojne i u nizu), stambene zgrade, poslovni objekti, ekonomski objekti (hale raznih namena, poput skladišta i proizvodnje), nadstrešnice, garaže, benzinske pumpe i mnogo drugih objekata jedinstvenih i specijalnih namena. Ovi objekti podrazumevaju različite tipove izgradnje, kao što su tradicionalno zidani objekti, delimično ili potpuno betonske konstrukcije, čelične konstrukcije, ali i drvene. Naravno, česte su i kombinacije ovih tipova gradnje. Zavisno od tipa objekta projektna dokumentacija sadrži potreban deo ili sve od sledeće dokumentacije:\nprojekat arhitekture (sa 3D prikazima)\nprojekat konstrukcije (statika objekta)\nČesta je i potreba za projektnom dokumentacijom koja izlazi iz ovih okvira. U ovim slučajevima projektni biro „Građevinski centar“ angažuje saradnike, stručan i licencirani kadar, a tu se ubraja sledeća dokumentacija:\nprojekat mašinskih instalacija\nprojekat hidrotehničkih instalacija\nPogledajte našu galeriju eksterijera OVDE.


Predlog novog Zakona o igrama na sreću ozbiljno ugrožava domaće priređivače\n21/10/2011\tby udruzenje\tin Vesti\nBeograd, 21.10.2011. U Privrednoj komori Beograda održana je konferencija za medije Udruženja priređivača igara na sreću (UPIS) povodom početka skupštinske rasprave o Predlogu zakona o igrama na sreću, koji je Vlada Republike Srbije uputila Narodnoj skupštini na usvajanje po hitnom postupku.\nO negativnim efektima primene pojedinih odredbi predloženog Zakona na konferenciji za medije govorili su: predsednik Udruženja Vanja Bulić, direktor Rade Karan i koordinatori Udruženja Zoran Milošević i Zoran Puhač. Oni su predstavili konkretne primere nelogičnih i loših odredbi predloženog zakona.\nOčekivanja su bila da će novi Zakon doneti optimalne uslove privređivanja, a sada su naknade i takse za sportsko klađenje veće i do tri puta, što ugrožava opstanak legalnih priređivača i pogoduje razvoju crnog tržišta, a ozbiljnim ograničenjima organizacije uobičajenih nagradnih igara ugroženi su i drugi privredni subjekti poput trgovinskih lanaca i novinsko-izdavačkih kuća, dok je na direktnom gubitku državni budžet – rekao je Vanja Bulić.\nPredlog Zakona je urađen bez sveobuhvatne analize i kvalitetne javne rasprave, a celokupnu proceduru od dostavljanja Vladi Srbije do stavljanja na dnevni red Skupštine prošao je za samo nekoliko dana, što je rezultiralo brojnim nelogičnim odredbama koje guše domaću industriju igara na sreću i vode ka zatvaranju radnih mesta. Posebno iznenađuje da domaći priređivači nisu bili u Radnoj grupi za izradu novog zakona iako učestvuju sa 47% u budžetskim prihodima od naknada na igre na sreću, istakao je Rade Karan.\nDrastični primeri novih loših zakonskih rešenja su definisanje svakog šaltera kao posebnog lokala uz sve prateće takse i naknade i povećanje poreza za sportsko klađenje na 15% uz zadržavanje visokih fiksnih mesečnih naknada. Ovakvi predlozi za uvođenje visoke stope poreza, uz adržavanje već postojećih visokih fiksnih mesečnih naknada, nisu zabeleženi nigde u svetu i od toga će neposrednu štetu imati država, jer se stimuliše smanjenje broja radnih mesta i direktno ugrožava opstanak preostalih legalnih priređivača čiji se broj neprekidno smanjuje od 2005. godine – rekao je Zoran Milošević.\nUprkos tvrdnjama da će se internet tržište igara na sreću liberalizovati i sprečiti odliv novca iz Srbije, visoke poreske stope od 15 % za sportsko klađenje preko interneta ne omogućavaju konkurentan nastup domaćih kompanija na tržištu, jer su u svetu uobičajene poreske stope 5%. Takođe, odgovornost za sprečavanje nedozvoljenog igranja preko interneta prebačena je na banke (što je u praksi veoma teško izvodljivo), umesto da se blokira pristup internet adresama nelegalnih sajtova. Istovremeno, zadržan je neprincipijelan državni monopol u oblasti igara na sreću, što je u suprotnosti sa savremenim standardima i stavovima Evropske unije.\nIlustrativan primer odumiranja domaće industrije igara na sreću zbog loših zakonskih rešenja jeste podatak da je početkom 2005. godine u Srbiji radilo 300 tombola, dok danas opstaje samo devet, nekada veoma poznata sportska kladionica Lavovi faktički i ne postoji, a broj sportskih kladionica se drastično smanjuje iz godine u godinu, jer ne mogu da plaćaju sve namete. Nije teško pretpostaviti da su tržišni prostor legalnih priređivača dobrim delom popunili nelegalni. Na taj način, a sve zbog destimulativnih propisa, neprekidno gube svi – i država, i zaposleni koji ostaju bez radnih mesta, i domaće kompanije.\nSrbiji je potreban kvalitetan zakon u oblasti igara na sreću, zakon koji će olakšati položaj domaćim priređivačima, zakon koji će od ove oblasti napraviti visokoprofitabilnu industriju i pomoći državi da ima dobru izvoznu granu privrede, zakon koji će sprečiti postojanje sive zone i dovesti do toga da kvalitet obavljanja posla dođe do izražaja, zakon koji će smanjiti probleme zavisnosti i kriminala, što će se dogoditi sa potpunom kontrolom njegove primene i, konačno, zakon koji će jednako tretirati sve učesnike u ovoj grani privrede i gde neće postojati privilegije i monopoli. Zbog toga, neophodno je da se aktuelni Predlog Zakona vrati na doradu, a korist od toga će imati i državni budžet i industrija igara na sreću i društvo u celini, zaključeno je na konferenciji.


Mediji: I Izrael meta špijuniranja SAD\nIzrael nije samo saveznik SAD, koji ima pristup američkim obaveštajnim podacima, već je i meta SAD špijuniranja, prenose danas izraelski mediji pisanje "Njujork tajmsa".\nIzveštaj se poziva na dokumente koje je obelodanio Edvard Snouden i u njemu se opisuju bliske veze između Nacionalne bezbednosne agencije (NSA) SAD i izraelske vojne obaveštajne jedinice 8200. Ta jedinica i NSA su razmenjivale informacije, ali Izrael zbog toga bio pošteđen špijuniranja.\n"Njujork tajms" navodi da u dokumentima piše kako je NSA pratila "izraelske vojne mete visokog prioriteta", kao što su bespilotne letilice.\nJoš jedna izraelska vojna meta navedena u dokumentima je raketni sistem Blek sperou (Black sparrow) - raketa cilj, koja simulira balističku raketu na velikoj visini. Taj sistem je nedavno koristio Izrael u vreme vežbe antiraketne odbrane, dok su se SAD pripremale za moguću vojnu akciju u Siriji.\nU poverljivim dokumenetima piše da su kontraobaveštajne operacije SAD strateški fokusirane protiv prioritetnih meta Kine, Rusije, Irana, Kube i Izraela.\nU izveštaju "Njujork tajmsa" pominje se i špijuniranje svetskih lidera i da je jedna od meta takozvane Operacije drednot (Operation Dreadnought) bio iranski vrhovni vođa ajatolah Hamnei, a drugi generalni sekretar UN Ban Ki-mun.


Odeljenje za ekonomske poslove i međunarodnu ekonomsku saradnju\n1. Radom Odeljenja za ekonomske poslove i međunarodnu ekonomsku saradnju rukovodi direktor koji o svom radu podnosi izveštaje i neposredno je odgovoran generalnom direktoru.\n2. Odeljenje daje podršku radu Ministarstva, uključujući odnose sa drugim ministarstvima u oblastima koja spadaju u nadležnost ovog Odeljenja. U koordinaciji rada sa drugim ministarstvima i institucijama, Odeljenje je odgovorno za promovisanje ekonomskih interesa Republike Kosovo u inostranstvu.\n3. Ispituje postupke za sticanje članstva u međunarodnim institucijama ekonomskog karaktera i obavlja poslove posle pristupanja tim institucijama.\n4. Koordiniše rad i prati saradnju domaćih institucija sa međunarodnim ekonomskim i finansijskim institucijama.\n5. Sarađuje sa resornim ministarstvima i naročito sa nadležnim jedinicama zaduženim za integraciju, na pisanju i analiziranju pitanja granica, tržišta, banaka i drugih privrednih grana.\n6. Predlaže, sačinjava i analizira sektorske politike u skladu sa razvojnim interesima zemlje.\n7. U saradnji sa drugim nadležnim institucijama stvara održiva partnerstva sa investitorima i povoljnu klimu za sprovođenje politike podsticanja investicija.\n8. Radeći zajedno sa drugim institucijama utvrđuje sektore u kojima postoji potreba za spoljnim investicijama i sektore koji su najpogodniji za strano investiranje kao i prioritetne projekte za finansiranje, na osnovu sektorskih prioriteta vlade.\n9. Odeljenje za ekonomske poslove i međunarodnu ekonomsku saradnju organizovano je u dva odseka.\na. Odsek za analizu i međunarodnu ekonomsku saradnju, koji određuje pravac politika i zakonskih mera i sprovođenje u skladu sa strateškim dokumentima za međunarodnu saradnju, konkretno za ekonomsku integraciju Kosova u međunarodnim institucijama ekonomskog karaktera.\nb. Odsek za promovisanje i investiranje u saradnji sa drugim institucijama angažovano je na postavljanju strategije za privlačenje investicija na Kosovo. Ocenjuje ostvareni nivo investicija i istražuje načine za njihovo povećanje. U saradnji sa drugim institucijama i sa diplomatskim predstavnicima, radi na unapređenju privrede, investicione klime u zemlji i na stvaranju bolje slike o Kosovu u svetu.\nDirektor Odeljenja za ekonomske poslove i međunarodnu ekonomsku saradnju\nOdeljenje za planiranje politika\nOdelejnje za Evropu i Evropsku Uniju\nOdeljenje za NATO i bezbednosne politike\nOdeljenje za bilateralne odnose\nOdeljenje za regionalna pitanja\nOdeljenje za ekonomsku diplomatiju\nOdeljenje za međunarodne organizacije\nOdeljenje za politička pitanja\nOdeljenje državnog protokola


Švedska izdvaja 7,8 miliona KM za energetsku efikasnost i obnovljive izvore energije u BiH | Energetski portal Srbije\nŠvedska izdvaja 7,8 miliona KM za energetsku efikasnost i obnovljive izvore energije u BiH\n20.02. 2018 Region | Obnovljivi izvori energije\nŠvedska vlada izdvaja 7,8 miliona KM za nastavak projekta „Zeleni ekonomski razvoj„ kako bi se smanjio uticaj prekomerne potrošnje energije na okolinu i podstakao prelaz na korišćenje čiste energije u javnom sektoru, saopšteno je iz UNDP-a. Projekat predviđa smanjenje emisija CO2 za 3.900 tona godišnje i uštedu troškova energije u Bosni i Hercegovini za preko 1 milion KM.\nŠvedska vlada je opredeljena da podrži Bosnu i Hercegovinu u nastojanju da smanji emisije ugljen dioksida pomažući vlade na svim nivoima vlasti da prihvate energetsku efikasnost jer ona donosi ekonomske, socijalne i ekološke koristi stanovništvu. Koraci koje vlasti preduzmu danas će uticati na emisije ugljen dioksida u narednim decenijama, istakla je Marie Bergström, šefica Švedske razvojne agencije. Trogodišnji projekt, koji će implementirati Razvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP), će uticati na smanjenje visoke potrošnje energije kroz povećanje energetske efikasnosti i podsticaj korišćenja obnovljivih izvora energije u javnim zgradama u celoj zemlji.\nZelena ekonomija i održivi razvoj ključni su stubovi Agende 2030. Promocijom obnovljivih izvora energije i povećanjem energetske efikasnosti javnih zgrada u BiH smanjićemo emisije ugljen dioksida koje uzrokuju klimatske promene, ali i zagađenje vazduha što uzrokuje ozbiljne zdravstvene probleme istakla je Sezin Sinanoglu, rezidentna predstavnica UNDP-a u BiH.\nUštede energije u javnim zgradama realizovaće se ugradnjom toplotne izolacije, nove stolarije, kotlova na biomasu, visoko efikasnih pumpi, termostatskih ventila i solarnih panela. Kako bi se smanjili troškovi javne rasvete, instaliraće se LED rasveta koja može smanjiti mesečne komunalne račune i do 60 odsto.\nProjekat će se temeljiti na prethodnim naporima Vlade Švedske i UNDP-a, pružajući podršku vlastima da usklade zakonodavstvo sa relevantnim direktivama Evropske unije. Aktivnosti će doprineti definisanju zgrada gotovo nulte energetske potrošnje u BiH, odražavajući nacionalne i lokalne uslove pri određivanju minimalnih zahteva za energijom iz obnovljivih izvora. Takođe, projekat ima za cilj pomoći marginalizovanim porodicama, koje žive u ruralnim područjima bez pristupa električnoj energiji, postavkom hibridnih fotonaponskih i solarnih toplotnih sistema koji će osigurati električnu energiju i toplu vodu za 24 domaćinstva.\nDo 2020. godina kada je planiran završetak projekta, biće utopljene 54 javne zgrade i osigurana 425 radna mesta u BiH. Realizacija mera energetske efikasnosti značajno će doprineti privrednom i društvenom razvoju zemlje kroz podsticanje građevinske industrije, unapređenjem veština građevinskih radnika u oblasti energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije, poboljšanjem uslova rada i boravka korisnika, itd. Kroz ulaganja u utopljavanje zgrada i obnovljive izvore energije, projekst će doprineti smanjenju zdravstvenih problema i negativnih efekata na privredu zbog izuzetnog zagađenja vazduha uzrokovanog gorivima poput lož ulja, uglja, itd.


Vučić: Tela poginulih biće dopremljena u ponedeljak\nPremijer Aleksandar Vučić danas je rekao da je zvanično potvrđeno da su dvoje srpskih državljana, Slađana Stanković i Jovica Stepić, ubijeni u Sagati, u vazdušnom udaru američkih snaga koje su bombardovale položaje islamista i drugih bliskih ID.\nVučić je rekao da je, prema operativnim saznanjima, najodgovorniji za kidnapovanje pripadnik porodice Ahmeda Abašija, koja se bavi krijumčarenjem i prebacivanjem ljudi prema Italiji, a koji nije pripadnik ID, ali blisko sarađuje s njima.\nVučić je dodao da je to bila prva velika talačka kriza s kojom se suočila Srbija, da je srpska služba postupala izuzetno profesionalno, i da veruje da bi građani Srbije bili oslobođeni da nisu ubijeni u američkom bombardovanju.\nI danas je, kako je rekao, razgovarao s američkim službama i da po svemu sudeći oni nisu imali saznanja da se osobe srpske nacionalnosti ali i drugi stranci nalaze na lokaciji koja je bombardovana.\n“U sukobu drugih zemalja, ali i tuđih interesa, kao strašna kolateralna šteta, stradali su Srbi, ali i neki drugi”, rekao je Vučić, dodajući da su libijske snage nudile Srbiji zajedničku akciju oslobađanja, ali da je procenjeno da bi takva akcija dovela do mnogo žrtava.\nLibija: Oteti Srbi ubijeni u vazdušnom napadu SAD\nDvoje službenika ambasade Srbije u Libiji, koji su oteti u novembru, najverovatnije su poginuli u američkim vazdušnim napadima na baze Islamske države u Libiji, potvrdio je danas šef srpske diplomatije Ivica Dačić i napomenuo da se čeka zvanična potvrda libijskih organa i identifikacija.\n“Informacija još nije zvanično potvrđena od strane libijskih organa. Očekuje se identifikacija, ne možemo sa sigurnošću da potvrdimo, ali smo dobili fotografije koje jasno ukazuju da je ta informacija najverovatnije tačna”, rekao je Dačić na vanrednoj pres konferenciji.\n“Na žalost, mi smo juče popodne dobili informacije da je u tom napadu nastradalo više stranih državljana, među kojima su i dvoje službenika naše ambasade”, rekao je Dačić na konferenciji za novinare.\n“Tražićemo zvanične informacije i objašnjenje od Libije i SAD o tome kakva su bila njihova saznanja i odabir lokacija i ciljeva “, rekao je Dačić, dodavši da zvanični Beograd niko iz Vašingtona nije obavestio da će napad biti izveden.\n“Danas ćemo uputiti notu a jutros smo razgovarali sa predstavnicima američke ambasade”, rekao je ministar.\nPentagon je ranije saopštio da je u Sabrati izveo napad na uporište ID i da je glavna meta bio terorista povezan sa napadima u Tunisu. U izveštaju američkih vlasti se navodi da je ubijeno oko 40 ljudi u “kampu za obuku ID”, ali se ne spominju strani državljani.\nPrema Dačićevim rečima, najveći deo nastradalih su Tunižani koji se nalaze u Libiji, a meta je bio kamp za koji se sumnja da pripada Islamskoj državi i “tu su bili smešteni strani državljani”.\n“Od BIA smo dobili informaciju o tačnoj lokaciji”, rekao je Dačić.\nNačelnik bezbednosti BIA Ivan Todorov rekao je da smo “mi znali gde je zgrada”.\n“Mi smo sa partnerskim službama došli do lokacije i grupe koja povezana sa IS, i u saradnji sa libijskom i partnerskim službama dobili informaciju”, kazao je on.\nTodorov je naveo da su srpske obaveštajne službe i partnerske službe imale lokaciju na kojoj se nalaze i oteti i grupa odgovorna za njihovu otmicu, a da su lokalne vlasti čekale “pravi trenutak za ozbiljnu akciju”.\nDačić je istakao da je država učinila sve što je mogla da oslobodi dvoje srpskih državljana, da su od trenutka otmice neprestano vođeni pregovori sa zvaničnim libijskom službom pezbednosti i da se očekivao pozitivan ishod. Čak je, kako je rekao, i ove nedelje bilo nagoveštaja da će biti pozitivnog ishoda.\n“Mi smo od prvog dana vodili pregovore, nismo mogli vojno da intervenišemo, ali pregovori su bili u toku i bili smo blizu rešenja”, rekao je Dačić.\n“Da nije bilo bombardovanja, ne bi bilo ovakvog ishoda. Interes otmičara nije bio da ih ubiju, već su imali isključivo finansijski motiv. Mi nismo mogli da ih ispunimo, ali smo nastavili sa pregovorima”, rekao je Dačić.\nIstovremeno, Dačić je rekao da se istraga o događaju koji prethodio otmici nastavlja i da ako budu potvrđene nepravilnosti snosiće odgovornost.\n“Preduzete su mere radi utvrđivanja činjenica zašto je do toga došlo, da li je bilo nepravilnosti u radu ili prilikom izdavanja dozvole za to putovanje”, dodao je Dačić.\nOn je naveo da je sve vreme razmatrano i da li Srbija treba da zatvori ambasade u Damasku, Tripoliju i nekim drugim gradovima, koje su tamo ostale zbog dobrih odnosa sa tim zemljama i zbog toga što su i te zemlje tokom bombardovanja Jugoslavije ostavile otvorene svoje ambasade.\n“Ambasador Potežica je smatrao da ambasada treba da ostane. U Tripoliju ima još 30 drugih ambasada. Tamo ima više grana vlasti koje su suprotstavljene, neke su povezane sa islamističkim organizacijama kao tamo gde se dogodio napad”, objasnio je Dačić.\nDačić: MSP i službe nisu kontaktirale sa otmičarima\nMinistarstvo spoljnih poslova i bezbednosne službe Srbije nisu imali nikakav kontakt sa otmičarima, i nisu nikad primile bilo kakve njihove zahteve, pa ni eventualno one finansijske prirode, niti su o tome sa bilo kim pregovarali, izjavio je Dačić.\n“Mi smo imali kontakt samo sa libijskim službama i Ministarstvom spoljnih poslova, kao i sa stranim službama”, naglasio je on.\nRazni navodni posrednici su se javljali porodicama, ali nijedan od njihovih navodnih zahteva, bilo da je reč o finansijama, oružju ili svakakvim drugim temama, nikad nije mogao sa libijske strane da bude potvrđen, tako da se o tome nikad nije ni moglo razgovarati, dodao je Dačić na pres konferenciji.\n20.02.2016 u 18:48 / Odgovori\nVerujem da je država pokušala da spase zarobljenike, ali za to nije imala kapacitet, kao što ne bi imale ni moćnije zemlje. Zarobljenici su bili ljudski štit ISIS-a, a da li su snage SAD znale za to ili ne, teško je reći. Oni su znali da u kući boravi džihadista kojeg jure i cena nije bila važna. Konačno, bez želje da opravdam napad, skoro su američke snage ubile na sličan način i svoje građane koji su bili u ratnoj zoni. Jedino, premda nevažno sada, pitanje je zašto su naše diplomate išle u akciju kada su zarobljeni.\n20.02.2016 u 12:15 / Odgovori\nAko je vest tačna, saučešče porodicama nastradalih. Žalosna je nemoć naše države da spasi svoje građane.


Moskva poziva Vašington da prestane da progoni ruske novinare - Sputnjik Srbija\nMoskva poziva Vašington da prestane da progoni ruske novinare\n13:54 11.11.2018 Preuzmite kraći link\nMoskva traži da Vašington prestane da progoni ruske novinare, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije, dan nakon što je urednik ruskog veb-sajta Aleksandar Malkevič zadržan i ispitivan na aerodromu u Vašingtonu.\n„Preporučujemo da američke vlasti razmisle u kakvom svetlu predstavljaju svoju demokratiju merama protiv ruskih novinara. Tražimo da ta praksa prestane“, istakao je MIP.\nMinistarstvo je, uz to, izrazilo uverenje da Vašington shvata da je neprihvatljivo dodatno pogoršavati odnose dve zemlje „u korist domaćeg političkog okruženja SAD“.\nU saopštenju se navodi i da bi pritvaranje Malkeviča trebalo gledati kao pokušaj da se nađe izgovor za nove sankcije Rusiji.\nPodsetimo, ruski novinar Aleksandar Malkevič zadržan je 9. novembra u Vašingtonu kako bi mu saopštili da mora da registruje projekat „SAD stvarno“ kao strani agent. Nakon toga je pušten i već je napustio SAD.


Press Online :: Politika :: AMERIČKA VEZA Ko je žena koja će biti "glavni link" Beograda, Prištine i SAD u pregovorima o Kosovu\nAMERIČKA VEZA Ko je žena koja će biti "glavni link" Beograda, Prištine i SAD u pregovorima o Kosovu\nRazgovori predsednika Srbije Aleksandra Vučića i kosovskog predsednika Hašima Tačija održani u nedelju u Briselu uz posredovanje EU, uveli su u igru i jedno, za širu javnost, novo lice - Angelinu Ajnhorst. Ona će, prema sazanjima "Blica", biti stara-nova spona između Beograda, Prištine, EU, ali i Sjedinjenih Američkih Država (SAD) u pregovrima o Kosovu.\nOva činovnica iz Evropske službe za spoljne poslove (EEAS) se, inače, nalazi na čelu Odseka za zapadnu Evropu, zapadni Balkan i Tursku u ovoj instituciji.\nDo sada nije bila toliko eksponirana kao drugi evropski zvaničnici, ali bi to moglo da se promeni, s obzirom na to da će joj jedan od zadataka biti da intenzivira i ubrza razgovore između predstavnika Beograda i Prištine. Takođe, u opisu posla joj je i da poradi na tome da se već postignuti sporazumi sprovode u što većoj meri.\nDiplomatski izvori “Blica” objašnjavaju da to nije ništa neuobičajeno, jer je Ajnhorst sve to i do sada radila, doduše ne na način da sa tim bude upoznata šira javnost. Ona je zapravo u ime šefice evropske diplomatije Federike Mogerini razgovarala sa svima, ali je njen zadatak sada za nijansu drugačiji jer se, prema najavama sve tri strane u dijalogu, približava konačno rešenje, a zahtevi za većom uključenošu sila izvan EU su sve glasniji.\n- Ona je i do sada odlazila po raznim zemljama gde je razgovarala o mogućem trajnom rešenju. U suštini, dijalog između Beograda i Prištine ostaje u istom formatu, samo što će ona sada između tih sastanka koordinirati, usaglašavati i usklađivati stavove - priča naš izvor.\nMeđutim, ono što je “zaparalo uši” jeste da će, osim po Evropi, Ajnhorst posećivati i Ameriku u vezi sa Briselskim dijalogom. To je potrvdio i srpski šef diplomatije Ivica Dačić koji je naveo da nema nikakvih novina, i da ona “dolazi kod jednih i drugih, razgovara, ide u Ameriku, učestvuje kao deo tima šefice diplomatije EU Federike Mogerini”.\nZanimljiv momenat u celoj priči je to što se Ajnhorst pojavljuje kao spona između dve suprotstavljene strane i SAD, baš u periodu kada prištinske vlasti, i to mesecima unazad, traže uključivanje Amerike u dijalog. To je činio i kosovski premijer Ramuš Haradinaj, kao i predsednik Hašim Tači.\nKako će brifovati Amerikance\nIako je u više navrata sugerisano da se Amerika neće direktno uključiti u razgovore “pored žive i zdrave EU”, niko nema sumnje da SAD itekako u tim razgovorima, doduše indirektno, učestvuju.\nTo potvrđuju i izvori “Blica” koji navode da je njen posao da sa Amerikancima koordinira rad, obaveštava ih šta se dešava...\n- Izveštava ih, drži ih u toku, sugeriše ako negde treba da “pritisnu” Albance za koje su, u prvom redu, oni “zaduženi” - priča naš izvor.\nAjnhorst će u narednim mesecima biti u stalnom kontaktu sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i kosovskim predsednikom Hašimom Tačijem, po principu “šatl-diplomatije”, tako što će učestalo putovati na liniji Brisel-Beograd-Priština i pokušavati da uskladi stavove dve strane.\nAleksandar Vučić i Angelina Ajnhorst\nTi sastanci će, navode “Novosti”, nekada biti javni, a nekada ne, kao i da bi ona mogla da, kada ima potrebe, “signalizira da se u Briselu organizuju sastanci na najvišem političkom nivou”.\nSve ovo nije nikakvo iznenađenje, s obzirom na sve učestalije najave da bi dijalog između Beograda i Prištine trebalo da se intenzivira, ubrza i da, kako se navodi u evropskim dokumentima, “Srbija hitno postigne pravno obavezujući sporazum sa Kosovom”.\nPo funkciji koju obavlja, Ajnhorst je uključena i u Briselski dijalog, a u njega je bila uključena i direktno, pre nekoliko dana, kada je posredovala u tehničkim pregovorima Beograda i Prištine u Briselu, koji su bili prethodnica Vučićevog i Tačijevog nedeljnog susreta.\nKo je Ajnhorst?\nAngelina Ajnhorst, inače Holanđanka, pri Evropskoj uniji radi više od 20 godina. Tačnije, 1996. godine dolazi u Evropsku komisiju u Brisel, gde je obavljala različite poslove. Radila je i kao savetnik, a bila je i na raznim funkcijama, od šefica za razvoj i regionalnu saradnju pri Delegaciji EU u Jordanu, od 2008. je predvodila delegaciju EU u Siriji za političke i ekonomske poslove, štampu, informacije i kulturu. Dve godine kasnije imenovana je za ambasadora EU u Libanu, a od 2015. je na funckiji direktora za zapadnu Evropu, zapadni Balkan i Tursku pri EEAS.\nAngelina Ajnhorst i Ivica Dačić\nAjnhorst je studirala je jezike i kulturu, a ima i specijalističke diplome iz međunarodnog prava, ljudskih prava i prava međunarodnih organizacija. Pre EU, radila je u raznim organizacijama civilnog društva u Somaliji, Kairu, kao i u Ujedinjenim nacijama u Njujorku.\nIako se može čuti da je možda naklonjenija albanskoj pre nego srpskoj strani, Ajnhorstova uglavnom govori isto što i drugi evropski zvaničnici, pre svega kao i njena nadređena, šefica EU diplomatije Federika Mogerini.\nU Beogradu je boravila na desetine puta, gde se najčešće sretala sa aktuelnim predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i šefom srpske diplomatije Ivicom Dačićem, sa kojima je imala razgovore i po inostranstvu, na raznim evropskim skupovima.


Ivanišević: Uspostavljena oznaka kvaliteta ,,Najbolje iz Vojvodine“ – SDP Srbije\nIvanišević: Uspostavljena oznaka kvaliteta ,,Najbolje iz Vojvodine“\nPokrajinski sekretarijat za privredu i turizam, nakon pet godina, uspostavio je oznaku kvaliteta ,,Najbolje iz Vojvodine“.\nTim povodom, pokrajinski sekretar za privredu i turizam, Nenad Ivanišević, potpisao je protokole koji definišu način dodele i korišćenje ove oznake sa Turističkom organizacijom Vojvodine i “DOO Jugoinspekt Novi Sad”.\nIvanišević je podsetio da je Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam, uz podršku Pokrajinske vlade, ponovo uspostavio oznaku kvaliteta ,,Najbolje iz Vojvodine“.\n-Smatram da treba znati odakle proizvod potiče, ali kakav je kvalitet usluge koja se pruža u sferi turizma i ugostiteljstva, odnosno, da je nosilac ovog znaka ispunio veoma stroge standarde.\nКada govorimo o standardima i kriterijumima, ne mislimo i ne govorimo samo za oblast proizvodnje, već i o odnosu prema radnicima, i izvoznom programu.\nPotrebno je da javnost bude što bolje informisana i da se podigne svest o ovoj oznaci kvaliteta – rekao je Ivanišević, i dodao da je u planu sastanak na kojem će se razgovarati sa velikim trgovinskim lancima, kako bi kupci znali koji su to proizvodi ispunili najstrože kriterijume i da je njihovo konzumiranje pouzdano.\nOn je istakao i da se pored privrede, proizvodnje, industrije i zanatstva, uvode i kategorije građevinarstva, kao i usluge u turizmu, kako bi oznaka dobila što širu primenu.\nPokrajinski sekretarijat za privredu i turizam, prema odredbama protokola, između ostalog, raspisuje konkurs za sticanje prava korišćenja znaka „Najbolje iz Vojvodine“, bira Кontrolno telo i obrazuje Savet za utvrđivanje ispunjenosti uslova.


U Svilajncu počelo prijavljivanje za besplatne zdravstvene specijalističke preglede !!!\nSvilajnac-Juče je počelo prijavljivanje za besplatne zdravstvene specijalističke preglede, koji se obavljaju u Korisničkom centru u Svilajncu, svakog dana od 8 do 16 časova, a osim Svilajnačke kartice za prijavu je potrebno i MIŠLjENjE IZABRANOG LEKARA.\nBesplatne zdravstvene specijalističke preglede obavljaće eminentni stručnjaci Kliničkog centra Srbije, Instituta za kardiovaskularne bolesti Dedinje i Instituta za reumatologiju iz sledećih oblasti: neurohirurgije, urologije, endokrinologije, neurologije, interne medicine, kardiohirurgije i vaskularne hirurgije.\nPredsednik opštine Svilajnac Predrag Milanović rekao je da će se besplatni specijalistički pregledi obavljati u Svilajncu, na jednom mestu, jednom mesečno, po potrebi i češćom dinamikom i po unapred utvrđenom rasporedu bez čekanja:\n„Na prvom mestu nam je da građanima omogućimo adekvatnu zdravstvenu zaštitu, da od najboljih lekara u Srbiji mogu da dobiju mišljenje, da za to ne moraju da plaćaju ili putuju u velike gradove. Mišljenje izabranog lekara sa kojim će se prijavljivati za preglede služi da bi na specijalistički pregled građani otišli pripremljeni. Nije ograničeno da građani mogu samo jednom da koriste ovu uslugu i nije ograničeno da mogu da odu kod samo jednog lekara specijaliste.“\nPrijave se obavljaju do kraja ove nedelje, a 13. decembra 2018. će početi pregledi.


Jasikevičijus rešio da ponovo sarađuje sa Hejsom, ali na drugom kraju Evrope - Adresar Sporta\nHome - Košarka - Jasikevičijus rešio da ponovo sarađuje sa Hejsom, ali na drugom kraju Evrope\nJasikevičijus rešio da ponovo sarađuje sa Hejsom, ali na drugom kraju Evrope\nNajdžel Hejs (25, 203cm) i trener Šarunas Jasikevičijus opet će sarađivati. Naravno ne u Žalgirusu, već u Barseloni koja je objavila da je potpisala jednogodišnji ugovoer sa Amerikancem.\nPrvobitna želja Hejsa ovog leta je bila da se posle jedne sezone u Galatasaraju i dve u ltvanskom klubu vrati u SAD. Ali pošto nije dobio nijednu konkretnu ponudu iz NBA, a bez obzira na interesovanje Monaka i Panatinaikosa odlučio je da potpiše ugovor sa katalonskim klubom.\nHejs, diplomac univerziteta Viskonsin je poput mnogih sunarodnika koji su gradili karijere u Evropu, do NBA lige došao zaobilaznim putem. Pošto ga 2017. godine nije niko draftovao, pokušao je da se nametne stručnom štabu Njujorka na trenuing kampu pred početak sezone. Nije uspeo u toj nameri, ali jeste zaradio ugovor sa filijalom Niksa u Razvojnoj ligi.\nKada su mu Lejkersi ponudili desetodnevni ugovor u januaru 2018. godine Hejsu je činio da je stigla i prva ozbiljnija prilika da se pokaže na NBA terenima. Ali on je u tom periodu odigrao tek 11 minuta na dva meča. Nedovoljino da ga Lejkersi zadrže, ali dovoljno da mu Toronto omogući dva desetodnevna probna perida tokom kojih je zavredneo pažnju Sakramenta s kojim je potpisao ugovor do kraja sezone.\nU leto 2018. odlučio je da se više ne seli po celoj Americi već da celu sezonu ostane na jednom mestu, zbog čega je preleto Atlantik i potpisao jednodišnji ugovor sa Galatasarajem. Godinu dana kasnije nije odbio prvi poziv Šarunasa Jasikevičijusa i Žalgiris u kome je ostao i po odlasku litvanskog stručnjaka u Barselonu prošlog leta.


U jednoj ruci olovka, u drugoj braunila: "Blic" u "Mišoviću" sa mališanima obolelim od korone i učiteljicama koje brinu o…\nNa dečjem odeljenju KBC "Dragiša Mišović", osim lekara i medicinskih sestara, rade i učiteljice i vaspitačice One su tu da školarcima obolelim od korona virusa pomognu u učenju i savladavanju gradiva dok se ne oporave i vrate svojim vršnjacima… »\nKardiolog doc. dr Marija Zdravković rekla je da su se ti simptomi javljali i da su lekari KBC "Bežanijska kosa", čiji je direktor, imali prilike da vide to, zahvaljujući velikom broju obolelih od kovida koji su prošli kroz tu bolnicu. - Mi smo ta… »\nMedved u BiH napao čobanina, polomio mu obe ruke\nPolicijskoj stanici Konjic prijavljeno je da je na lokalitetu Tekinje medved napao čobanina i naneo mu teške telesne povrede. Naime, dežurna medicinska tehničarka Urgentnog centra Opšte bolnice Konjic u nedelju je oko 12 sati prijavila Policijskoj… »\nU KBC "Dragiša Mišović" se leči beba od 13 dana VIDEO\nSve je više dece među zaraženima od korona virusa. Jedan dečak od 8 godina je na respiratoru u Kliničkom centru u Nišu, a beba iz Kragujevca koje je u bila u teškom stanju je preminula. Kakvo je stanje u KBC "Dragiša Mišović" gde se leči… »\nPojedini pacijenti koji su preležali kovid 19 nekoliko nedelja posle kovida dobijali su simptome poput temperature, dijareja, povraćanja, malaksalosti, bola u glavi, pa čak i osip na koži i bolove u kičmi. Kardiolog doc. dr Marija Zdravković rekla… »\nSve što treba da znate o post kovid sindromu\nPojedini pacijenti koji su preležali kovid 19 nekoliko nedelja posle kovida dobijali su simptome poput temperature, dijareja, povraćanje, malaksalost, bol u glavi, pa čak i osip na koži i bolove u kičmi, rekla je direktorka KBC "Bežanijska kosa"… »\nDug je niz posledica posle preležane korone. Pojedini pacijenti koji su preležali kovid 19 nekoliko nedelja posle kovida dobijali su simptome poput temperature, dijareja, povraćanje, malaksalost, bol u glavi, pa čak i osip na koži i bolove u kičmi… »\nDoktorka Zorica Živković kaže da stanje najmlađeg pacijenta nije ugrožavajuće - "može se reći da je stabilno". Klinička slika za poslednja dva meseca se značajno promenila u smeru opterećujućih stanja i težih formi kod adolescentne grupe. To… »\nBeba od 11 dana najmlađi pacijent koji se zbog korone leči u KBC „Dragiša Mišović“\nU Kliničko-bolničkom centru „Dragiša Mišović“ u Beogradu trenutno se, zbog virusa korona nalazi 11 dece, a najmlađi pacijent ima samo 11 dana, rekla je danas za TV Prva doktorka Zorica Živković. Živković je rekla da stanje najmlađeg… »\nDoktorka: U KBC „Dragiša Mišović“ 11 dece sa kovidom, beba od 11 dana stabilno\nU Kliničko-bolničkom centru "Dragiša Mišović" u Beogradu trenutno se, zbog virusa korona nalazi 11 dece, a najmlađi pacijent ima samo 11 dana, rekla je za TV Prva doktorka Zorica Živković. Živković je rekla da stanje najmlađeg pacijenta nije… »\nNastavlja se vakcinacija bez zakazivanja, građanima dostupno 225 punktova u Srbiji\nRTS pre 25 minutajoš 1 povezana


Datum objave: 24.06.2020 13:41 | Autor: SLUŽBA ZA ODNOSE S JAVNOŠĆU VLADE CRNE GORE\n„Od 2007. godine, prosječni realni ekonomski rast je iznosio 2,8%, dok je kumulativni rast u pomenutom periodu iznosio 42,4%, pri čemu je bruto domaći proizvod više nego dupliran. U odnosu na Vaše ocijene o katastrofičnom stanju. Dohodak po glavi stanovnika je od obnove državne nezavisnosti povećan 2,2 puta, sa 3.539 eura na 7.888 eura prema preliminarnim podacima Monstata o nominalnom iznosu BDP-a za 2019. godinu. Prosječna neto zarada je u istom periodu porasla sa 282 eura na 515 eura, dok je broj zaposlenih prema administrativnim podacima porastao sa 150 hiljada u 2006. godini, na više od 203 hiljade u 2019. godini, što je prosječni rast od 35%. Od zemalja u regionu, Crna Gora ima i najveću prosječnu penziju i prosječnu neto zaradu u 2019. godini. Pored toga, ukupan priliv stranih direktnih investicija u periodu 2006-2019. godina iznosio je 10,3 milijarde eura, dok je neto priliv iznosio 7 milijardi eura. Prosječno učešće priliva stranih investicija u BDP-u u periodu 2006-2019. godina iznosi preko 21%, što je ubjedljivo najveći procenat ne u regionu, nego na cijelom prostoru Jugoistočne Evrope.“ – saopštio je predsjednik Vlade Duško Marković na Premijerskom satu odgovarajući na pitanje Poslaničkog kluba Demokratskog fronta.\nGovoreći o zaduživanju Premijer je rekao da je zaduživanje u svrhu izgradnje infrastrukture preduslov realizacije dosadašnjih i budućih razvojnih projekata. „Istovremeno – nekoliko godina uzastopno, prekinuli smo praksu zaduživanja radi likvidnosti tekućeg budžeta“ – kazao je predsjednik Vlade.\nPremijer je iznio podatke za uporednu statistiku sa zemljama EU rekavši da ti podaci pokazuju da je bruto domaći proizvod po glavi stanovnika u 2010. u Crnoj Gori iznosio 41% prosjeka EU, dok je u 2018. iznosio 48% prosjeka EU i da je to najveći procenat u regionu Zapadnog Balkana.


Dodik je rekao da su nekorektne optužbe za navodno rusko mešanje u ovdašnje unutrašnje poslove, te da se upravo oni, koji iznose takve optužbe, najviše mešaju u te poslove.\nOn je dodao da je dovoljno pročitati štampane medije i videti da je u njima više intervjua ambasadora u vezi sa situacijom u BiH, nego onih koji vode kampanju.\n- To govori u kakvoj situaciji je BiH sa tog stanovišta - rekao je Dodik u Šipovu.\nOn je naglasio da je njemu važno što Lavrov dolazi u Srpsku.\n- A to što dolazi u BiH je neko formalno pokriće - rekao je Dodik i naveo da će Lavrov, tokom posete BiH, kratko boraviti u Predsedništvu.\nOn je podsetio da će se suština razgovora i sastanak rukovodstva Srpske sa Lavrovom održati u Istočnom, odnosno Srpskom Sarajevu.\nDodik je rekao da je planiran i zajednički ručak i da posle toga odlaze zajedno u Beograd, gde će biti promovisana rekonstrukcija i dogradnja hrama Svetog Save na Vračaru.\nRuski šef diplomatije Sergej Lavrov boraviće 28. oktobra u poseti BiH tokom koje će se sastati i sa srpskim članom Predsedništva BiH Miloradom Dodikom, saopštila je ranije portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\nSASTANAK U BEOGRADU Zvaničnici Srpske razgovarali sa Lavrovim\nDodik: Srpska formirana sa namerom da bude NEZAVISNA DRŽAVA (FOTO)


- Bili smo spremni već prošle godine, spremni smo da počnemo saradnju s novom vladom, poslali smo dopis predsedniku Skupštine Ivici Dačiću, spremni smo da sarađujemo s Narodnom Skupštinom već nekoliko nedelja, možemo da počnemo bilo kog dana, već sutra - kaže Bilčik.\n- Srbija će održati sledeće izbore u aprilu 2022. godine, kao što je najavio predsednik. Moramo da počnemo s poslom odmah kako bismo postigli neke rezultate pre izbora. Nadamo se da ćemo početi što pre, mi smo spremni u EP- rekao je Bilčik za N1.\n- Imali smo već veoma važne razgovore predsedavajućeg Odbora za spoljne poslove, kolege Dejvida Mekalistera i predsednika Skupštine Ivice Dačića i oni su se dogovorili da se ponovo nađu nakon Božića, u januaru, nadam se da će do tog sastanka doći što pre, u narednih nekoliko dana - kaže Bilčik.\nPrema njegovim rečima, treba pronaći "jednako kompatibilno predstavništvo političkih snaga, proevropskih političkih snaga koje nisu u Skupštini".\nTo su, prema njegovim recima, stranke koje nisu učestvovale u izborima, ali koje žele da učestvuju u srpskoj politici.\n- Nadam se da žele da prekinu bojkot institucija Srbije i učestvuju u sledećim izborima, da dobijemo jasnu obavezanost da će svi učestvovati u toj političkoj utakmici - kaže Bilčik.\n"Veoma poštujem institucije u Srbiji"\n- Veoma je jasno koje su stranke u Skupštini, odnosno njihovi predstavnici, mislim da je odluka na neki način već doneta, doneli su je glasači na izborima, oni su odlučili ko će ući u Skupštinu, partije koje su ušle naravno treba da imaju mesto, posvećeni smo da imamo i proširene dijaloge, postoje stranke koje nisu učestvovale u prošlim izborima, ja se nadam da će se vratiti u političku utakmicu- kaže on.\nBilčik kaže da "veoma poštuje institucije u Srbiji".\n- U potpunosti poštujemo odluke koje su doneli glasači na proteklim izborima, iako žalimo zbog neučestvovanja pojedinih političkih aktera, uvek smo imali snažnu obavezanost prema srpskim institucijama, i njhovu obavezanost prema dijalogu- kaže, pored ostalog, Vladimir Bilčik.\nBilčik kaže da se njegov prvi izveštaj kao izvestioca EP za Srbiju nalazi se u fazi doterivanja, a da će se o njemu glasati sledćeg meseca u Odboru za spoljna pitanja, a da će ga on predstaviti u EP na sednici u martu.\n- Jedina moja veza sa međustranačkim dijalogom je da imam želju da počne što pre i da imamo napredak u dijalogu koji ću ja vrlo rado predstaviti u izveštaju pre glasanja, ali iskreno dijalog bi mogao već sutra da počne i mogli bismo da prenesemo taj rad u rad na izveštaju. Trenutno smo u fazi gde počinjemo da diskutujemo o nekim kompromisima za završnu verziju izveštaja, ali mislim da dijalog možemo da počnemo nevezano od toga kada će to glasanje biti - rekao je Bilčik.


Vernici danas slave veliki praznik, kojim se završavaju nekršteni dani u Pravoslavlju\nSrpska pravoslavna crkva danas slavi Bogojavljenje, praznik kojim s završava period koji nazivaju nekrštenim danima, od Božića do Bogojavljenja. Po narodnom verovanju, u periodu nekrštenih dana lutaju aveti, veštice i druge nemani. To je period od Hristovog rođenja do njegovog krštenja u reci Jordan.\nVernici se, na Bogojavljenje, pozdravljaju rečima „Hristos se javi“, a otpozdravljaju sa „Vaistinu se javi“.\nNoć uoči praznika, po narodnom verovanju, otvaraju se nebesa i na njima se ukazuje Bog u svoj svojoj veličini. Otvaranje nebesa i pojavu Boga, po ovom verovanju, vezuje za ispunjenje želje (pod uslovom da je jedina). U gluvo doba, kaže se: vetar prestaje da duva, reke i potoci se zaustavljaju i pretvaraju u vino, vodenice prestaju da rade, a ceo svemir utone u tišinu.\nBogojavljenska noć je vezana i za mnoge ritualne radnje, magijske obrede i gatanja koji su se u nekim sredinama održale i do danas.\nOsvećenjem kuće na Krstovdan i vode na Bogojavljenje po narodnom shvatanju očišćeni su svi zli duhovi i nečiste sile koje su lebdele oko kuće u periodu „nekštenih dana“ ili „nekrštenaca“ od Božića, do Bogojavljenja\nU pojedinim delovima Srbije, devojke ili žene odlaze na izvor pre svitanja da zahvate vodu, a pri tome je bitno da niko, ili ništa pre toga uzimalo vodu, odnosno da bude „nenačeta“. U izvor ili tekuću vodu, baca se, tom prilikom zrnevlje pšenice ili kukuruza uz reči: „kako ide voda, tako da kod nas ide berićet“, da bi se potom vraćale kući sa vodom u koju je potopljen bosiljak.\nBacanje bosiljka u potoke, reke i izvore je običaj koji se održava i danas u selima istočne Srbije, i veruje se da se tako „sveti voda“.\nVađenje krsta iz vode\nNa Bogojavljenje se vadi krst iz vode, a ovaj običaj, koji je usvojila i crkva potiče iz mnogobožačkog vremena kada se jedan od stanovnika zajednice žrtvovan vodenom demonu, odnosno bivao udavljen. Crkva je ovaj prastari običaj zamenila bacanjem krsta u vodu, pri čemu krst simboliše ljudsku žrtvu.


Ništa od poreske policije – Bankar.me\nAugust 11, 2016 Članci, CRNA GORA, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI 1 Comment\nPočetkom marta ove godine imenovan je rukovodilac tog resora Miodrag Mićo Martinović da bi samo nekoliko dana nakon toga bivši ministar finansija Radoje Žugić donio odluku o ukidanju poreske policije.\nDakle, nedugo nakon što je putem javnog konkursa izabran direktor poreske policije pokrenuta je procedura izmjene pravilnika o unutrašnjoj sistematizaciji i organizaciji Ministarstva finansija sa obrazloženjem da Zakon o poreskoj administraciji ne poznaje institut poreske policije. Imajući u vidu takve odluke, nejasno je zašto je raspisivan javni konkurs i zašto je priča oko poreske policije uopšte započeta.\nOdustajanjem od formiranja poreske policije, Crna Gora ostaje jedina zemlja u regionu koja neće imati taj resor. Sve zemlje regiona više od decenije imaju formiranu poresku policiju koja djeluje u sastavu poreskih uprava i njen cilj je: sprečavanje utaje poreza, borba protiv sive ekonomije kao i efikasnija naplata poreskog duga.\nNa primjer, nedavno je u Srbiji zbog utaje poreza uhapšen bivši premijer Zoran Živković i to baš zahvaljujući aktivnostima poreske policije.\nMeđutim, uprkos kontinuiranom rastu poreskog duga, nekome u Crnoj Gori je očigledno u interesu da se ne formira poreska policija, piše Dan.\nIpak, ona se već najavljuje godinama. Još 2014. Vlada je donijela odluku o formiranju poreske policije, organa koji će djelovati u sastavu Poreske uprave, a čiji će cilj biti efikasnija naplata poreskog duga. Međutim, tu se sva priča oko poreske policije završila, a u 2014. godini poreski dug bilježi najveći rast u poslednjih deset godina.\nNajveći dužnici, prema poslednjim podacima PU, po osnovu poreza na dodatu vrijednost, poreza na dobit, na nepokretnosti, akciza i koncesija, njih 200, državi duguju 91,8 miliona eura, dok 75,3 miliona eura duguje 100 preduzeća po osnovu neplaćenog poreza uz i na lična primanja.\nListu od 200 najvećih poreskih dužnika predvodi kompanija Ave Marija Koljčević koja duguje 7,2 miliona eura, a slijedi budvansko preduzeće Merkur sa dugom od 4,5 miliona eura. Kompanija Vektra Montenegro, vlasništvo Dragana Brkovića duguje 4,3 miliona eura. Njegova kompanija Vektra Jakić duguje skoro tri miliona. Te kompanije nalaze se i na spisku najvećih dužnika po osnovu poreza i doprinosa. Vektra Jakić za neplaćene poreze duguje 884.5 miliona eura, Vektra Montenegro 446,3 hiljade eura i kolašinska Vektra Nord 418.5 hiljada eura. Fabrika vode Bjelasica Rada, vlasništvo Eurofonda, kojim upravljaju lica bliska biznismenu Veselinu Baroviću, koji je vlasnik 2,6 odsto fonda, duguju 1,6 miliona eura za poreze i doprinose uz i na lična primanja. Bjelasica Rada duguje po osnovu više vrsta poreza 982,9 hiljada eura, dok je dug Eurofonda 558,9 hiljada, što je ukupno oko tri miliona eura.\nListu najvećih poreskih dužnika predvode državne kompanije kojima je država najviše pomagala. Rudnik uglja, koji duguje preko 15 miliona, dok kompanija Montenegroerlajnz duguje preko 13 miliona eura, a Plantaže 3,5 miliona.\nPOJMOVIdug za porez Poreska politika Poreska uprava Poreski dug\nPrevious Na Krnovu već 13 vjetrenjača\nSljedeći Alta preuzima berzansko poslovanje Addiko banke u Sloveniji\nAugust 11, 2016 at 08:24\nOdluka o poreskoj policiji taman kao i ondasnji zakon o poreskim savjetnicima koji nikada nije implementiran je bila ishitrena odluka Katnica, koju je Zugic pravilno osporio sto je rijedak dobar potez ovog ministra koji je realno doprinio postepenoj transparentnosti podataka o poreskom dugu.\nKreirati poresku policiju u timu gdje su poreski inspektori slabi unutar Poreske uprave a u zemlji losih racunovodstvenih standarda, je kreiranje neformalne ekipe za privredni kriminal koja ce biti jos neefikasnija nego tekuca u Upravi policije. To je previse los starteski plan i ovi povremeni novinarski clanci ne doprinose rjesenju.


Naslovnica NAJNOVIJE Svijet Amerika spremna za saradnju s Rusijom u Avganistanu\nVašington je spreman za sadržajan razgovor o praktičnoj saradnji s Moskvom u borbi protiv terorističkih organizacija DAEŠ i Al Kaida u Avganistanu, izjavio je specijalni predstavnik predsednika Rusije Zamir Kabulov nakon pregovora sa specijalnim predstavnikom SAD Zalmajem Halilzadom u Ankari.\nKabulov je rekao da je moguće da će Vašington učestvovati u novoj rundi moskovske konferencije o rešavanju avganistanskog pitanja.\n„Nismo razgovarali o tome iz prostog razloga što još nismo odredili datum susreta. Skup radi skupa ne sazivamo, on će biti održan čim osetimo da je stigao pravi čas za to. Iskreno sam to rekao američkom kolegi i stekao sam utisak da će on tamo sa zadovoljstvom doći“, rekao je Kabulov novinarima.\nPrema njegovim rečima, SAD smatraju da je neophodno da se stvori „jaka spoljna kontura podrške procesu nacionalnog pomirenja u Avganistanu“.\nKrajem januara predsednik SAD Donald Tramp je izjavio da je spreman da povuče vojsku iz Avganistana ukoliko bude bio postignut mirovni dogovr o rešavanju situacije u toj zemlji.\nAmerička vojska je u Avganistanu od 2001. godine i sprovodi tamo operacije protiv terorističke organizacije DAEŠ-a i pokreta „Taliban“.\nAmerikanci pregovaraju s talibanima, a Pentagon je te pregovore okarakterisao kao ohrabrujuće. NATO u Avganistanu vodi misiju obučavanja avganistanskih oružanih snaga.\nPitanje o pokretanju direktnog mirovnog dijaloga suprotstavljenih snaga u Avganistanu razmatra se na raznim platformama, među kojima je i konferencija u Moskvi. U novembru prošle godine u Moskvi je u zatvorenom formatu održan sastanak o Avganistanu na kojem su učestvovali predstavnici regionalnih država, uključujući delegaciju političke kancelarije Talibana u Dohi.


Predviđeno postavljanje kamera duž kanala Dašnica /VIDEO/ - NTV Arena Bijeljina\nU sistemu video-nadzora u Bijeljini u funkciji je trenutno 60 kamera na 31 lokaciji. Urađena je i dopuna elaborata o sistemu video-nadzora kojom je predviđeno postavljanje 11 kamera duž uređenog kanala Dašnica, a ostaje obaveza grada da obezbijedi sredstava za to.\nPostavljanje sistema video nadzora na području Bijeljine realizuje se u dvije faze. Prva faza trebalo bi da bude završena krajem februara postavljenjem 137 kamera na 57 lokacija.\nKapikul pojašnjava da su ANPR kamere, sistem nadzora koji u sebi sadrži modul za automatsko prepoznavanje registarskih oznaka vozila. U onim lokalnim zajednicama gdje su već postavljene, uveliko su pomogle policajcima u razotkrivanju kriminalaca i bjegunaca sa mjesta saobraćajnih nezgoda, a “ispisale” su i kazne vozačima neregistrovanih vozila.\nNa zahtjev bijeljinske Gradske uprave napravljena je dopuna elaborata kojom je predviđeno i uspostavljanje sistema video-nadzora, odnosno 11 novih kamera na kanalu Dašnica.\nInače, od kada je završena rekonstrukcija i uređenje Kanala Dašnica kroz Bijeljinu, ovo je postala omiljena lokacija u gradu za šetnju i rekreaciju.


Policiji 50 novih vozila - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Policiji 50 novih vozila\nPoliciji 50 novih vozila\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović najavio je danas, prilikom predaje 50 novih vozila Policijskoj upravi za grad Beograd i Upravi kriminalističke policije, da će naredne godine biti zamenjen veći broj starih patrolnih vozila koja ne mogu na da ispune zahteve koje Ministarstvo postavlja pred svoje pripadnike.\nMUP nastavlja da oprema policiji i nova vozila koje danas uručujemo Policijskoj upravi za grad Beograd i kriminalističkoj policiji pokazuju da je to trend koji ćemo pratiti, jer želimo da naši policajci budu bezbedni, sigurni, da se voze u vozilima koja su ispravna i u kojima mogu efikasnije da završe svoje zadatke“, istakao je Stefanović.\nMinistar je dodao da će opremanje policijskih službenika obezbediti da građani Srbije imaju policiju koja je efikasna i koja može da ispuni sve ono što od nje očekuju.\nStefanović je naglasio da će Ministarstvo nabaviti nove uniforme, borbene i okolopna vozila i druge sisteme koji su potrebni za efikasniji rad policije.\n„Obezbedićemo da naši pripadnici budu bolje zaštićeni balističkim prslucima, bolje opremljeni i da tehnika koju budemo kupovali posluži u obračunu sa najvećim kriminalnim grupama koje deluju u čitavom našem regionu“, rekao je Stefanović.


26 Years (2012) online sa prevodom\nPočetna » Svi filmovi » Drama » 26 Years (2012)\nOpis: Pre 26 godina državnim trupama je naređeno da u gradu Gvangžu otvore vatru na civile koji su učestvovali u demonstracijama demokratskog pokreta. Hiljade civila je ubijeno. Sada strelac iz nacionalnog tima, član bande, policajac, direktor velike kompanije i direktor zaštitarske firme prave plan da osude odgovorne za taj masakru. Kvak Jin-Bae, član bande, izgubio je oca u masakru Pokreta za demokratizaciju i želi da se osveti. Tu su i Šim Mi-Jin, strelac reprezentacije i policajac Kvon Jung-Kiuk, koji je tada izgubio je porodicu. On je sada odgovoran za automobile koji imaju pristup kući bivšeg predsednika...\nTagovi: srbija, online, Free, Movie, 26 Years (2012), bollywood, sa prevodom, film, strani filmovi, Movies


Dan online - Sport: Dominacija Larkina - 2020-01-19\nSport AS EFESA OBILJEŽIO 20. KOLO EVROLIGE Dominacija Larkina\nKošarkaši Anadolu Efesa ruše sve redom u Evroligi, a istovremeno nastavlja se dominacija njihovog najboljeg igrača Šejna Larkina. Prva zvijezda turskog velikana je proglašena za najkorisnijeg igrača 20. kola Evrolige. On je sa 29 poena (9-6 trojke), šest skokova, sedam asistencija i sedam iznuđenih faulova (indeks 45) bio najzaslužniji za ubjedljivu pobjedu svog tima protiv Asvela.\nLarkin je treći put uzastopno proglašen za najkorisnijeg igrača kola što do sada nije pošlo nikome u istoriji Evrolige. A kako igra ove sezone najbolje govori podatak da je četiri pita bio MVP kola.\nU 20. kolu Evrolige zapažen učinak imali su i Majk Džejms iz CSKA (indeks 34) i Aleksej Šved iz Himikija (indeks 31).


Predsednik Samostalnog sindikata Poljoprivredne korporacije Beograd (PKB) Milisav Đorđević rekao je juče da je nezvanično čuo da su dokumentaciju za privatizaciju te firme otkupile dve kompanije, ali da je ponudu dala samo “Al Dahra” iz Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE).\nOn je za “Betu” rekao da je privatizacija PKB “totalni promašaj države”, a da će radnici izgubiti sva prava stečena kolektivnim ugovorom. “I ako nas sve zaposle, nas 1.704 radnika, izgubićemo prava po osnovu minulog rada i sva ostala koja su bila ugovorena kolektivnim ugovorom”, rekao je Đorđević. Dodao je da radnike najviše brine da li će zadržati posao, jer će otpremnine od 450 evra po godini staža u toj firmi “brzo potrošiti”. On je istakao da je tom sindikatu čudna mala procenjena vrednost PKB-a, jer je sa oko 600 miliona evra od pre nekoliko godina pala na oko 208 miliona evra, a prodaje se za 104 miliona evra. “Kada smo pitali zašto je tako mala procenjena vrednost, u Ministarstvu privrede su nam rekli da je procenu radila eminentna kompanija ‘Dilojt’”, kazao je Đorđević. Druga zabrinjavajuća činjenica, prema njegovim rečima, je to što je kupac obavezan da zadrži delatnost samo tri godine. “Verovatno će prvo ukinuti sektor stočarstva”, istakao je Đorđević. Početna cena imovine je prema javnom pozivu 104,5 miliona evra, a na prodaju je 16.785 hektara zemljišta PKB-a na Paliluli, u Surčinu i Zrenjaninu, kao i stoka, objekti, oprema, rezervni delovi. Procenjena vrednost zemljišta, građevinskih objekata i opreme je 208,5 miliona evra, udela od 29 odsto kapitala “Ekolaba” u vlasništvu Akcionarskog fonda 214.700 evra, a 45,77 odsto Instituta PKB Agroekonomik vredi 431.300 evra.\nPodsetimo, pismo o namerama za PKB su u februaru 2017. dostavili jedno fizičko lice iz Kovina, dve kompanije iz Srbije, kao i kompanije iz UAE, Kine, Singapura i dve iz Velike Britanije. Tada je potvrđeno da su pisma dostavile Industrija mesa “Matijević” i “MK Komerc”, kao i “Al Dahra”, dok pisma kompanija iz Velike Britanije, Singapura i Kine nose oznaku tajnosti i njihova imena nisu objavljena. Interesovanje za ovaj kombinat pokazao je i vlasnik “BK grupe” Bogoljub Karić. Inače, PKB je jedno od najvećih poljoprivrednih preduzeća u Srbiji i proizvođača mleka u Evropi. Na tender za prodaju PKB-a, raspisan krajem 2015, nije stigla nijedna ponuda, a početna cena za 51 odsto procenjene vrednosti stalne imovine bila je oko 154 miliona evra. Inače, Skupština Beograda u septembru 2016. odlučila je da se državi prenesu akcije kombinata koje su bile u vlasništvu grada.\n“Ministar ne razume problem, izjava o trudnicama tačna”Interes investitora suši planinske reke


Od 19. oktobra vozači iz Srbije u BiH bez zelenog kartona\nTanjug 5. oktobra 2020. 14:53\nBEOGRAD – Za vozače iz Srbije od ponedeljka 19. oktobra prestaje da važi obaveza posedovanja zelenog kartona prilikom ulaska motornim vozilom u Bosnu i Hercegovinu, saopštilo je danas Udruženje osiguravača Srbije.\nIsti princip, navodi Udruženje, važiće i za vozila sa tablicama Bosne i Hercegovine koja ulaze u Srbiju.\nZa prelazak granice, u oba smera, biće dovoljna tablica s registarskim oznakama države u kojoj je automobil registrovan, napominje Udruženje.\nU Udruženju objašnjavaju da to znači da je BiH primljena u Multilateralni sporazum, a da je objavom u Službenom glasniku Evropske unije, Savet Evrope definisao 19. oktobar kao datum početka primene novog sistema prelaska granice motornim vozilom bez potrebe posedovanja zelenog kartona, jer je registarska oznaka dovoljan dokaz da vozilo poseduje osiguravajuće pokriće.\nIstiču da je radom tog Udruženja, Srbija postala član Multilateralnog sporazuma od 2012. godine.\nTime je, navode, vlasnicima ili korisnicima motornih vozila srpskih registracionih oznaka omogućeno da bez ikakve dodatne dokumentacije, troškova ili kontrola, svojim vozilima putuju u najveći deo Sistema zelene karte, koji sada broji tridest četiri zemlje.


Zlatić najbolji na prvenstvu "Beograda" Streljaštvo Vest Srbija Sport\nPočetna Strana Streljaštvo\nAndrija Zlatić najbolji takmičar 35 „Internacionalnog prvenstva Beograda“, četiri pobede srpskih strelaca na „Velikoj nagradi Beograda“\nReprezentativac užičke družine „Aleksa Dejović“, svetski vicešampion, Andrija Zlatić, proglašen je za najboljeg strelca 35. „Internacionalnog prvenstva Beograda“ i pehar Sekretarijata za sport i omladinu Beograda uručio mu je Dragan Ćirić. Zlatić je pobedio oba dana, na „Trofeju Beograda“ imao je 588 krugova, na „Velikoj nagradi Beograda“ 586 krugova i zahvaljujući ovim rezultatima proglašen je za najboljeg takmičara u konkurenciji preko 250 učesnika iz 15 zemalja.\n- Ovo je najlepši završetak takmičenja, prija i titula najboljeg i veoma sam zadovoljan pre svega dobrim rezultatima u osnovnom delu oba dana. Finale na „Velikoj nagradi Beograda“ sam gađao bez opterećenja, imao sam lepu prednost od četiri kruga u odnosu na pratioce, jer sam u osnovnom delu „ubio“ 586 krugova – pričao je Andrija Zlatić, koji je jedini drugog dana imao maksimalnih sto krugova u seriji (trećoj). – Mučimo muku sa municijom, gađao sam dijabolama koje sam dobio od saveza i koji jesu za treninge i za takmičare koji su tek zakoračili u ovaj sport, ali nisu za vrhunske strelce i rezultate. Nisam siguran da li je ona osmica u osmom hicu plej ofa moja greška ili je u pitanju municija...\n„Velika nagrada Beograda“ je protekla u apsolutnoj dominaciji srpskih strelaca koji su osvojili sve četiri titule i ukupno osam medalja (4 – 2- 2). Prvog dana na „Trofeju Beograd“ osvojili su strelci iz srpskih klubova 12 medalja (5 - 3 – 4), osam seniorskih i četiri juniorske. U gađanju pištoljem, postolje je bilo puno srpskih strelaca, jer je drugo mesto u izvanrednom finalu (103,7 krugova) osvojio Vasilije Groza iz Policajca koji je sa šestog mesta došao do trofeja.\nTreći je bio olimpijac Policajca, dvostruki prošlogodišnji pobednik na „Internacionalnom prvenstvu Beograda“ Damir Mikec. I u gađanju puškom, sve tri medalje su osvojili srpski takmičari. Pobedio je Kragujevčanin Stevan Pletikosić, drugi je bio Nemanja Mirosavljev iz Novog Sada, treći Milenko Sebić iz Policajca, koji je baš kao i groza, sa petog mesta stiga posle plej ofa do medalje.\nMirosavljev je bio prvi na „Trofeju Beograda“ i drugi na „Velikoj nagradi Beograda“. U finalu su bila ček petorica strelaca iz srpskih klubova.\n- Osnovni deo mi je bio veoma dobar 598 krugova, krug manje od rekorda Srbije i dva kruga od svetskog apsolutnog rekorda. Međutim, u finalu, nešto sam uradio loše, pokvario sam stav i činilo mi se da prilikom opaljivanja, „padam“ unazad pa sa ubio i čistu osmicu četvrtom dijabolom. To me je malo dekoncentrisalo, Mirosavljev me je dobro pritisnuo, jedno vreme smo bili izjednačeni u rezultatu u decimalu, ali sam sa šest poslednjih metaka „ubio“ sve centre i sačuvao prvo mesto za 0,6 krugova.\nU gađanju puškom za žene trijumfovala je Ivana Maksimović (Novi Beograd Ušće), a u a u gađanju pištoljem Zorana Arunović iz Crvene zvezde. Arunovićeva je na „Trofeju Beograda“ bila druga:\n- Oba puta na „Internacionalnom prvenstvu Beograda“ jurila sam 390 krugova i oba dana sam ovaj rezultat izgubila jer sam u po jednoj seriji ubila osmicu – priznala je Zorana Arunović. - Finale na „Velikoj nagradi Beograda sam dobro gađala, 101,2 kruga ali milsim da može da bude još bolje. Samo je Jasna Šekarić sa 101,7 krugova bila bolja i probila se sa osmog mesta do četvrte pozicije.\nJedno prvo i jedno drugo mesto imala je i Ivana Maksimović, oba puta sa 398 krugova:\n- Prvog dana sam loše gađala finale, izgubila prvo mesto i to poslednjim metkom. Trudila sam se da mi se to ne ponovi na „Velikoj nagradi Beograda“ – rekla je Maksimovićeva. – Pobedila sam odličnim poslednjim hicem. Hrvatica Pejčić je ubila 9,6 krugova, bilo mi je potrebno 10,1 krug da je preteknem, a ubila sam 10,7 krugova i to pod pritiskom i možda sam zbog toga i najzadovoljnija... U finalu žena puškom i pištoljem gađale su po četiri takmičarke iz srpskih ekipa.\nTrofeje su uručili Obrad Stevanović predsednik Streljačkog saveza Srbije i Dragan Milisavljević generalani sekretar Streljačkog saveza Beograda. Pokrovitelj je bio Sekretarijat za sport i omladinu Beograda, a pomogli su „Dunav osiguranje“, Lasta, Ministarstvo omladine i sporta Srbije, Streljački savez Srbije i Jugoimport SDPR.\nNagrade su na „Velikoj nagradi Beograda“ bile 700, 500 i 300 evra a učestvovali su strelci iz Srbije, El Salvadora, BiH, Bugarske, Hrvatske, Francuske, Mađarske, Makedonije, Crne Gore, Norveške, Rumunije, Slovenije, Slovačke, Švedske i Ukrajine.\nSrbija Sport - 01:14 13/12/2010


Tviter blokirao Trampov video snimak o protestima u SAD (VIDEO) – NovostiDana.rs\nTaj potez kompanije Tviter povećao je napetost u njenim odnosima s predsednikom SAD koji je jedan od njenih najpopularnijih korisnika, s najviše pratilaca.\nKompanija je na video koji je postavio Trampov tim stavila oznaku „Ovaj video je onemogućen na zahtev vlasnika autorskih prava“.\nVideo s fotografijama ubijenog Džordža Flojda, i dalje je na Jutjub kanalu Trampa. Traje skoro četiri minuta i sadrži fotografije i video-zapise mirnih protesta i policajaca koji grle demonstrante, pomešane s prizorima zapaljenih zgrada i vandalizma, uz nežnu klavirsku muziku i Trampov govor.\n„Na osnovu naših pravila o autorskim pravima odgovaramo na validne žalbe zbog kršenja autorskih prava koje nam je poslao vlasnik autorskih prava ili ovlašćeni predstavnici“, navedeno je u saopštenju Tvitera.\nProšlog meseca Tviter je upozorio korisnike na potrebu provere činjenica u dva tvita s Trampovog naloga u kojima se glasanje poštom naziva prevarom i predvidjaju problemi na predsedničkim izborima u SAD u novembru.\nProšle godine je Tviter, takodje zbog autorskih prava, uklonio Trampovu poruku koja je sadržala muzički video-klip izmenjen tako da napada bivšeg potpredsednika SAD Džoa Bajdena.