Caproni Ca.60 test Online plus\nPrvi značajan pokušaj prekookeanskog aviona\n"Svaki neuspeh je samo nova prilika za uspeh sa više iskustva" (Henry Ford)\nCaproni Ca.60, neuspela vizija koja je oblikovala budućnost avio saobraćaja\nKada su braća Orville i Wilbur Wright testirala prvi zvanični avion decembra 17., 1903. godine, oni su napravili prvi korak u onome šta će kasnije da postane veliki biznis - avionski transport. Nije bilo potrebno da prođe mnogo vremena pre nego što avioni postanu ključna tehnologija u Prvom svetskom ratu, ali ideja o prevozu putnika se rodila istog dana kada su Wright braća napisala istoriju. Iako nije bio prvi takav eksperiment, Caproni Ca.60 je bio velika ideja koja je obećavala da će moći da preveze minimalno 100 putnika u jednom letu i to preko Atlantskog okeana koji se nalazio između Evrope i Severne Amerike. Nažalost, Ca.60 će da pokaže da čovečanstvo ipak još uvek nije bilo spremno za takve poduhvate...\nCa.60 tokom razvoja\nČlanak iz novina o novom tehnološkom čudu\nAmerička braća Orville i Wilbur se danas smatraju očevima modernog avio saobraćaja. Iako su postojali razni proizvodi za vazdušni prevoz (pre svega baloni) još od 17. veka, braća su napisali istoriju 1903. godine testirajući prvi avion. Oni su eksperimentisali sa zmajevima i jedrilicama tokom svog ranog života, a nastanak benzinskih motora im je dozvolio i da testiraju novu tehnologiju. Na ranije razvijenu jedrilicu su dodali motor od četiri cilindra sa 12 ks, čime je nastao Wright Flyer, a Orville se prvi uputio na test. On je još 3. decembra 1903. godine pokušao da poleti po prvi put, ali se avion srušio posle svega tri sekunde u vazduhu. Međutim, deset dana kasnije, Orville je leteo 12 sekundi i prešao distancu od 36,5 metara. Kasnije istog dana i Wilbur je preleteo 260 metara, a u vazduhu je ostao 59 sekundi.\nRani pokušaji civilnog transportera\nUspeh braće Wright je dao krila i ostalim inženjerima da razvijaju avione, ali su oni korišćeni uglavnom za vojne svrhe. Ako bi morali da biramo prvi avion razvijen specifično za civilni prevoz putnika, to bi svakako bio ruski Sikorsky Ilya Muromets. Ovaj avion dugačak 17,5 putnika se danas takođe smatra i prvim luksuznim avionom, pa je on tako imao kožne fotelje, krevete, toalet i grejanje. Njegov prvi let sa putnicima je bio u junu 1914. godine između Sankt Peterburga i Kijeva, a 16 putnika je provelo u avionu 14 sati i 38 minuta. Međutim, zbog početka Prvog svetskog rata, Ilya Muromets je uglavnom korišćen kao teški bombarder i samim tim njegova originalna svrha je zaboravljena.\nPosle rata, mnoge avionske kompanije su prepravljale vojne avione i koristile ih za prevoz putnika. Američka firma Elliot Air Service je prva uradila tako nešto sa Curtiss JN4 avionom, a usledilo je nekoliko većih aviona na bazi teških bombardera. Francuski Farman F.60 Goliath je bio veoma uspešan u svom poslu i oko 60 vojnih aviona je prerađeno u civilne. Do 1919. godine su počeli da niču i specifično putnički avioni koji nisu imali vojnu istoriju, kao što su nemački Junkers F.13 i holandski Fokker F.II. Upravo je Fokker u velikoj meri modernizovao avion saobraćaj u Evropi i nudio letove za London, Bremen, Brisel, Hamburg i Pariz. Uspeh je nastavio i britanski Handley Page Type W koji ne samo što je mogao da primi 15 putnika već je mogao i da dostigne brzinu od odličnih 166 km/h.\nIako su navedeni avioni imali odličnu svrhu za kraće relacije, oni ipak nisu bili idealni za prekookeansko putovanje. Početkom 20. veka sve veći broj imigranata je putovao u Sjedinjene Američke Države u potrazi za boljim životom, a njihov omiljeni (i ujedno jedina opcija) način putovanja je bio prekookeanski brod. U navedenom periodu, svet je video neke od najvećih prekookeanskih brodova najvećih kompanija kao što su Cunard (Lusitania i Mauretania), White Star Line (Olympic, Titanic i Britannic) i Hamburg-America Line (Imperator, Vaterland i Bismarck). Oni su mogli da prime preko 2.000 putnika i da pruže najveći luksuz dostupan tokom 1910-ih godina. Međutim, čak i najbrži od njih bi putovao oko sedam dana između dva kontinenta što je za mnoge biznismene bilo neprihvatljiv period. Tada na scenu stupa glavni čovek naše priče, Gianni Caproni, i njegov legendarni prototip.\nCa.60 napušta fabriku po prvi put\nGiovanni Battista Caproni je rođen 1886. godine u delu Italije koji je tada pripadao Austro-Ugarskoj, a nakon završenog fakulteta se oprobao u Rumuniji sa proizvodnjom aviona.\nGianni je brzo stekao dovoljno iskustva da 1909. godine osnuje Società de Agostini e Caproni, a upravo je njegova kompanija proizvela prvi italijanski avion Caproni Ca.1. On je testiran u maju 1910. godine, ali se srušio istog dana. Tokom Prvog svetskog rata, Caproni je proizveo nekoliko poznatih italijanskih teških bombardera kao što su Ca.32, Ca.33, Ca.36 i Ca.40. Međutim, kraj rata 1918. godine Gianni je dočekao bez posla i samim tim je odlučio da se prebaci na civilnu proizvodnju. Još tokom rata on je pokušavao da proizvede i manji putnički avion, a na bazi vojnog C.4 je 1919. godine debitovao putnički Ca.48. On je mogao da primi 23 putnika i tokom ranih testiranja je dobio više nego dobre ocene. Međutim, 2. avgusta 1919. godine jedan od Ca.48 se srušio u blizini Verone i usmrtio 17 putnika, čime je izgubio svaku šansu za masovnu proizvodnju, ali se Gianni nije dao obeshrabriti.\nJoš tokom 1913. godine Gianni je sportskim novinama La Gazetta dello Sport najavio da će avioni, koji mogu da prime preko 100 putnika, uskoro postati realnost. Prvi svetski rat je privremeno zaustavio takve planove, ali se ideja ponovo rodila i pre nego što je rat bio gotov.\nGianni je smatrao da avion može da pređe željenu distancu mnogo brže nego voz ili brod i da bi na taj način bio idealna investicija. On se posebno nadao privući investitore iz Kine, gde je transport još uvek bio gotovo nepostojeći, iako je reč o velikoj državi. Gianni je na kratko razmišljao da prati strategiju sa spomenutim Ca.48 i samim tim preradi neki već postojeći vojni avion, ali je odustao u poslednjem momentu i odlučio da razvije potpuno novi avion koristeći delove mnogih drugih proizvoda.\nCa.60 po prvi put na jezeru\nOd prvog dana ideja za takvim avionom se smatrala radikalnom, a to je znao i sam Gianni. U navedenom periodu, kvarovi na avionima su još uvek bili česti, a zaštita za pilota i putnike gotovo nepostojeća. Gianni je doneo odluku da unapredi sam kvalitet mehanike, ali i da poboljša sigurnosne mere da čak i u slučaju pada većina putnika preživi. Njegova prva radikalna ideja je bila da poveže nekoliko motora, tako čak i ako jedan od njih otkaže - ostali motori bi zadržali avion u vazduhu. Još jedna ideja sa motorima je razmatrana, a to je nekoliko dodatnih motora koji bi se palili samo tokom poletanja i sletanja, čime bi njihov kvalitet bio visok i šanse za kvarom bi bile minimalne. I na kraju, avion je morao da poleće i spušta se na vodi, pošto tokom kasnih 1910-ih godina aerodromi još uvek gotovo nisu ni postojali.\nMakete Ca.60 danas u muzeju\nPrototip počinje sa proizvodnjom\nGianni je počeo rad na prvom prototipu sredinom 1919. godine. On je u samom početku držao većinu progresa u tajnosti sa izuzetkom nekoliko kratkih intervjua, pa samim tim niko nije mogao ni da pretpostavi šta da očekuje.\nAvion je dobio i zvanično ime Ca.60, a bar na papiru ideja je bila zaista revolucionarna. Za početak, avion je imao glavnu poveću kabinu dugačku 23,45 metara, a iznad nje se nalazila tri reda krila. Svako krilo, koje je preuzeto direktno sa ranijeg Ca.4, imalo je raspon od 30 metara dok je visina aviona iznosila 9,15 metara. Avion nije imao tradicionalni rep, ali sa tri reda krila Gianni je očekivao da će biti izuzetno stabilan. Kada je reč o mehanici, izbor je pao na proverene američke Liberty motore od 12 cilindara. Oni su bili najmoćniji motori u ponudi u Prvom svetskom ratu i razvijali su po 400 ks, a Gianni je odlučio da koristi čak osam.\nPosebna pažnja je posvećena i kabini, gde su se nalazila dva reda sedišta i veliki prozori. Sedišta su bila proizvedena od najkvalitetnijih materijala, a prozori dovoljno veliki da putnici mogu da uživaju u razgledanju okoline. Ovaj način putovanja je, bar na papiru, trebalo da podigne letenje na kompletno novi nivo. U septembru 1919. godine, kada je Ca.60 uveliko bio u proizvodnji, Gianni je pozvao grupu novinara i predstavio delimično završen posao. Na jezeru Magiore, u severnom delu Italije blizu granice sa Švajcarskom, je počela da niče velika fabrika izgrađena specifično oko prototipa Ca.60. Malo je reći da su novinari bili impresionirani. Uskoro su počele da stižu investicije na sve strane, a dobar deo njih je stigao i od italijanskih političara, koji su smatrali da Ca.60 može da donese veliku prednost ovoj državi u razvoju aviona.\nGianni je testirao sve motore u januaru 1921. godine, a nakon zadovoljavajućih rezultata Ca.60 je po prvi put napustio fabriku 20. januara 1921. godine. Planirana premijera prvog leta je zakazana za dan kasnije, ali zbog niskog nivoa vode u jezeru i mehaničkih kvarova, Gianni je bio primoran da menja datum nekoliko puta. Konačno, 9. februara 1921. godine, avion se našao na vodi pred velikom grupom oduševljenih političara.\nCa.60 nedugo nakon pada\nPilot je proveo nekoliko sati demonstrirajući ubrzanja i skretanja na vodi čime se dobio zaključak da Ca.60 ipak može da uspe u svojoj nameri. Iako je kabina na određenim mestima puštala vodu, Gianni nije imao razloga za nezadovoljstvo i najavio je da će prvi let uskoro da stigne. To se desilo 11. februara i 2. marta, kada je pilot dostigao brzinu od 80 km/h i Ca.60 se našao u vazduhu. Pilot će kasnije da izjavi da je smatrao da avion ima problem sa poletanjem i da motori nisu dovoljno moćni da podignu ovaj 14 tona težak avion.\nSve je bilo spremno za prvi duži let koji je zakazan za 4. mart 4 1921. godine. Pilot je uspeo da ubrza do 100 km/h i nos je polako počeo da se diže. Međutim, samo nekoliko sekundi kasnije, rep je počeo da pada i uskoro je završio u vodi. Prednji deo aviona je uskoro takođe završio u vodi i cela kabina je polomljena na nekoliko mesta. Pilot i nekoliko inženjera su prošli bez većih povreda, ali je postalo jasno da avion neće moći nastaviti sa letom. Gianni nije lično prisustvovao padu već je razgovarao sa novinarima. On će kasnije da izjavi da ostaje veliki žal što tolike godine razvoja su uništene u jednom kratkom momentu, ali da je Ca.60 svakako napravio prvi veliki korak u razvoju prekookeanskog aviona.\nDelovi uništenog Ca.60 danas u muzeju\nŠta se tačno desilo?\nDo današnjeg dana postoje tri teorije zašto se Ca.60 srušio. Prva od njih kaže da su krivci nekoliko brodova koji su pravili dovoljno velike talase da spreče avion da dostigne željenu brzinu. Mnogi su krivili i samog pilota, koji je u velikoj meri podigao nos i pokušao pod velikim uglom da poleti, umesto da je, na duži period, dostizao visinu pri kraćem uglu. Najlogičnije objašnjenje ipak leži u vrećama sa peskom, koje su stavljene na sedišta da bi se demonstrirala težina putnika. Međutim, vreće nisu bile povezane sigurnosnim pojasevima pa se pretpostavlja da su sve pale na zadnji deo aviona kada je pilot pokušavao da poleti. Sa tolikom težinom u predelu repa, Ca.60 je bio osuđen na neuspeh.\nGotovo svaki deo aviona je bio uništen i oštećen i sam Gianni će da prizna da bi popravke koštale koliko i sam razvoj prototipa. On je imao obećanja raznih političara za finansiranje narednog prototipa, ali do toga nikada nije došlo i Ca.60 je brzo pao u zaborav. Gianni je ipak želeo da sačuva svoje najpoznatije delo kao deo istorije i pod svojim ličnim troškom je otvorio muzej, u kome se nalaze preživeli delovi aviona. Società de Agostini e Caproni će nastaviti da proizvodi avione sve do kraja Drugog svetskog rata, često sa nemačkim motorima, a vrata će zatvoriti 1950. godine. Njen osnivač i legenda italijanske avijacije, Gianni Caproni, je preminuo sedam godina kasnije.\nIako Ca.60 nije uspeo u svojoj nameri, on je u velikoj meri inspirisao druge kompanije da razvijaju veće putničke avione. Tokom 1933. godine Boeing je predstavio Model 247 koji je mogao da preleti 1.200 km između punjenja, ali možemo zaključiti da je najveću razliku napravio Douglas DC-3 u verziji za 32 putnika. Do kasnih 1930-ih godine je postojalo nekoliko aviona koji su mogli da prelete put od Severne Amerike od Evrope, ali nijedan od njih nije mogao da primi više od nekoliko putnika. Najuspešniji od njih je bio nemački Focke-Wulf Fw 200 Condor u verziji sa 30 putnika, a 1938. godine je preleteo put od Berlina do Njujorka. Drugi svetski rat je doneo još moderniju tehnologiju, kao što je mlazni pogon, a prvi veći uspešni prekookeanski avion je stigao iz Francuske. Predstavljen 1952. godine, de Havilland Comet je mogao da primi oko 80 putnika i dostigne brzine do 840 km/h, a usledili su i Lockheed Constellation i Boeing 377 Stratocruiser. Danas su putnički avioni veći nego ikada pre, a rekord drži francuski Airbus A380 koji može da primi čak 544 putnika.\nLako bi bilo doneti zaključak da je Ca.60 bio samo neuspeli eksperiment ludog naučnika, ali kao što smo videli iz ove priče on je bio mnogo više od toga. Ca.60 je bio početak nečega bez čega moderni svet nebi mogao da funkcioniše. Ako zbog ničega drugog, zbog navedenog podatka zaslužuje svoje mesto u istoriji.\njos tekstova ovog tipa :))))


Kada ste kod kuće i konačno uživate u dokolici, pravi je trenutak za duge razgovore sa dragim osobama. Tu je fiksni telefon ali i naše štedljive usluge da, ukoliko tokom razgovora zaboravite na vreme, ne brinete o visini mesečnog računa.\nŠtedljive usluge Noćni razgovori, Pozivi sa fiksnog ka mobilnom i InoCall Plus su namenjene vama koji volite duge noćne razgovore, koji često sa fiksnog pozivate mobilni ili imate rođake i prijatelje u inostranstvu.\nAko ste navikli da razgovarate u večernjim satima, odaberite uslugu Noćni razgovori i pred vama su neograničeni telefonski razgovori!\nNe morate da vodite računa koliko dugo razgovarate, jer će cena svih vaših razgovora koje obavite u periodu od 21.00 do 07.00 časova, uvek biti 0 evra. Jedino što plaćate je mesečna naknada u iznosu od 0,93 €. Usluga se odnosi na pozive upućene sa vašeg fiksnog telefona ka fiksnim brojevima u mts fiksnoj mreži.\nNoćne razgovore možete da aktivirate od kuće, pozivanjem Kontakt centra 19933, slanjem mejla na info@mtsdoo.net ili odlaskom u neku od naših poslovnica. Ukoliko do kraja meseca ne izvršite deaktivaciju, usluga će vam biti automatski aktivirana i za naredni mesec.\nDeaktivaciju možete izvršiti u svakom trenutku pozivanjem Kontakt centra 19933. Bez obzira na to kog datuma u tekućem mesecu ste izvršili deaktivaciju, Noćne razgovore možete koristiti do kraja tekućeg meseca za koji plaćate naknadu. Deaktivacija usluge važi od prvog dana narednog meseca.\nPozivi sa fiksnog ka mobilnom\nUkoliko često pozivate mobilne brojeve sa vašeg fiksnog telefona, usluga Pozivi sa fiksnog telefona ka mobilnom je idealna za vas.\nUz naknadu od samo 0,93 € ova usluga vam omogućava znatno jeftinije razgovore kada sa fiksnog telefona pozivate mobilne brojeve u domaćem saobraćaju. Uspostava veze se ne naplaćuje, a minut razgovora plaćate samo 0,04 €. Obračunski interval je 60s + 1s.\nPozivi sa fiksnog ka mobilnom možete da aktivirate od kuće, pozivanjem Kontakt centra 19933, slanjem mejla na info@mtsdoo.net ili odlaskom u neku od naših poslovnica. Ukoliko do kraja meseca ne izvršite deaktivaciju, usluga će vam biti automatski aktivirana i za naredni mesec.\nDeaktivaciju možete izvršiti u svakom trenutku pozivanjem Kontakt centra 19933. Bez obzira na to kog datuma u tekućem mesecu ste izvršili deaktivaciju, uslugu Pozivi sa fiksnog ka mobilnom možete koristiti do kraja tekućeg meseca za koji plaćate naknadu. Deaktivacija usluge važi od prvog dana narednog meseca.\nUkoliko često pozivate rodbinu i prijatelje u inostranstvu, preporučujemo vam InoCall Plus uslugu koja vam omogućava da po znatno nižim cenama obavljate međunarodne pozive sa vašeg fiksnog telefona.\nMožete da pozivate fiksne i mobilne mreže u inostranstvu po ceni već od 0,04 € po minutu. Bez obzira na to da li pozivate fiksne ili mobilne mreže u Hong Kongu, Kipru, Malti, Kanadi, Kini, Sjedinjenim Američkim Državama, Novom Zelandu, Indiji ili Meksiku minut razgovora će vas koštati samo 0,04 €.\nKada pozivate inostranstvo putem InoCall Plus usluge, poziv obavljate na uobičajeni način tako što birate 00 za međunarodni poziv, zatim pozivni broj zemlje i grada, i na kraju broj telefona.\nMesečna naknada za ovu uslugu iznosi 0,93 € i plaća se putem redovnog mesečnog računa za fiksni telefon.\nDestinacije i cene Aktivacija\nInoCall Plus uslugu možete da aktivirate od kuće, pozivanjem Kontakt centra 19933, slanjem mejla na info@mtsdoo.net ili odlaskom u neku od naših poslovnica. Ukoliko do kraja meseca ne izvršite deaktivaciju, usluga će vam biti automatski aktivirana i za naredni mesec.\nDeaktivaciju možete izvršiti u svakom trenutku pozivanjem Kontakt centra 19933. Bez obzira na to kog datuma u tekućem mesecu ste izvršili deaktivaciju, InoCall Plus uslugu možete koristiti do kraja tekućeg meseca za koji plaćate naknadu. Deaktivacija usluge važi od prvog dana narednog meseca.\nNavedene cene prikazane su u evrima, sa porezom.


kazahstan Archives - Sjajne Vesti\nHome»Članci tagovani sa»kazahstan\nNovak, Viktor, Nenad i Filip daruju besplatan trening za one koji ostanu bez karte sa Kazahstanom\nBy Vedran Martinović on 20.02.2016 TENIS\nSJAJNE VESTI DONOSE NAŠI TENISERI Kao i prošle godine u Kraljevu, tako i ove, naši najbolji teniseri će otvoriti jedan trening za javnost. Razlog ovoj odluci je neverovatna potražnja za ulaznicama, a ograničen broj mesta. Mnogo ljudi želi da vidi naše sampione i da uživaju gledajući ih sa nekoliko metara razdaljine. Na poslednjem treningu pred […]\nNa Olimpijadi u Kazahstanu programeri iz Srbije osvojili 4 medalje\nBy Milivoje Rosandić on 03.08.2015 INFORMATIKA, IT TEHNOLOGIJE\nSJAJNE VESTI DONOSE MLADI PROGRAMERI SRBIJE! Na upravo završenoj Međunarodnoj informatičkoj olimpijadi u Kazahstanu mladi programeri iz Srbije osvojili su četiri medalje, od kojih su tri srebrnog sjaja i jednu bronzanog sjaja. Takmičenje mladih programera, koje je održano u periodu od 26. jula do 02. avgusta 2015. godine izazvalo je veliko interesovanje pa se prijavilo […]


File pozdravio početak arbitražnog procesa\nEvropski komesar za proširenje Štefan File pozdravio je početak arbitražnog procesa između Hrvatske i Slovenije.\n"Oduševljeni smo činjenicom da su se vlade dvije zemlje saglasile sa imenovanjem predsjednika i dva člana Arbitražnog tribunala koji su odabrani, zbog njihovih sposobnosti u oblasti međunarodnog prava, sa liste koju su sastavili čelnici Evropske komisije", rekao je File.\nOn je ocijenio da je ovaj dogovor dobrodošao signal za pozitivan razvoj dobrosusjedskih odnosa dvije zemlje, kao i za cijeli zapadni Balkan i da pokazuje da se i komplikovani problemi mogu najbolje riješiti dijalogom i saradnjom.\nPrema pravilima Arbitražnog dogovora koji su sve strane potpisale 4. novembra 2009. godine u Stokholmu, Evropska komisija se obavezala da sačini listu kandidata sa koje će obje strane u dogovoru moći da odaberu tri člana, uključujući predsjednika Arbitražnog tribunala. Dodatno, svaka strana može da imenuje još po jednog člana tribunala.\nU skladu sa Arbitražnim dogovorom, obje strane su se saglasile sa izborom Žilbera Gijoma kao predsjednika Arbitražnog tribunala. Riječ je o uglednom francuskom sudiji, članu Međunarodnog suda pravde, diplomati i ekspertu za pomorsko pravo. Evropska komisija predložila je i dva člana - Nijemca Brunu Sima i Britanca Vona Loua.


Od septembra realizacija projekta "Mapirani ste!"\nNaslovna » BG svaštara » Od septembra realizacija projekta „Mapirani ste!“\nNeko drugi 4. juni 2013. BG svaštara Komentari su isključeni na Od septembra realizacija projekta „Mapirani ste!“\nProjekat „Mapirani ste“ biće realizovan od septembra. Nova generacija mapera kreće u izviđanje ponude za mlade u kulturi, sportu, edukaciji i omladinskom aktivizmu, sastavlja novinarske priloge i kreira svoju sliku Beograda.\nEkipu mapera čine tinejdžeri koji su prošli kvalifikaciju na osnovu upitnika na sajtu organizatora, Udruženja Ars Akta: www.arsakta.com (Konkursi). Na istom sajtu se očekuje i objavljivanje priloga polaznika projekta „Mapirani ste!“, kao i na Facebook-u i u nekim beogradskim glasilima. Završni proizvod biće fanzin-mapa Beograda, sastavljena od tekstova novinara – mapera!\nJedan od poligona za novinarska istraživanja su i programi za mlade koje sufinansira Skupština grada – Sekretarijat sport i omladinu.\nPosle letnje pauze mapiranje se nastavlja od septembra, što je prilika za srednjoškolce koji bi voleli da saznaju kako se stvara novinski prilog da nam se pridruže! Treba samo popuniti upitnik i sačekati odgovor organizatora – najkasnije do 1. septembra. Mapiranje tinejdž Beograda je u toku, navodi se u saopštenju organizatora. (Beoinfo)\nTagovibg svaštara dub srednjoškolci vesti\nPrethodni Laguna: Pavle Zelić – Peščana hronika\nSledeći „Svetski rat Z“ premijerno 18. juna


pomoć EU Arhive - Stranica 3 od 4 - EU Info Centar\nKlasifikovano. pomoć EU\nOtvorena referentna laboratorija za zaštitu bilja\nU okviru Direkcije za nacionalne referentne laboratorije zvanično otvorena fitosanitarna laboratorija za zaštitu bilja, za čije opremanje je novac obezbedila Evropska unija.\nUžički Centar za reciklažu tekstila: Pomoć EU za ekonomsko osnaživanje žena\nU Užicu je otvoren Centar za reciklažu tekstila, nastao kao rezultat višegodišnjih napora koje Udruženje Ženski centar preduzima u cilju ekonomskog osnaživanja žena, promocije ženskog preduzetništva, kreativnosti i brige o zajednici. Prostorije Centra su adaptirane i adekvatno opremljene zahvaljujući projektu Reciklažom tekstila do održivih rešenja, koji je finansiran sredstvima Evropske unije u okviru Programa prekogranične saradnje Srbija – Crna Gora.\nEU I SRBIJA NA DELU – Sajam projekata EU 17. marta u Beogradu\nDelegacija Evropske unije u Srbiji, u saradnji sa Kancelarijom za evropske integracije Vlade Republike Srbije i Informacionim centrom EU, organizuje Sajam projekata koje finansira Evropska unija – «EU i Srbija na delu». Sajam će biti održan u utorak, 17. marta 2015. u Beogradu, u prostoru Mixer House (Karađorđeva 46), sa početkom u 11.00.\n„EU podška zapošljavanju Roma“ – osnova za poboljšanje uslova života Roma u Beogradu\nPolaznici Evropske škole debate posetili su Narodnu skupštinu gde su bili gosti Odbora za evropske integracije i razgovarali sa članovima odbora,...\nŠef Delegacije Evropske unije u Beogradu Majkl Davenport rekao je da 12. Beogradski festival igre "dovodi svet u Srbiju i šalje veoma pozitivnu...\n„Finalno otpakivanje“ i „Kuća velikog rata“ u Domu omladine\nZavršna prezentacija projekta „Otpakivanje 2014/15“, koji finansijski podržava Delegacija EU u Srbiji kroz program "Podrška civilnom...


U prijedorsku industrijsku zonu Celpak dolaze novi investitori - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»U prijedorsku industrijsku zonu Celpak dolaze novi investitori\n29. januara 2021. 2 Mins Read\nGradonačelnik Prijedora Dalibor Pavlović izjavio je juče da je započeo razgovore sa dva nova investitora iz Prijedora koji žele da otkupe zemljište u industrijskoj zoni Celpak i da tu otvore svoja preduzeća.\n„Pregovori sa njima se nastavljaju, a trenutno su određene lokacije koje su moguće za njihove namjene i u narednom periodu ćemo obaviti razgovore i ići u tom pravcu da se postigne dogovor o budućem investiranju“, rekao je Pavlović nakon obilaska ove industrijske zone.\nOn je ocijenio da je industrijska zona Celpak jedan od započetih, a nezavršenih projekata, gdje ima još mnogo posla da se radi kako bi se sve završilo.\n„Time bismo omogućili nesmetani odnosno bolji rad investitorima koji su već došli ovdje i dolazak novih zainteresovnih investitora da izgrade svoje fabrike i počnu ovdje sa radom“, dodao je Pavlović.\nOn je izrazio zadovoljstvo preduzetnicima koji ovdje rade i njihovim proizvodnim halama i uslovima u kojima rade zaposleni.\n„Želja je da nastavimo dobre odnose i saradnju sa svim tim investitorima i privrednicima. Grad mora završiti započete projekte u ovoj zoni jer je april prošle godine bio uslov da ti ljudi dođu ovdje da rade. To nije ispoštovano i ova Gradska uprava sa mnom na čelu, u skladu sa mogućnostima koje budžet bude dozvoljavao, završiće pristupne puteve i kanalizaciju da ljudi kojima je to obećano ovdje normalno mogu obavljati svoje poslove“, najavio je Pavlović.\nOn je sa saradnicima posjetio proizvodne pogone preduzeća „Edna metalworking“, „MM plastik“ i „Roundliner“, što su neki od investitora koji rade u ovoj zoni i uz porast proizvodnje povećavaju broj zaposlenih.


Rešava se institucionalno finansiranje istraživača | Paragraf\nPREDLOG ZAKONA O NAUCI I ISTRAŽIVANJIMA: Rešava se institucionalno finansiranje istraživača, koji više neće zavisiti od toga da li su prošli na nekom projektu ili ne\nPredlogom zakona o nauci i istraživanjima rešava se institucionalno finansiranje istraživača, izjavio je ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Mladen Šarčević.\nŠarčević je na sednici Narodne skupštine Republike Srbije, obrazlažući predloženi zakon, rekao da istraživači više neće, kao što je do sada bio slučaj, zavisiti od toga da li su prošli na nekom projektu ili ne.\nPredlogom zakona omogućeno je institucionalno finansiranje instituta, što nikako ne znači da će istraživači dobijati sredstva, a da za njih neće morati da ostvaruju rezultate.\nOmogućeno je finansiranje naučnoistraživačkog rada akreditovanih visokoškolskih ustanova čiji je osnivač država, da je otvorena mogućnost da se jedan deo instituta bavi i poslovima važnim za državu, jer su neki od njih zato i osnovani.\nOn je ukazao da je stvoren zakonski okvir za osnivanje i rad Fonda za nauku čime se stvaraju uslovi za raspisivanje kompetetivnih poziva kroz sve zakonom predviđene programe osmišljene po najboljim evropskim i svetskim praksama.


Varnice između gradonačelnika Vučurevića i Boračke organizacije | Trebinje Live\nVarnice između gradonačelnika Vučurevića i Boračke organizacije\nPredstavnici Boračke organizacije Trebinje danas su optužili gradsku vlast da ih ne uvažava, poručujući im da neće dozvoliti da ruše njihove svetinje kako je "planirano regulacionim planom `Zasad-polje`".\nPredstavnici trebinjske Boračke organizacije su, burno reagujući, napustili sjednicu Skupštine nakon što im nije dozvoljeno da se obrate tokom rasprave o nacrtu regulacionog plana prema kome bi trebalo da budu srušeni spomen-soba, crkva, dvije streljane i kancelarija Boračke organizacije.\nPredsjednik Odbora ratnih vojnih invalida Trebinja Vaso Kolak istakao je da je ovo samo jedan u nizu dokaza koliko gradska vlast "uvažava" boračke kategorije, napominjući da nije prvi put da ne žele da čuju riječ ove populacije.\n"Hoće da nam ruše svetinju koju smo napravili za naše pale borce koji su svoje živote izgubili braneći Trebinje i Republiku Srpsku, da nam ruše naše prostore, a nama ne daju ni pet minuta vremena da kažemo šta imamo", rekao je Kolak novinarima i dodao da se ove svetinje, koje pripadaju trebinjskoj Boračkoj organizaciji, mogu rušiti samo onda kada nestane boraca.\n"Ko ima pravo da priča o spomen-sobi i crkvi koje su vlasništvo Boračke organizacije, ako ne borci?", pitao je Kolak.\nOn je istakao da u gradskoj Skupštini njih dvije trećine nemaju uopšte pravo da govore o borcima, te da gradonačelnik Slavko Vučurević, od kada je na funkciji, nije imao sluha za njih.\n"U posljednjih godinu dana tri puta smo se obraćali pisanim putem, a više od 200 puta smo telefonski pozvali da nas primi, ali je uvijek imao preča posla", rekao je Kolak.\nKolak smatra da je bio momenat da Skupština ispoštuje odluku Vlade Republike Srpske od prije osam godina i prostore koji su planirani za rušenje uknjiže na Boračku organizaciju.\n"Hajka gradske vlasti na Boračku organizaciju posebno je izaražena od kada smo se prije nekoliko mjeseci sastali sa predsjednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom sa kojim smo razgovarali o našim problemima", kažu u Boračkoj organizaciji i ističu da im je od tada ukinut i grant, odnosno da tri zaposlena ne primaju plate.\nKoordinator rada u Boračkoj organizaciji Vlado Berak je napomenuo da je član SDS-a od 1992. godine i da je na izborima glasao za Vučurevića, ali da ga je danas "sramota toga".\n"Sramotno je da Vučurević sa osam mjeseci i nekoliko dana učešća u ratu i oni koji se zvanično vode kao dezerteri ruše spomen-sobu koju je uradila kasarna Trebinje i borci Trebinjske brigade", istakao je Berak.\nOdbornik NDP-a u Skupštini grada Slobodan Šaraba izrazio je nezadovoljstvo što pedsjednik Skupštine nije imao političkog sluha da dozvoli predstavnicima Boračke organizacije da se obrate.\n"Smatram da je to vrlo nekorektno prema Boračkoj rganizaciji koja je imala jasan cilj da ukaže na sve propuste koji su napravljeni u regulacionom planu `Zasad polje`", rekao je Šaraba, navodeći da je jedan od takvih propusta i planirano rušenje dječijeg dispanzera - objekta koji se nalazi pod prvim stepenom zaštite Republike Srpske.\nGradonačelnik Trebinja Slavko Vučurević smatra da je priču o regulacionom planu Boračka organizacija Trebinje trebalo da pokreće prije tri godine, kada je usvojeno regulaciono rješenje.\nOn je istakao da je cilj plana stvaranje preduslova za izgradnju poslovno-tržnog centra "Bingo" i palate pravde u kojoj bi bili Okružni, Osnovni i Privredni sud, te da bi u tim prostorima koje bi dobio grad bili smješteni i spomen-soba i drugi prostori Boračke organizacije. Vučurević kaže da su netačne tvrdnje o rušenju crkve.\nVučurević je rekao da je nije tačno ni da je grant ukinut za Boračku organizaciju, ali da je moguće "da je malo usporen".


Izvještaj: "Ko (stvarno) kreira agendu medija?"\nDa li se informacije kontekstualiziraju prema javnom interesu ili se kontekst kreira prema „politici kuće“, koju definiraju vlasnici medija i s njima uvezane elite? Odgovore na neka od ovih pitanja, kao i preporuke kako pokušati prevazići stanje post-istine pokušava dati istraživački projekat Lejle Turčilo i Belme Buljubašić, profesorica Odsjeku za komunikologiju/ žurnalistiku Fakulteta političkih nauka Univerziteta u Sarajevu.\nKo zaista kreira agendu medija u Bosni i Hercegovini, odnosno na koji način se selektiraju teme o kojima će se izvještavati, ko odlučuje o pristupu tim temama, te kako se kreiraju i „uokviruju“ informacije o njima koje se građanima predstavljaju kao vijesti i izvještaji o događanjima u BiH? Da li se „vjesnovrijednost“ određuje u redakcijama na osnovu javnog interesa ili nameće od političkih i ekonomskih moćnika, posebno u predizbornom periodu? Da li se činjenice predstavljaju iz različitih uglova ili je dominantan ugao onaj koji predstavljaju izabrani zvaničnici? Da li se informacije kontekstualiziraju prema javnom interesu ili se kontekst kreira prema „politici kuće“, koju definiraju vlasnici medija i s njima uvezane elite? Odgovore na neka od ovih pitanja, kao i preporuke kako pokušati prevazići stanje post-istine (što je fenomen koji opisuje društva u kojima je istina iskrivljena do mjere koja ugrožava pravo građana da budu informisani) pokušava dati istraživački projekat Lejle Turčilo i Belme Buljubašić, profesorica Odsjeku za komunikologiju/ žurnalistiku Fakulteta političkih nauka Univerziteta u Sarajevu.\nIzvještaj „Alternativne činjenice i post-istina u BiH: Ko (stvarno) kreira agendu medija?“ predstavlja bazu za dalju diskusiju sa predstavnicima medija, studentima novinarstva i građanima o načinu suprotstavljanja mehanizmima manipulacije, odnosno o metodama podizanja nivoa medijske pismenosti u BiH.\nCjelokupan izvještaj dostupan je u elektronskoj formi na BHS i engleskom jeziku.\nAlternativne činjenice BiH Uređivanje medija\n← Selfi građansko novinarstvo\nPreminuo Boris Trivan, odgovorni urednik sajta NOIZZ →


Decu u institucijama drže u kavezima – Glas za jednakost | Osobe sa invaliditetom | OSI | Vesti | Novosti\nPredstavljen najnoviji izveštaj DRI i Inicijative za prava osoba sa mentalnim invaliditetom MDRI-S pod nazivom “Zaboravljena deca Srbije”\nPredstavljanje izveštaja "Zaboravljena deca Srbije" Foto: Medija centar\nDeca i odrasli koji žive u institucijama u Srbiji izloženi su kontinuiranom kršenju ljudskih prava – deca se vezuju, zanemaruju, stvaljaju u kaveze, devojčice i žene trpe seksualno nasilje.\nOvo je jedan od glavnih zaključaka današnje (24. juna) konferencije Disability Rights International (DRI) i Inicijative za prava osoba sa mentalnim invaliditetom (MDRI-S), koje su predstavile izveštaj pod nazivom “Zaboravljena deca Srbije”.\nIzveštaj se zasniva na nalazima prikupljenim tokom 2019. i informacijama koje su DRI i MDRI-S prikupile do vremena njegovog objavljivanja.\nO teškim kršenjima ljudskih prava dece i odraslih koji žive u institucijama ove dve organizacije su već ukazivale u izveštajima „Mučenje kao lečenje“ (DRI, 2007) i „Sklonjeni i zaboravljeni“ (MDRI-S, 2012).\nErik Rozental (Eric Rosenthal), izvršni direktor DRI, rekao je da je ta organizacija 2007. u svom izveštaju navela uznemirujuće stvari i zlostavljenje dece u isntitucijama, koja su često bila vezana, koja su plakala, koja su odsečena od porodica…\nDodao je nakon toga Vlada Srbije učinila pozitivne korake, ali da je odustala od toga 2019. godine.\n– Ponovo smo videli da je Vlada Srbije odustala od progresa i počela ponovo decu da decu stavlja u insistucije – rekao je Rozental.\nNaveo je da su zlostavljana bila strašna, da deca nisu imala zdravstvenu zaštitu, lekove, da su devojčicama bez njihovog pristanka daju kontraceptivne pilule.\nRozental je naglasio da srpska vlada odbacuje živote dece i naglasio da sva deca moraju biti uključena u društvo, da vode zdrav život i da budu sa svojim porodicama.\nDragana Ćirić Milovanović iz DRI, ukazala je da je poražavajuće da država odbija da uradi bilo šta sa decom sa teškoćama u razvoju, naročito onih u insititucijama, dodajući da će većina ostati tu do kraja života.\nIstakla je da je analiza UNICEF-a pokazala da 80 odsto dece u inisiticuijama ima teškoće u razvoju.\n– Tokom 2018. godine od osmoro dece za koje je prekinut smeštaj u institucijama, petoro je umrlo – navela je ona.\nPrema njenim rečima, država svesno ubija decu time što čame u institucijama bez brige i ljubavi porodice.\n– Zlostavljanje je sistemski problem, i može se rešiti samo potpunim zatvaranjem institucija. Ovakvo stanje se održava jer mnogi smataju da je to prihvatljivo, a zaposleni u institucijama su nemoćni da suštinski išta promene. Dva ključna mita se provlače – da se deca nalaze u insititucijama zbog svog zdravstvenog stanja i zbog nemogućnosti roditelja da odgovore na potrebe deteta. Nadam se da će država odustati da decu premešta iz većih u manje insituciije – istakla je Ćirić Milovanović.\nPrisila Rodrigez (Priscila Rodríguez) iz DRI, koja je posetila na desetine institucija u Beogradu i u okolini Beograda, naglasila je da su deca sa tepkoćama u razvoju zanemarena, zlostavljana, da im je uskraćena medicinska zaštita i podrška porodice.\n– Videli smo decu sa teškoćama u razvoju u kavezima, koja se ne kreću, koja su ostavljena u jedno položaju na duži vremenski period – naglasila je Rodrigez, dodajući da su u jednoj instituciji pronašli osobu u krevecu koja nije ličila na ljudsko biće.\nMaja Popović iz MDRI-S, istakla je da su devojčice i žene u institucijama izložene prisilnim abortusima, kontraceptivnim sredstvima i prisilnim sterilizacijama.\nKako je navela, žene koje žive u institucijama socijalne zaštite trpe seksualno nasilje i o tome ćute jer im se ne veruje.\nStefan Lazarević iz MDRI-S, rekao je da je u prethodnim izveštajima našao fotografiju čoveka koji sedam godina živi u jednoj instituciji i plače, fotografije ljudi koji su vezani na kevetima, dodajući da neki ne mogu ni u dvorište da izlaze.\nTags: Beograd, Disability Rights International (DRI), Inicijativa za prava osoba sa mentalnim invaliditetom (MDRI-S), Zaboravljena deca Srbije\nPrevious Ples u 21. veku\nNext Lakše zapošljavanje osoba sa invaliditetom


Foto: Image by mastersenaiper from Pixabay\n11/09/2019 u 16:38\nUgovore o dodjeli građevinskog materijala za izgradnju i rekonstrukciju stambenih objekata za 15 povratničkih porodica sa područja Grada Goražda i Općine Foča u FBiH potpisani su danas u Goraždu.\nUgovore u vrijednosti od 197.000 KM za koje je federalno Ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica osiguralo sredstva u budžetu za 2019. godinu, potpisali su federalni ministar raseljenih osoba i izbjeglica Edin Ramić te gradonačelnik Goražda Muhamed Ramović i načelnik Općine Foča u FBiH Zijad Kunovac.\n“Danas smo potpisali ugovore o dodjeli građevinskog materijala sa 15 povratničkih porodica na prostoru ove dvije općine Bosansko-podrinjskog kantona. Sredstva su osigurana iz transfera Ministarstva za raseljena lica i povratnike u budžetu za ovu godinu. Ovim potvrđujemo da se nastavlja naše prisutsvo u obnovi domova povratnicima na ovom području. Federalno ministarstvo putem svojih transfera, kao i provođenjem drugih programa i projekata, na području Grada Goražda i Općine Foča u FBiH, ukupno će obnoviti i izgraditi 354 stambene jedinice, za što su osigurana sredstva u ukupnom iznosu od 19,7 miliona KM“, kazao je Ramić.\nNaime, projektom “Zatvaranja kolektivnih centara i alternativnih smještaja javnih stambenih rješenja“ – CEB II obuhvaćena je obnova i izgradnja 208 stambenih jedinica u zgradama po modelu neprofitno-socijalnog stanovanja. Sredstva u iznosu od skoro 16 miliona KM osigurana su kreditnim zaduženjem te kontribucijom kantonalne vlade i jedinica lokalne samouprave. Projektom „Regionalnog stambenog zbrinjavanja u BiH“, čiji je implementator federalno Ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica, putem donatorskih sredstava te kontribucijom domaćih vlasti, na području Goražda i Općine Foča u FBiH ukupno je obnovljeno i izgrađeno 67 stambenih jedinica u vrijednosti od skoro dva miliona KM.\n“U potpunosti smo opredjeljeni da budemo prisutni na cijelom prostoru naše zemlje i osiguramo podršku svim povratnicima kojima je najpotrebnija. Tamo gdje imamo podršku i saradnju lokalnih vlasti, a ovdje je sigurno imamo, zajedničkim radom dosta brže se postižu evidentni pomaci. Razumijevanje prema potrebama povratnika posebno je vidljivo ovdje u Goraždu ali i Općini Foča u FBiH, stoga ćemo naše dobro partnerstvo usmjeriti u daljnja ulaganja s ciljem stvaranje boljih uslova života i rada povratnicima na ovom prostoru“, poručio je Ramić.\nMeđu korisnicima sa kojim je danas potpisan ugovor je i Begović Božidar iz Goražda, povratnik kome je nedavno u požaru izgorjela stambena jedinica.\nPotpisivanju i uručenju današnjih ugovora povratnicima prisustvovala je i premijerka Bosanko-podrinjskog kantona Aida Obuća.\nIzvor BHRT Anadolu Agency\nOznake #Foča #goražde #Obnova stambenih jedinica #povratnici\nŠtrajk upozorenja u HP Mostar\nU bh. gradovima zrak ponovo nezdrav, u Sarajevu, Tuzli i Ilijašu najlošije\nZbog magle smanjena vidljivost, posebno na području Sarajeva, Visokog i Travnika\nPutevi zdravlja [15.12.2019.]\nSarajevo: Evakuacija u tržnom centru SCC, još traje KDZ pregled


Početna > Grad Banjaluka otvoren za nove investicije\nPoruke o otvorenosti Banjaluke za saradnju sa inostranim preduzećima poslate su i sa jučerašnjeg Biznis foruma – “Invest in Banjaluka”, koji je u organizaciji Gradske razvojne agencije Banjaluka (CIDEA) održan u hotelu “Bosna”.\nNa forumu je učestvovalo oko 15 inostranih privrednika, između ostalog iz Belgije, Italije, Austrije, ali i predstavnici SAD.\nUčešće na ovom skupu uzeli su i privrednici iz RS i Banjaluke i to iz metalskog sektora, te kože i tekstila, ali i prerađivačke i prehrambene industrije.\n– Organizovanjem ovog skupa želimo da povežemo naše privrednike sa preduzećima iz inostranstva. Na ovaj način moguće je doći do uspostavlјanja kontakata i konkretnije poslovne saradnje. Najvažnije je da je grad Banjaluka otvoren i spreman da prihvati nove investitore. Mi smo tu da im ponudimo ono što imamo, a to su nove poslovne zone, ali i nove podsticaje – rekao je direktor Gradske razvojne agencije Banjaluka Mario Milanović.\nOn je naglasio da je mnogo urađeno na pobolјšanju ambijenta za investitore, kada je riječ o rušenju administrativnih barijera.\nNaglasio je da grad i dalјe treba da radi na smanjenju poslovnih barijera i onome što može konkretno ponuditi.\n– Očekujemo još jaču saradnju i sa predstavništvima Srpske u inostranstvu. Jedno je jasno, a to je da imamo šta da ponudimo investitorima – zaklјučio je Milanović.\nZamjenik gradonačelnika Srđan Amidžić je naveo da grad nastoji da postane lider na tržištu BiH.\n– Grad želi u oblasti privrede, kojoj posvećuje mnogo pažnje, da iskorači i bude lider po pitanju svih lokalnih zajednica u Srpskoj, ali i BiH. Srpska u tome ima komparativne prednosti kada je u pitanju geografski položaj i resursi kojima raspolaže. Grad privlači investitore i ukazuje im na to šta može da ponudi, ali ističe i pogodnosti koje pruža u odnosu na na druge lokalne zajednice da bi došlo do novog posla – kazao je Amidžić i poručio da je saradnja dvosmjerna ulica i da grad cijeni svako novo radno mjesto koje otvore investitori.\nNa biznis forumu učešće je uzelo i Predstavništvo RS u Austriji.\n– Nastojimo da dovedemo firme iz RS u Austriju posredstvom mnogih projekata koje realizujemo. To se prije svega odnosi na preduzeća iz metalskog sektora, te drvno-prerađivačke industrije. Ovim putem pozivamo sve naše firme da nam se jave i da učestvuju u delegacijama koje će posjetiti Austriju ove i iduće godine – kazao je šef Predstavništva RS u Austriji Mladen Filipović.


16/07/2019 | 18:14 ⇒ 18:16 | Izvor: SRNA\nMinistarka finansija Republike Srpske Zora Vidović istakla je, obrazlažući u Narodnoj skupštini prijedlog odluke o iznosu garancija koje može izdati Republika Srpska u 2019. godini, da su garancije Vlade potrebne radi nastavka realizacije velikih infrastrukturnih projekata.\n- Vlada, u okviru propisanih ograničenja, donosi pojedinačne odluke o davanju saglasnosti za izdavanje garancije Republike Srpske u 2019. godinu, te će sa svakim korisnikom garancije potpisati ugovor o međusobnom regulisanju prava i obaveza u vezi sa izdatom garancijom. Prilikom izrade ove odluke, Ministarstvo finansija je zahtijevalo izjašnjenje svih nadležnih institucija o projektima za koje će u 2019. godini biti potrebno izvršiti kreditno zaduženje za koje je potrebno izdati garanciju Srpske - navela je Vidovićeva.\nPrema njenim riječima, resorna ministarstva su u skladu s tim iskazala interes za izdavanje garancija prvenstveno u oblasti energetike, odnosno izgradnje objekata za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora u iznosu oko 300 miliona KM za izvođenje radova na izgradnji hidroelektrana "Bistrica", "Јanjina" i "Buk Bijela".\n- Tu je i izgradnja objekata za proizvodnju struje iz neobnovljivih izvora u iznosu oko 100 miliona KM za potrebe remonta i modernizacije termoelektrana i finansiranje ostalih investicija u skladu sa Planom investicija `Elektroprivrede Republike Srpske` za 2019. godinu u iznosu oko 200 miliona KM za potrebe izgradnje solarnih elektrana i vjetroparka `Trusina` - navela je Vidovićeva.\nOna kaže da je interes za izdavanje garancija iskazan i iz resora zdravstva, za potrebe izgradnje bolnice "Sveti apostol Luka" Doboj u iznosu oko 104 miliona KM, kreditnog zaduženja Fonda zdravstvenog osiguranja u iznosu oko 60 miliona KM i bolnica u Gradišci i Sokocu u ukupnom iznosu oko 11 miliona KM za potrebe refinansiranja duga.\nVidovićeva je dodala da je iz resora turizma iskazan zahtjev za izdavanje garancije Olimpijskog centra "Јahorina" za izgradnju gondole od devet miliona KM.\n- I ulaganje u Јahorinu je opravdano, jer iz godine u godinu posluju pozitivno, ali su potrebna dalja ulaganja - dodala je Vidovićeva.\nUkupna izloženost Republike Srpske po izdatim garancijama, prema preliminarnim podacima, sa stanjem na dan 31. maj 2019. godine iznosi 547 miliona KM ili 4,96 odsto BDP-a. Stanje duga po osnovu kreditnih zaduženja za koje je Vlada Srpske izdala garancije iznosi 545 miliona KM, dok je zakonsko ograničenje izloženosti po garancijama 15 odsto ostvarenog BDP-a u toj godini.\nOvo ograničenje – 800 miliona KM definisano je Zakonom o zaduživanju, dugu i garancijama Republike Srpske.


BAŠ NAM ŽAO\nIzvor: nova.rs/Beta/Lokalne novine | Obrenovac, 24.06.2022.\nVučić: Bez napretka u evrointegracijama, nadam se promeni do kraja godine\nFoto:AP Photo/Olivier Matthys\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u Briselu, posle samita lidera EU i Zapadnog Balkana, da nije došlo do napretka u evrointegracijama regiona i izrazio nadu da će se situacija promeniti do kraja godine.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare sa liderima Albanije i Severne Makedonije, Edijem Ramom i Dimitrom Kovačevskim, Vučić je rekao da te dve zemlje danas nisu dobile datum za otvaranje pristupnih pregovora sa EU, a da Bosna i Hercegovina nije dobila status kandidata za članstvo u Uniji.\n„Danas su Edi i Dimitar više isfrustrirani nego ja, ali nadam se da do septembra situacija može da se promeni. Razumeo sam da će naše evropske kolege uložiti napore da se to desi, a mi ćemo uložiti napore da sprovedemo reforme u vladavini prava i drugim oblastima. Nadam se da ćemo u decembru svi biti bolje raspoloženi“, kazao je Vučić.\nRama se nadovezao, rekavši da „nije nikakva tajna“ da je njemu više stalo do EU nego Vučiću, jer su Albanci „religiozno privrženi“ Uniji koja, sa druge strane, nije u stanju da reši problem zastoja u evrointegracijama regiona.\nVučić je izrazio zahvalnost predsednici Evropske komisije Ursuli fon der Lajen i evropskom komesaru za proširenje Oliveru Varhejiju, za koje je rekao da su podržali region na evropskom putu, ali je dodao da su mnoge države članice EU kritikovale Srbiju zbog odnosa prema ruskom ratu u Ukrajini.\n"I Edi i Dimitar su bili veoma fer prema Srbiji, pokazali su poštovanje prema Srbiji. Ali video sam da su hrvatski mediji već tokom samita objavili da se vrši ogroman pritisak na Vučića zbog odnosa prema Rusiji", naveo je predsednik Srbije.\nOn je kazao da je Srbija danas pružila "veliku podršku" otvaranju pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom, "kao i mnoge druge zemlje, ali da se opet nije ništa dogodilo".\n"Ovo što se desilo Severnoj Makedoniji uopšte nije fer. Naši prijatelji iz Skoplja i Tirane su zaslužili da dobiju otvaranje pregovora sa EU. To je neophodnost jer su obe zemlje uradile sve što je trebalo da ispune za otvaranje pregovora", naveo je.\nVučić je izrazio nezadovoljstvo što je, kako je rekao, u prethodna četiri meseca (od početka ruske invazije na Ukrajine) "u evropskim medijima objavljeno 2.629 članaka o Srbiji, kako ugrožava ceo region, kako ugrožava mir u BiH i na Kosovu, i onda se nije ništa desilo".\n"Moje pitanje je da li ste videli da se iko izvinio od tih medija za te dezinformacije koje su plasirali narodima EU", dodao je Vučić.\nOn je rekao i da je Srbija podržala inicijativu francuskog predsednika Emanuela Makrona za stvaranje Evropske političke zajednice.\n"To je jedini način da nas evropske kolege čuju, da budemo saslušani i da shvatimo način na koji oni razmišljaju", kazao je Vučić.\nOn je ponovio da inicijativa Otvoreni Balkan nije bila ideja ruskog predsednika Vladimira Putina, već isključivo lidera Srbije, Albanije i Severne Makedonije.


Odgovornost za "žute ubice"\nPred sudom u Hagu i bivši holandski premijer Vim Kok\nNIŠ - Porodice 15 poginulih i 24 ranjenih Nišlija, stradalih 7. maja 1999. godine kada je NATO kasetnim bombama zasuo prostor kod glavne gradske pijace kod Tvrđave, sa izuzetnom pažnjom očekuju današnji početak suđenja grupi bivših holandskih funkcionera u jednom oblasnom sudu u Hagu, a u procesu koji je pokrenula holandska Stalna komisija za ratne zločine u bivšoj Jugoslaviji, čiji osnivač je advokat Niko Stajnen.\nOvo suđenje holandske vlasti inače pokušavaju da sakriju od javnosti, dok je Stalna komisija za ratne zločine zakazala i demonstracije pred početak današnjeg suđenja.\nPred sudom će se naći bivši holandski premijer Vim Kok, i eksministri spoljnih poslova i odbrane Jozias Van Artsen i Franko De Grave, a tužioci su zatražili i svedočenje nekadašnjeg predsednika parlamenta Jeltja Van Niuvenhovena. Prema tužbi Stalne komisije, oni se smatraju kolektivno odgovornim za zločine koje su počinili Holanđani u bivšoj Jugoslaviji, a naročito za bombardovanje zgrade RTS, koje je odnelo 16 života i zasipanje Niša kasetnim bombama koje su, inače, zabranjene Ženevskom konvencijom.\nU tužbi se posebno citira bivši premijer Kok koji je na holandskoj državnoj televiziji svojevremeno bombardovanje RTS-a ocenjivao kao legitimno.\nU Nišu su, inače, kasetne bombe bačene i u dvorište i na krovove zgrada Kliničkog centra na kojima su stajale velike bele zastave sa crvenim krstom. "Kasetašice" su padale i u naselju Duvanište, a od jedne zaostale u maju 2000. godine, dok je obrađivao svoju baštu, stradao je penzioner Vladimir Jovanović. Rodbina stradalih Nišlija kontaktirala je holandsku Stalnu komisiju za ratne zločine i zatražila da bude uključena u svedočenja u ovom sudskom procesu protiv bivših holandskih funkcionera.


Beta 11. novembra 2020. 11:30\nProdaja na najvećoj platformi za e-trgovinu, Alibabi, od početka meseca do 11. novembra, Dana samaca, koji je kineska verzija Crnog petka, dostigla je 372 milijarde juana, odnosno 56 milijardi dolara, objavila je China Global Television Network Corporation (CGTNC).\nAlibaba je saopštila da je, kako je preneo CGTNC, kineskim potrošačima ponudila oko 2.600 novih uvoznih proizvoda, a predsatavila je i više od dva miliona novih proizvoda, uprkos tome što se i Kina bori sa efektima pandemije korona virusa.\nTakodje, ove godine je kupovina produžena za 24 sata (od 21. oktobra do 11. novembra) radi suzbijanja pritiska logistike i bolje podrške onlajn prodaji.\nI e-platforma JD.com, koja je takodje otpočela prodaju od 21. oktobra, najavila je promet od preko 200 milijardi juana do 11. novembra u ponoć, preneo je CGTNC.\nKinesku verziju Crnog petka, poznatu i kao Dan samca u Kini, prvi put je 2009. pokrenula Alibaba, a ubrzo je postao glavni godišnji karneval kupovine uz učešće gotovo svih kineskih platformi za e-trgovinu, uključujući Alibabin Tmall .com i Taobao.com, kao i JD.com i Suning.com.


Rasprava o zastupljenosti političkih stranaka u medijima tokom kampanje\nIzvor: RTS, 12.Nov.2019, 21:04\nOdbor Skupštine Srbije za kulturu i informisanje održao je sastanak o zastupljenosti političkih subjekata u medijima u toku izborne kampanje. Učestvovali su predstavnici više političkih stranaka, medija, REM-a i Vladine radne grupe.\nDa ima potrebe da se menja izborni proces saglasne su stranke i u vlasti i u opoziciji. S tim ciljem tokom sledećih izbora i nakon njih primenjivaće se preporuke OEBS-a.\n"Analizom svih preporuka od 2003. do 2017. godine uočili smo da se deo preporuka može primeniti za izbore 2020, a da će se deo preporuka unapređivati u mesecima i godinama koje dolaze nakon izbora. Ovo nije proces koji se završava na izborima 2020, naša tendencija je da ovaj proces uvek prilagođavamo i unapređujemo da bi građani Srbije imali najnaprednije uslove poput onih u najrazvijenijim zemljama zapadne Evrope", rekao je potpredsednik Vlade Srbije Nebojša Stefanović.\nDeo primedbi odnosi se na rad i sastav Regulatornog tela za elektronske medije (REM). Iz REM-a poručuju da će nastaviti da rade po zakonu, a da pripremaju pravilnik o radu medijskih javnih servisa i komercijalnih televizija tokom izborne kampanje.\n"Mi smo zemlja koja se kune u nezavisne institucije, a onda dozvolimo da institucija koja pokušava da bude nezavisna i koju napadaju svi, od vlasnika televizije, preko ministara do opozicije, bude provučena kroz medijsko i Tviter blato uz zahtev da postane neka vrsta komesara koji će odrediti ko može a ko ne da pobedi na izborima. Ako nešto odavde imamo da poručimo onda je to – ostavite nas na miru", poručila je Olivera Zekić iz REM-a.\nOpozicione stranke upozoravaju da je prema određenim analizama u srpskim medijima 80 odsto vremena bilo posvećeno vlasti u pozitivnom kontekstu a 20 odsto opoziciji – isključivo u negativnom kontektstu.\n"Da ne bude samo predizborno vreme bez diskriminacije, već svako izveštavanje bude bez diskriminacije. Da se Zakonom o finansiranju političkih stranaka ukine mogućnost reklama političkog sadržaja – i u vreme kampanje. Da nema reklama ni za jednu stranku i ni za jednog podnosioca izborne liste. Time se štedi novac građana Srbije i upristojava stanje u medijima i u Srbiji u celini", rekao je Zoran Živković iz Nove stranke.\nKad je reč o radu RTS-a, opozicione stranke najviše zamerki imaju na rad Informativnog programa.\n"U Dnevniku RTS-a prilozi o opoziciji se pojavljuju jednom u tri dana i to prosečno u trajanju kraćem od jednog minuta", kaže Pavle Grbović iz Pokreta slobodnih građana.\nNa javnom servisu, u obaveznom delu predstavljanja lista i kandidata, svi će biti jednako zastupljeni.\nTrenutno se traži najbolje rešenje za zastupljenost stranaka i lista u političkim emisijama i debatama koje nisu deo obaveznog izbornog programa.\nBeta Video: Živković govorio o sastanku u organizaciji skupštinskog Odbora za kulturu i informisanje


Emina Dizdarević, Author at Detektor - Page 2 of 149\nU petak, 9. aprila pred Sudom Bosne i Hercegovine zakazan je početak suđenja u predmetu koji je pokrenut nakon afere “Potkivanje”, u kojem su Marko Pandža i Nermin Alešević optuženi za primanje i davanje dara i drugih oblika koristi.\nDisciplinske tužbe protiv glavne državne tužiteljice Gordane Tadić i predsjednika Suda Bosne i Hercegovine Ranka Debevca predstavljaju test za Visoko sudsko i tužilačko vijeće (VSTV), ali i zabrinutost jer se protiv dva funkcionera pravosuđa na državnom nivou podižu tužbe, kažu sagovornici Balkanske istraživačke mreže Bosne i Hercegovine (BIRN BiH).\nGodinu dana ignorisanja sudskog roka za uklanjanje crkve iz dvorišta Fate Orlović\nNeuklanjanje pravoslavne crkve iz dvorišta Fate Orlović u Konjević-Polju kod Bratunca duže od godinu dana od isteka sudskog roka za njeno izmještanje jeste neprihvatljivo, ali i predstavlja indolenciju vlasti u Republici Srpskoj, kažu sagovornici Balkanske istraživačke mreže Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) nakon upozorenja visokog predstavnika.\nUstavni sud Bosne i Hercegovine odbio je apelaciju Darka Mrđe, osuđenog na 20 godina zbog zločina počinjenih u Prijedoru, obrazloživši da ne postoji ništa što bi uputilo na zaključak da je Državni sud prilikom odmjeravanja jedinstvene kazne zatvora doveo u pitanje pravičnost postupka.\nUstavni sud Bosne i Hercegovine odbio je kao neosnovanu apelaciju Dragana Marjanovića, osuđenog na 14 godina zatvora zbog učešća 1992. u ubistvima na planini Borje kod Teslića, smatrajući da ne postoji povreda pravičnog suđenja te da odluka o presudi nije zasnovana na nezakonitim dokazima.\nZašto je Državni sud opet odbio optužnicu protiv ministra sigurnosti i direktora OSA-e\nSud Bosne i Hercegovine je po drugi put u manje od tri mjeseca odbio potvrditi izmijenjenu optužnicu Državnog tužilaštva protiv Osmana Mehmedagića, Selme Cikotića i Muriza Druškića, navodeći u rješenju, u koje je Balkanska istraživačka mreža Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) imala na uvid, da iz dokaza ne proizilazi postojanje bitnih obilježja krivičnog djela zloupotreba položaja ili ovlaštenja.\nPreminuo Mustafa Đelilović, optužen za ratne zločine u općini Hadžići\nNekadašnji predsjednik Kriznog štaba Općine Hadžići Mustafa Đelilović, optužen za ratni zločin, preminuo je sinoć, potvrdila je za Balkansku istraživačku mrežu Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) njegova advokatica Edina Rešidović.


Prihvaćen Nacrt rezolucije o Crnoj Gori | Crna Gora | Al Jazeera Balkans\nPrihvaćen Nacrt rezolucije o Crnoj Gori\nPoslanici Evropskog parlamenta će raspravljati o Nacrtu na plenarnoj sjednici od 11. do 14. marta.\nKomitet za vanjske poslove EP-a izrazio zabrinutost zbog sive ekonomijeAnadolija\nKomitet za vanjske poslove Evropskog parlamenta usvojio je Nacrt rezolucije o napretku Crne Gore tokom 2012. godine sa 51 glasom za i jednim glasom protiv.\nU saopštenju Komiteta Evropskog parlamenta navodi se da je Crna Gore ostvarila solidan napredak ka članstvu u Evropskoj uniji i da jača regionalnu stabilnost. Konstatovano je da Crna Gora mora više uraditi po pitanju zaštite slobode medija, prava žena i rodne ravnopravnosti.\nKako je izjavio poslanik u EP-u Jelko Kacin, tokom rasprave ukazano je i na potrebu zaštite LGBT populacije u Crnoj Gori.\nPohvale regionalne saradnje\nU saopštenju se, također, navodi da je potrebno više uraditi i fokus staviti na pitanje vladavine prava i borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, te je država pozvana da upravo o tim pitanjima ojača pravni okvir i kapacitete za provođenje zakona.\nNaročito je pohvaljena konstruktivna uloga Crne Gore u regionalnoj saradnji.\nKomitet za vanjske poslove EP-a je izrazio zabrinutost u vezi sa obimom sive ekonomije i ocijenio da bi se država time trebala više pozabaviti ne bi li privukla strane ulagače i podržala preduzeća, dok je mjerljiv napredak prepoznat u gotovo svim oblastima, ali i ukazano na oblasti u kojima je potrebno nastaviti sa kvalitetnijim i efikasnim provođenjem reformi.\nParlament Crne Gore je pozvan da usvoji izmjene Ustava, koje trebaju osigurati nezavisnost pravosuđa, a vlasti su pozvane da uvedu jasne kriterije unapređenja i procjene rada sudija i tužilaca.\nO usvojenom Nacrtu rezolucije o napretku Crne Gore poslanici Evropskog parlamenta će raspravljati na plenarnoj sjednici koja će biti održana od 11. do 14. marta.\nCrna Gora: Protesti zbog kriznog poreza\nCrna Gora: Nikšić i dalje bez vlasti - Al Jazeera Balkans\nCrna Gora: Nikšić i dalje bez vlasti


11.12.2018 u 09:23\nSocijalistička omladina Austrije podržava „žute prsluke”\nBEČ – Socijalistička omladina (SJ) Beča izrazila je solidarnost sa „ žutim prslucima „ u Francuskoj. „Dole vlada (predsednika Emanuela) Makrona. Dole sa austrijskom vladom. Živela međunarodna solidarnost”, saopštila je SJ preko Fejsbuka i objavila fotografiju svojih članova ua žutim prslucima. SJ je obrazložila da se solidariše sa „ žutim prslucima” iz više razloga. „Isto kao i u Austriji, vlada u Francuskoj vodi politiku suprotno interesima građana. Podržavamo njihove zahteve za ukidanje beskućništva, za veće minimalne plate, solidaran penzioni sistem, veće poreze za velike koncerne i bolju socijalnu pomoć”, objašenjeno je uz zahtev za jednakost stranih i domaćih radnika, prenosi Tanjug. Ova podrška oštro je kritikovana, pre svega od Narodne partije Austrije\n10.12.2018 u 20:08\nSalvini: Makron je „laboratorijski proizvod”\nItalijanski ministar unutrašnjih poslova i lider desničarske Lige, Mateo Salvini, izjavio je danas da kriza sa „žutim prslucima” pokazuje da su Francuzi shvatili da je njihov predsednik „laboratorijski proizvod”, osmišljen da održava sistem takvim kakav je. „Sada mi se čini očiglednim da je Makron laboratorijski proizvod osmišljen da blokira i najmanju promenu koja bi se pojavila na vidiku”, rekao je Salvini stranim novinarima u Rimu, prenose francuski mediji. Salvini, inače zamenik premijera, rekao je i da je pre samo nekoliko meseci Makron bio „prvak nove Evrope za celu italijansku levicu”. „Bio je novi genije Evrope, novi spasitelj Evrope... Prevarili su se, ipak”, rekao je Salvini. Dodao je da odlično razume ekonomske, socijalne i kulturne motive u osnovi pokreta za koji\n10.12.2018 u 19:14\nDesetine „žutih prsluka” pred sudom, izrečene prve presude\nDesetine osoba izvedeno je danas po podne pred francuski sud po hitnom postupku, nakon hapšenja u subotu tokom protesta „žutih prsluka” u Parizu, a izrečene su i prve presude - većinom zatvorske kazne u trajanju od nekoliko meseci, ali i novčane kazne javljaju francuski mediji, prenosi Tanjug. Pretežno je reč o mladima koji su nezaposleni ili imaju niska primanja, a često su već bili krivično gonjeni zbog članstva u određenim grupama s ciljem uništavanja ili nasilja i gađanja snaga reda projektilima. Prvom osuđeniku, Gzavijeu (26), sud je danas izrekao kaznu od dva meseca strogog zatvora, prenosi „Figaro”. Gzavije tvrdi da je „samo bacio mali kamen” i da sada žali zbog svog postupka koji, kaže, kalja kredibilitet „plemenitog pokreta žutih prsluka”. Valanten (22) je priznao da\n10.12.2018 u 09:27\nFrancuska posle protesta suočena s ekonomskom katastrofom\nPrema izveštajima agencija Pariz – Muzej Luvr i Ajfelova kula juče su ponovo otvoreni, dan nakon masovnih protesta na kojima su „žuti prsluci” četvrtu subotu zaredom palili automobile i demolirali spomenike i izloge. Vlasnici prodavnica na vrhuncu praznične sezone, umesto da dopunjuju zalihe, procenjuju štetu i čiste polomljeno staklo. Na zidovima su grafiti protiv Emanuela Makrona, a jedan ispisan blizu Jelisejskih polja poručuje predsedniku da „neće izgurati dalje od Božića”. Ministar za ekonomiju Bruno le Mer rekao je, obilazeći lokale polupanih izloga, da su protesti izazvali ekonomsku katastrofu. Materijalna šteta je sada bila veća nego prošle subote. Još pre poslednjih protesta udruženje trgovaca je štetu procenilo na milijardu evra, dok je poseta restoranima pala za 20 do čak 50\n09.12.2018 u 17:13\nBon - Nemački mediji u tekstovima koji se odnose na proteste „žutih prsluka” u Francuskoj navode da se radi o ustanku koji „potresa francuske temelje”, kao i da je predsednik Emanuel Makron poljuljan i da je „žrtva revolucije koju nije znao da predvidi”. „Grad koji zadržava dah u išcekivanju. Deluje da su sve oči uprte u Pariz, Francusku, u Emanuela Makrona. Da li se Francuzi opet igraju revolucije ili će stvarno biti gadno? Da li je ovo možda poslednje poglavlje neoliberalne bajke u koju više niko ne želi da veruje”, piše list „Velt” o protestima „žutih prsluka” u Parizu. „Paradoks je što je Makrona – čoveka koji je za godinu dana od političke zvezde postao babaroga – na kolena oborio protivnik koji delimično ima iste argumente kao on. Obe strane odbacuju stare partije i tvrde da


U Republici Srpskoj više od 160.000 nevažećih listića - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nVeliki broj nevažećih listića i na ovim opštim izborima na području Republike Srpske jasno su pokazali da u RS postoji grupa od oko 163.000 građana koja svoj glas neće da ustupi nijednoj političkoj opciji. I na prošlim izborima pre četiri godine ovaj broj se u Srpskoj kretao oko 180.000. Upravo onoliko, koliko je bilo i glasača u Banjaluci! Ova grupa je, da se odlučila da ispuni listiće mogla da bude presudan faktor za biranje vlasti i političkih predstavnika Republike Srpske.\nAko se uporedi broj nevažećih listića za različite nivoe vlasti za koje se glasalo na području Republike Srpske, oko pet odsto nevažećih bilo je na glasanju za predsednika Srpske i Narodnu Skupštinu RS. Veći broj nevažećih listića zabeležen je tokom glasanja za predstavnike iz RS u Parlamentu BiH, oko deset odsto, dok je pri zaokruživanju za srpskog člana Predsedništva bilo osam odsto nevažećih listića.\nPrema podacima Centralne izborne komisije BiH, na području Republike Srpske do sada je izbrojano ukupno 163.000 nevažećih listića i ovaj broj će da sigurno porasti posle prebrojavanja ostalih listića.\nNajviše nevažećih listića bilo je za izbor poslanika u Parlamentu BiH, oko 49.000, slede nevažeći listići za srpskog člana Predsedništva BiH, 47.000, dok za Narodnu skupštinu RS ima oko 35.000 nevažećih listića. Najmanje nevažećih listića bilo je za izbor predsednika RS, oko 32.000.\nMaksida Pirić, portparol CIK BiH, kaže, za „Novosti“, da je negativan trend nevažećih listića definitivno nastavljen i na ovim izborima.\n– Prema našim podacima među nevažećim, najviše je praznih listića. To nam govori da je, po svemu sudeći, reč o revoltu građana koji na taj način, odnosno ubacujući u glasačke kutije prazne listiće, žele da pokažu svoje nezadovoljstvo političarima. U danima koji idu, CIK BiH će, ukoliko bude prigovora stranaka za krađu ili malverzacije sa glasačkim listićima, ispitati sve navode i doneti odluku. Sada je rano govoriti o mogućem ponavljanju izbora na nekim biralištima – objasnila je Pirićeva.\nS druge strane, Dario Jovanović, direktor Koalicije „Pod lupom“, kaže, za „Novosti“, da je još rano govoriti o mogućem svesnom pravljenju nevažećih glasova, jer nema tačnih podataka sa terena. On kaže da je u razgovoru sa ljudima koji nisu bili zainteresovani da izađu na glasanje, mogao da zaključi da oni nisu ni neobrazovani, da znaju kako se glasa, ali jednostavno, nemaju svoju alternativu za koju bi na političkoj sceni bezrezervno dali glas.\n-Veliki broj praznih listića i onih sa političkim porukama, jasno govori da postoji ogromna grupa građana, nezadovoljnih sadašnjim političarima. S druge strane, po mom mišljenju, to građani ne bi trebalo da rade, jer je nevažeći listić u stvari potvrda da se glasač slaže sa sadašnjim stanjem – pojasnio je Jovanović. On je dodao da se u razvijenim zemljama pojavljuje oko pet odsto nevažećih listića na svim izborima.


Sporazum Beograda i Prištine: Od januara promet mostom preko Ibra - Klix.ba\nRegija Sporazum Beograda i Prištine: Od januara promet mostom preko Ibra\nSporazum Beograda i Prištine: Od januara promet mostom preko Ibra\n14.8.2016. u 14:36\nKosovo Priština Kosovska Mitrovica\nU Kosovskoj Mitrovici danas je počela revitalizacija mosta na rijeci Ibar i pristupnih saobraćajnica kojima će do sredine januara sljedeće godine biti stvoreni uslovi za slobodno saobraćanje između južnog /albanskog/ i sjevernog /srpskog/ dijela ovog grada, za šta je EU izdvojila 1,2 miliona eura.\nRevitalizacija je počela u skladu sa nedavno postignutim dogovorom direktora Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marka Đurića i šefa pregovaračkog tima Prištine Edite Tahiri.\nĐurić je nakon sastanka u Briselu rekao da će otvaranje mosta i uklanjanje Parka mira doprinijeti normalizaciji odnosa Srba i Albanaca, a gotovo isto saopštenje jutros je izdala i Kancelarija EU u Prištini.\nRadove će kontrolisati mješovita radna grupa pod nadzorom dvojice gradonačelnika - Gorana Rakića iz Sjeverne Kosovske Mitrovice i Agima Bahtirija iz južne Mitrovice.\nKosovska policija, EULEKS i KFOR, u skladu sa svojim mandatima, nadgledaće radove kako bi bilo obezbijeđeno njihovo mirno i slobodno izvođenje.\nS južne strane mosta na Ibru, pred početak radova, dopremljen je jedan bager, nekoliko kamiona, a desetak radnika trebalo bi da počnu otkopavanje prilazne saobraćajnice.\nRadovi na sjevernoj strani mosta, kako je jučer najavio Rakić, počećet za nekoliko dana.


I 7-godišnjaci se samopovređuju | SerbianForum\nI 7-godišnjaci se samopovređuju\n[h=1]I 7-godišnjaci se samopovređuju\nNeka deca samu sebe udaraju, seku ili na drugi način povređuju već sa sedam godina, ukazuje američka studija obavljena na Denverskom univerzitetu.\nFoto: plasticrevolver / Flickr.com\nNeke ranije studije su utvrdile da oko 20 odsto tinejdžera i mlađih odraslih osoba u nekom trenutku pribegava samopovređivanju da bi se oslobodilo negativnih emocija ili pokušalo da nađe pomoć, ali ovo je prva koja je razmotrila problem samopovređivanja već kod sedmogodišnjaka, prenosi Rojters.\nTim iz Denvera je anketirao 665 dece u vezi sa njihovim razmišljanjima i ponašanjem vezanim za samopovređivanje. Ispostavilo se da se samopovređuje blizu osam odsto dece od sedam godina, četiri odsto onih od deset godina i 13 odsto dece od trinaest godina.\nKod mlađe dece udaranje je najčešći oblik samopovređivanja, dok se starija deca radije opredeljuju za sečenje.\nDesetoro anketirane dece, ili 1,5 odsto, je zadovoljavalo psihološke kriterijume za dijagnozu nesuicidalnog samopovređivanja, što znači da su se bar pet puta samopovređivali i da imaju nagomilana negativna osećanja vezana za takvo ponašanje.\nDeca koja se samopovređuju često kažu da to čine da bi zaustavili negativna osećanja ili da bi osetili nešto, makar i bol, pošto se inače osećaju prazno i utrnulo.\n"Imate malu decu koja doživljavaju brojne emocije sa kojima ne znaju kako da se izbore, pa počnu da lupaju glavom u zid", napominje Bendžamin Henkin, jedan od učesnika istraživanja.\nStručnjaci ističu da je dobra strana ovog problema to što su anksioznost, depresija i samopovređivanje prilično lako izlečivi i što, uz pravu pomoć stručnjaka, ne bi trebalo da kod dece dugo traju.\nRodiltejima se savetuju da, ukoliko ustanove da im se dete samopovređuje, tome pristupe mirno, ne zauzimajući ulogu sudije i da kroz razgovor sa detetom pokušaju da utvrde motiv.


Pomoć Novog Sada Sremskoj Mitrovici - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević posetio je danas sa članovima novosadskog Štaba za vanredne situacije Sremsku Mitrovicu gde je na licu mesta pružio podršku dobrovoljcima i volonterima koji učestvuju u odbrani tog grada, uputivši izraze najdublje zahvalnosti svima koji solidarno pomažu stanovništvu ugroženih područja.\n– Danas je više od 700 ljudi iz Novog Sada otišlo da brani Sremsku Mitrovicu, a sinoć dve stotine opremljenih dobrovoljaca u Šabac. U Sremsku Mitrovicu je danas pristiglo više od 26 šlepera sa džakovima i peskom, dok je iz Novog Sada za Šabac upućeno njih deset. Moram napomenuti i da mnogobrojne novosadske kompanije učestvuju u odbrani Obrenovca, jer su uspele da obezbede čamce i neophodnu mehanizaciju.\nPonosan sam na Novosađane koji su pokazali veliku solidarnost, kao i na privredne subjekte koji su obezbedili pomoć u vidu hrane, pelena i sredstava za higijenu i koji se i dalje, iz minuta u minut, javljaju da nude svoju pomoć. Posebno hvala dobrovoljcima koji pomažu u punjenju džakova peskom, a na tim poslovima, kao i na poslovima prikupljanja humanitarne pomoći, je u svakom trenutku angažovano više od 1500 Novosađana.\nGrad Novi Sad je spreman da, ukoliko se ukaže potreba, obezbedi i smeštaj za ljude evakuisane iz ugroženih područja, kao i da iskoristi sve kapacitete kuhinja gradskih ustanova i preduzeća kako bi za njih bila obezbeđena hrana – rekao je gradonačelnik Miloš Vučević\nVečernja Sednica Štaba – Stanje redovno


Radojičić i Đurević o saradnji Beograda i Višegrada | Novosti.RS\nsubota, 17. 08. 2019. u 16:43\nVIŠEGRAD - Gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić boravio je danas u Višegradu gde je sa načelnikom ove opštine u Republici Srpskoj Mladenom Đurevićem razgovarao o uspostavljanju privredne, turističke i kulturne saradnje.\n"Mnogi strani turisti koji dolaze u Beograd žele da posete Višegrad zbog čuvenja koje ima u svetskim razmerama. Turisti koji dolaze zbog Višegrada mogu biti usmereni prema Beogradu i to je veoma važan segment u kojem možemo da napredujemo", dodao je Radojičić.\n"Kultura, sport i umetnost su segmenti u kojima sigurno možemo mnogo toga da uradimo, a verujem da ćemo sporazumom o kojem smo razgovarali to definisati preciznije i imati jasne rezultate u skorijoj budućnosti", istakao je Radojičić.\n"Andrićgrad je dao neku posebnu dimenziju ovom gradu i radujem se da ima sve više turista i da se Višegrad privredno razvija", dodao je Radojičić.\n"Sve više ljudi iz Srbije i Beograda posećuje našu opštinu i nadam se da ćemo u narednom periodu imati nekoliko zajedničkih projekata, a na zadovoljstvo građana iz Republike Srpske i Srbije", naglasio je Đurević.


Lazić: Svaki Srbin na Kosovu i Metohiji gleda u svog predsednika i bezrezervno mu veruje\nIzvor: SrbijaDanas.com, 28.Nov.2021, 10:04\nZa Srbiju kakvu želimo borićemo se našim najjačim oružjem - znanjem, a to je zemlja koja nam već daje vetar u leđa, u kojoj imamo budućnost zahvaljujući ulaganjima u nauku, obrazovanje, zdravstvo, infrastrukturu, otvaranju novih radnih mesta, u kojoj osećamo sigurnost, poručili su juče mladi predstavnici SNS iz pet različitih delova Srbije.\nProfesor medicinskog fakulteta Prištinskog univerziteta >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << Bratislav Lazić naglasio je da danas svaki Srbin na Kosovu i Metohiji gleda u svog predsednika i bezrezervno mu veruje, jer zna da je svaka njegova borba usmerena u cilju našeg opstanka i ostanka na ognjištu.\nNe postoji srpska sredina u koju nije stigla pomoć države i predsednika, rekao je Lazić i nagasio da se na KiM 40 godina nije ulagalo kao poslednjih godina.\nPrema njegovim rečima, najvažniji osećaj koji sada Srbi na KiM imaju je osećaj sigrunosti, a tome je doprinelo i jačanje ekonomske i političke pozicije Srbije.\n"Mi Srbi nismo neko ko otima tuđi identitet, ne rušimo tuđa dvorišta, ne posežemo za tuđom jabukom, već se trudimo da negujemo dobre odnose, čuvamo naše svetinje, grobove, naša imanja, ognjišta, ma kolika bila sila koja nas pritiska", rekao je on i dodao da su srpski koreni duboki na KiM kao i privrženost Srbiji.\nDok je naše države i našeg predednika, SNS, i Srpske liste, biće i nas na KiM, poručio je Lazić.\n18:10: Uživo: Zvezda na vrućem gostovanju\n18:10: "Ludnica" – Hrvati šokirali Island i udaljili ga od polufinala...


BUKVALNO RUŠI BRDO KAD GAĐA: Vučić ponosan nakon velike zajedničke vežbe vojske i policije, posebno impresioniran ubicom projektila (FOTO) | Novosti.RS\n- Veoma sam ponosan na ono što smo danas videli u Banatu i na Pasuljanskim livadama, a videli smo kako zajedno mogu da rade MUP i vojska - rekao je Vučić po završetku vežbe.\nPrimetio je da su svi impresionirani kako "pancir" gađa - 5.000 metaka od 30 mm u minutu.\n- To bukvalno ruši brdo i ogromno je pojačanje za Vojsku Srbije. Videli smo i kako tuku i na kojoj udaljenosti helikopteri Mi-35 i gama helikopteri. Žandarmerija je pokazala odlično umeće - istakao je Vučić.\nNaglasio je da sve to pokazuje koliko je još ulaganja potrebno u vojsku i policiju koji će svakako biti.\n- Naša vojska i policija moraju da budu još mnogo snažnije i da pripadnici imaju bolje uslove za život. Verujem da daljom modernizacijom, opremanjem i snaženjem armije i policije možemo preventivno da delujemo i da odvratimo svakog agresora - poručio je Vučić.\nAleksandar Vučić vojna vežba vežba Odgovor 2021 "Pasuljanske livade"\n( 4 ) ( 217 )Odgovori\nzašto ne smemo na Kosovo??\n( 186 ) ( 2 )Odgovori\nPancir je izuzetno skup sistem da bi na ovakav način bio izložen riziku na liniji fronta. Međutim, bilo bi dobro kupiti ovaj top 30 mm, i ugraditi ga na PASARS platformu. Ovakav sistem bi bio jeftiniji, imao izuzetnu vatrenu moć pri dejstvu na zemaljske ciljeve, postoji mogućnost dejstva na ciljeve u vazdušnom prostoru. Ujedno Panciri bi bili izloženi manjem riziku jer bi bili stacionirani na položajima odakle bi dejstvovali u skladu sa prvobitnom namenom.\nPOSLE višegodišnjeg iščekivanja i bar desetak neuspešnih pokušaja privatizacije, Privredno društvo "Mataruška i Bogutovačka Banja" iz Mataruške Banje, nadomak Kraljeva, konačno je dobilo novog vlasnika. Na javnom nadmetanju, po početnoj ceni od 216,5 miliona dinara, ovo preduzeće u stečaju prodato je firmi "FMO Ekonom" iz mesta Ušće.\n10:24 NADA U OPORAVAK I RAZVOJ: "Ekonom" iz Ušća postao vlasnik PD "Mataruška i Bogutovačka Banja"\n10:24 JA SAM LENČUGA: Hit izjava Nataše Bekvalac - Mogla bih da živim na tuđ račun, samo nemam na čiji\nPEVAČICA Nataša Bekvalac nakon kraćeg odmora vratila se poslovnim obavezama, ali, kako kaže, ne žuri joj se jer još uvek ne može da se druži s publikom.\n10:11 KOVID U POMORAVSKOM OKRUGU: Broj novozaraženih u svakoj opštini pao ispod 10\nKORONA popušta u srednjem Pomoravlju, a u svim opštinama pada broj pregleda, pozitivnih na virus korona i hospitalizovanih.


Android revija » Vip mobile tokom prvih devet meseci ove godine ostvario 18,6 milijardi dinara prihoda Vip mobile tokom prvih devet meseci ove godine ostvario 18,6 milijardi dinara prihoda – Android revija\nVip mobile tokom prvih devet meseci ove godine ostvario 18,6 milijardi dinara prihoda\nVip je tokom prvih devet meseci ove godine ostvario prihod od 18.6 milijardi dinara što je rast po uporedivoj osnovi od 4% u odnosu na isti period 2013. godine.\nKoristeći isto poređenje, devetomesečna dobit pre kamate, amortizacije i poreza (EBITDA) na kraju septembra 2014. uvećana je za 7%, po uporedivoj osnovi, do sume od 5.8 milijardi dinara.\nDo kraja septembra Vipu se pridužilo više od 2 miliona korisnika, 4.5% više u odnosu na isti period prošle godine, dok je tržišno učešće kompanije dostiglo 22%.\n,,Vip je i dalje najveći grinfild investitor u Srbiji jer smo od novembra 2006. do sada u poslovanje uložili skoro 827 miliona evra, uključujući i iznos za kupovinu licence. Naš strateški fokus ostaje na pružanju najboljeg korisničkog iskustva našim privatnim i poslovnim korisnicima što podrazumeva unapređenje mreže i kvalitet i brzinu prenosa podataka kao i inovativnu ponudu’’, izjavio je Andreas Graf, direktor/CFO Vip mobile.\nTokom ove godine Vip mobile je uložio više od 23 miliona evra u razvoj i modernizaciju svoje mreže širom Srbije. U manjim mestima i duž glavnih saobraćajnica postavljeno je više od 320 novih 2G i 3G baznih stanica, a mrežna oprema je modernizovana na 550 lokacija u 21 gradu kako bi se korisnicima obezbedilo bolje pokrivanje signalom i kvalitetnija usluga prenosa podataka, uz brži mobilni internet.\nKompanija zapošljava više od 900 domaćih stručnjaka čija je prosečna starost 32 godine, a usluge su dostupne na 300 prodajnih mesta širom Srbije, uključujući 87 Vip centara.\nVip je član Telekom Austrija Grupe, vodeće telekomunikacione kompanije u Centralnoj i Istočnoj Evropi, koja je u prvih devet meseci ove godine ostvarila prihode od 2.99 milijardi evra. Grupa posluje u 8 zemalja regiona, zapošljava oko 16.000 ljudi i ima skoro 23 miliona korisnika.\nVip mobile tokom prvih devet meseci ove godine ostvario 18,6 milijardi dinara prihoda was last modified: October 25th, 2014 by Goran Aničić\nOpet SMS prevare, ne odgovarati na sumnjive poruke\nLenovo kupuje Blackberry?


Zvorničani “Govorili muzikom” | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Zvorničani “Govorili muzikom”\nZVORNIK – Učenici i nastavnici zvorničke Osnovne muzičke škole i članovi Prvog zvorničkog pjevačkog društva “Izvornik” boravili su u austrijskom gradu Pingau u oviru projekta Gradskog orkestra Pingaua i Prvog zvorničkog pjevačkog društva “Izvornik” pod nazivom “Mi govorimo muzikom”.\nPredsjednik pjevačkog društva “Izvornika” Dušica Savić, koja je u Pingau boravila i kao predstavnik opštine Zvornik, rekla je da je u okviru posjete realizovan i susret sa načelnikom Pingaua.\n“Za učenike, nastavnike i članove `Izvornika` organizovana je višednevna posjeta Austriji, gdje su se predstavili tamošnjoj publici i pokazali način na koji `govore muzikom`, kako koncertima, tako i u lokalnom hramu prilikom vjerske službe”, rekla je Savićeva.\nOna je dodala da su utisci sa putovanja nešto što se pamti, počev od ljubaznosti i predusretljivosti domaćina, preko prilike da se djeca i hor iz ZVornika tamo predstave, do toga da su se kao dobri domaćini zaista potrudili da posjetu upotpune edukativnim i turističkim sadržajima.\n“Tokom boravka u Pingauu razgovarali smo i sa načelnikom ovog grada i uputili mu zvaničan poziv da posjeti opštinu Zvornik”, rekla je Savićeva i izrazila očekivanje da će do te posjete i sastanka sa načelnikom opštine Zvornik doći početkom avgusta, kada bi se razgovaralo i o drugim vidovima saradnje.\nOna je ocijenila da je ovaj Projekat važan, kako za one koji su imali priliku da učestvuju u njemu, tako i za sve one koji će u narednom periodu imati priliku da se predstave možda kroz neki drugi vid saradnje sa ovim austrijskim gradićem.\nDirektor Osnovne muzičke škole i umjetnički rukovodilac “Izvornika” LJubiša Popović rekao je da je realizovano sve što je bilo planirano u okviru posjete Austriji od 22. do 28. juna.\nOn očekuje da će saradnja biti nastavljena i da će učenici i profesori iz Pingaua uzvratiti posjetu u oktobru.\nMi govorimo muzikom\nPrethodni članakPotpisan ugovor o osnivanju preduzeća “Mofas”\nNaredni članakZapaljen ukradeni “pasat”


EU mora da bude spremna na još jači priliv migranata - BIGportal.ba\n12 Novembra, 2021 12 Novembra, 2021 057\nEU mora da bude spremna da se suoči sa porastom migranata koji ulaze u blok, pri čemu se očekuje da će se dolazak velikog broja ljudi sa Bliskog istoka preko Bjelorusije nastaviti još dugo, rekao je danas direktor Fronteksa Fabris Leđeri.\nIz naše analize rizika vidimo da su svi faktori koji su izazvali ovu krizu i dalje na mjestu i da se stvari ne pomijeraju ili ne deeskaliraju. Moramo biti spremni da se suočimo sa ovom situacijom dugo vremena – rekao je Leđeri Rojtersu.\nIako granična agencija EU Fronteks nije poslala svoje ljude na teren da podrži Poljsku usred eskalacije tenzija na njenoj granici sa Bjelorusijom, Leđeri je rekao da razgovaraju o podjeli dodatnih satelitskih snimaka i povećanju vazdušnog nadzora sa tom zemljom.\nAgencija, takođe, planira da pomogne Poljskoj da vrati migrante u njihove matične zemlje, poput Iraka.\nPoginuli ruski padobranci – usred vježbi kod poljske granice


Obaveštenje za javnost Obaveštenje za javnost\n6. jula 2019. — Autor: EXIT\nSa žaljenjem javljamo da je prema nezvaničnim informacijama koje smo dobili iz Hitne pomoći, državljanin Grčke preminuo nakon što mu je prethodno pozlilo na EXIT festivalu. Nakon što je obezbeđenje uočilo da je jednom od posetilaca pozlilo na Gornjem gradu Petrovaradinske tvrđave, pružena mu je hitna medicinska pomoć.\nJoš se čeka na zvaničan izveštaj obdukcije, a po nezvaničnim informacijama sumnja se da je smrt nastupila kao posledica korišćenja narkotika. Drugi posetioci, takođe državljani Grčke koji su se zatekli na licu mesta, u izjavama datim Policijskoj upravi Novog Sada naveli su da je preminuli konzumirao veću količinu narkotika tokom dana, te da je bolovao od hronične bolesti.\nUpućujemo naše iskreno saučešće porodici i prijateljima preminulog.\nTehno frekvencija: Zvuk mts Dance Arene i No Sleep Novi Sad bine prvog dana EXIT-a


Teška godina za predsednika SAD\n2013. se primiče kraju u nešto nepovoljnijem svetlu za dalju političku sudbinu predsednika Baraka Obame, čija je popularnost na najnižoj tački do sada\nObama se pridružio dvojici svojih prethodnika, Džorždu Bušu mlađem, i Bilu Klintonu, koji su takođe iskusili ozbiljne političke teškoće tokom drugog predsedničkog mandata.\nDomaći politički problemi sa kojima se suočava predsednik Obama izgledali su kao daleka prošlost, kada je bio pozdravljen kao rok zvezda na komemoraciji za južnoafričkog predsednika Nelsona Mandelu u Pretoriji.\n“I dok nikada neću moći da se merim sa Madibom, on će zauvek u meni da budi želju da kao čovek budem bolji. On predstavlja ono najbolje u svima nama.”\nIako američki predsednik i dalje uživa veliku popularnost u stranim zemljama, kod kuće to nije slučaj, delom zbog problematičnog početka primene njegovog zakona o reformi zdravstvenog osiguranja. Republikanci nalaze novu priliku da kritikuju taj zakon. Među njima je i predsednik Predstavničkog doma Kongresa, Džon Bejner:\n“Predsednikov zakon o zdrastvenom osiguranju nastavlja da nanosi štetu američkim porodicama, malom biznisu i ukupnoj ekonomiji. I nije samo reč o neispravnom vebsajtu. Zakon ima suštinske nedostatke.”\nPomenuti problemi potkopali su poverenje u predsednikove sposobnosti, kaže Džon Fortije iz Dvostranačkog centra za formiranje politike.\n“Tokom poslednje tri - četiri nedelje, Obamina popularnost je pala, naime, oko 40 odsto Amerikanaca odobrava kako vodi poslove. To nije dobar procenat, koji se približava nivou popularnosti Džordža Buša mladjem tokom njegovog drugog mandata.”\nPrema analitičaru Roudsu Kuku, prilično su uobičajene poteškoće sa kojima se predsednik Obama suočava u svom drugom mandatu.\n“Postoji faktor zamora koji ponekad zahvati administracije, kao i zamor koji zavlada među biračima spremnim da okrenu novi list i okrenu novoj administraciji.”\nPolitički oslabljen Obama, mogao bi da ugrozi izglede demokrata na kongresnim srednjoročnim izborima idućeg novembra, kaže ekspert Stjuart Rotenberg.\n“U stvari, srednjoročni izbori zavise od predsednika – ako je predsednik nepopularan, izborni kandidati njegove stranke moraju sami da se snalaze.”\nMeđutim, predsednik Obama je pokazao političku istrajnost, ističe Rouds Kuk.\n“Elokventna osoba kao što je Obama, koga ljudi i dalje smatraju za predsednika od istorijskog značaja, ostaje važna. On bi možda mogao da se ponovo pojavi sa nečim važnim, i to u trenutku kada se mnogima bude učinilo da je vreme da ga otpišu.”\nTako su se dva nedavna predsednika uspešno vratila na scenu, kaže Džon Fortije.\n"I Ronald Regan i Bil Klinton doživeli su u drugom mandatu i uspone i padove. Imali su trenutke slabosti. Uprkos svemu, na kraju su bili uspešni.”\nPredsednici Regan i Klinton otišli su sa predsedničkih položaja prilično popularni. To međutim, nije bio slučaj sa bivšim predsednikom Džordžom Bušom mlađim. Njegova popularnost je tek odnedavno počela da se popravlja.


Predrag Ćosović je na svom Fejsbuk profilu postavio fotografiju na pali Kuran\nPortparol Višeg suda u Beogradu Dušica Ristić rekla je danas Tanjugu da je posle saslušanja, istražni sudija izrazio neslaganje sa zahtevom Tužilaštva za visoko tehnološki kriminal za pokretanje istrage.\n"Predmet je zbog toga dostavljen krivičnom vanpretresnom veću suda koje će odlučiti da li će se pokrenuti istraga protiv Ćosovića ili će odlučiti da nema mesta sprovođenju istrage", navela je Ristić.\nOna je dodala da je Ćosović pušten posle saslušanja, odnosno da mu nije određen pritvor. Tužilaštvo za visoko tehnološki kriminal u sredu je sudu podnelo zahtev za sprovođenje istrage i određivanje pritvora Ćosoviću zbog težeg oblika krivičnog dela izazivanje nacionalne rasne verske mržnje i netrpeljivosti.\nTaj oblik dela podrazumeva "izlaganje poruzi nacionalnih, etničkih ili verskih simbola kao i oštećenje tuđe stvari i spomen obeležja" i za to je zaprećena kazna od jedne do osam godina zatvora.\nĆosović je, prema tvrdnjama tužilaštva, u ponedeljak 29. oktobra na svom Fejsbuk profilu postavo fotografiju na kojoj se vidi kako drži "Kuran " i prinosi joj upaljač radi paljenja. Uprava za javni red i mir beogradske policije identifikovala je Ćosovića i uhapsila ga u utorak, a juče je posle saslušanja kod istražnog sudije pušten na slobodu.


Poseta ambasadora Slovačke Republike Institutu za ratarstvo i povrtarstvo\nUtorak, 15. novembar 2016. godine, u Institutu za ratarstvo i povrtarstvo, obeležen je posetom Nj. e. ambasadora Slovačke, Dagmar Repčekove i predsednika opštine Bački Petrovac, Srđana Simića.\nProf. dr Jan Turan, direktor Instituta izrazio je zadovoljstvo zbog posete Njene ekselencije i poželeo joj srdačnu dobrodošlicu. Tom prilikom istakao je cilj ove posete u vidu unapređenja saradnje sa Republikom Slovačkom, kao i nastojanje Instituta da ambasadora bliže upozna sa svojim aktivnostima u Slovačkoj Republici odnosno Evropskoj Uniji. Direktor Instituta je dodao da Slovačka i Srbija imaju široku poslovnu i naučnu saradnju, kao i da Institut za ratarstvo i povrtarstvo, kao jaka semenska kuća, ima seme za Evropsku Uniju. On je istakao saradnju sa Evropskom Unijom preko sortnih komisija, kao i firmi i naučnih instituta u Slovačkoj, a naročito u eksportu semena suncokreta, soje i kukuruza.\nAmbasadorka Slovačke, nazvavši ovaj dan u Vojvodini „ekonomski dan“, istakla je da se ovakve posete ne odnose samo na uspostavljanje saradnje i povećanje investicija, već da se u prvi plan stavljaju nauka i inovacije. „Dok presedavamo Evropskom Unijom, do kraja godine sa Srbijom želimo da otvorimo tri poglavlja. To su javne nabavke, nauka i istraživanje i obrazovanje i kultura.“, izjavila je ambasadorka Slovačke. Ona je naglasila da je Vojvodina najrodniji deo Srbije, i da se mora razgovarati o poljoprivredi i ustanoviti potencijal koji se ovde nalazi, kako bi se unapredio razvoj trgovniskih odnosa Srbije, ne samo sa Slovačkom već i sa Evropskom Unijom.\nNakon obraćanja gospođe Dagmar Repčekove, predsednik opštine Bački Petrovac, Srđan Simić, naglasio je da je saradnja Srbije sa Evropskom Unijom, kao i sa našom bratskom Republikom Slovačkom izuzetno bitna.\nSastanak je upriličen u svečanoj sali Odeljenja za kukuruz, gde je dr Sanja Vasiljević, pomoćnik direktora za naučnoistraživačke poslove, upoznala ambasadorku Slovačke sa kadrovskom strukturom Instituta, njegovim odeljenjima i laboratorijama. Poseban značaj imaju projekti, od toga devet nacionalnih i sedam međunarodnih u kojima Institut učestvuje. Ona je naglasila da Institut za ratarstvo i povrtarstvo ima izuzetno dobru saradnju sa slovačkim institutima i univerzitetima, a od posebnog značaja bila je bilateralna saradnja u periodu od 2010.- 2012. godine.\nDr Sanja Vasiljević je istakla da su u najavi projekti koji se odnose na saradnju sa slovačkim institucijama u oblasti lekovitog bilja. Pored zajedničke saradnje koja traje duži niz godina, očekuje se unapređenje u proizvodnji i promociji lekovitog bilja u Srbiji.\nOsvrnuvši se na to da Slovačka ima dobro opremljene laboratorije kao i stručni kadar, dr Sanja Vasiljević rekla je da je upravo to model zemlje koju treba slediti, posebno kada je u pitanju zaštita genetičkih resursa.\nNakon zvanične posete, domaćini Instituta za ratarstvo i povrtarstvo poveli su goste u obilazak Instituta i njegovih odeljenja.


Filmski distributeri: Apel za pomoć države - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Filmski distributeri: Apel za pomoć države\nPosledice pandemije ugrozile bioskope i filmske distributere u Srbiji\n„Koliko dugo ćemo moći da kažemo da imamo moderne bioskope u Srbiji trenutno najviše zavisi od države, jer je pandemija bacila na kolena čitavu industriju, a finansijska pomoć u najvećom meri izostala“, apeluju srpski distributeri i prikazivači.\n1Piše: K. D. 30. novembra 2020. 19.23 Izmenjeno: 19.24\nPrema rečima Nebojše Ćetkovića, direktora kompanije Art vista, iza nas je ostao period preporoda srpske kinematografije u celini.\n„Marljivim radom, strateškim planiranjem i kvalitetnom koordinacijom Grupacije za kreativnu industriju pri Privrednoj komori Srbije i Filmskog centra Srbije imali smo fazu najvećeg ulaganja u filmove. Tako je Srbija postala lider u regionu po broju snimljenih filmova, broju posetilaca u bioskopima i broju novootvorenih bioskopskih sala. Dobili smo snažnu prikazivačku mrežu na teritoriji cele Srbije, snimili najgledanije domaće filmove u novijoj istoriji i prestigli rezultatima sve države u okruženju u ovoj oblasti. Zbog pandemije je ovaj trend dobrog privrednog rasta surovo zaustavljen, jer su bioskopi prvi zatvoreni, poslednji otvoreni, a period u kome se radilo od 1. septembra je suštinski doneo još veću krizu zbog troškova koji su bili daleko veći od prihoda“, kaže Ćetković.\nOn dodaje i da su u prvom talasu, zahvaljujući pomoći Vlade, uspeli da prežive udar pandemije i sačuvaju zaposlene. S druge strane, novim odlukama i merama Kriznog štaba doživeli su potpuni krah.\n„Ponovo smo sada ka Vladi republike Srbije uputili apele i molbe za sektorsku pomoć u ime Sekcije distributera i prikazivača. Velika su nam očekivanja od njihovog odgovora i nadamo se da ćemo naići na razumevanje, koje imamo kod Privredne komore i Filmskog centra Srbije, kojima je nedvosmisleno jasno da prikazivači i distributeri neće preživeti novi talas pandemije. Ključna stvar i velika opasnost je to što najgledaniji bioskopski hitovi u koje je već uloženo dosta novca iz budžeta neće imati gde da se prikazuju ni ove ni sledeće godine“, dodaje Ćetković, koji se ujedno nalazi i na poziciji predsednika Sekcije distributera u Privrednoj komori Srbije.\nUprkos najvećoj krizi koju je pogodila bioskope, Cineplexx je u protekla tri meseca rada u pandemiji otvorio čak dva nova bioskopa u Beogradu i zadržao sve svoje zaposlene, ali da li će ostati tako od 1. januara, zavisi isključivo od države.\n„Poslednje mere Kriznog štaba su dovele do toga da Cineplexx bioskopi, kao i skoro svi prikazivači u Srbiji zatvore svoja vrata radnim danima i da rade isključivo vikendom. Ovakav režim rada je u potpunosti neodrživ i moguće izuzimanje bioskopa kao ustanove kulture iz novih mera neće ništa promeniti, jer se Cineplexx bioskopi nalaze u tržnim centrima, čije će radno vreme u tom slučaju ostati i dalje skraćeno“, izjavio je predsednik Sekcije prikazivača u Privrednoj komori Srbije i programski direktor Cineplexx bioskopa Ivan Hinić.\nOn dodaje da pozdravljaju inicijativu ministarke kulture Maje Gojković da se ustanove kulture posmatraju kao zasebna celina, jer su bioskopi pokazali da su bezbedno mesto u kojem je moguće sprovoditi sve propisane mere na najvišem mogućem nivou.\n„Međutim, bioskopi i filmski distributeri su trenutno na kolenima i ukoliko ne stigne direktna pomoć od države, postoji mogućnost da će veliki broj radnika od januara ostati bez svojih radnih mesta“, zaključio je Hinić.\nbioskopi, ekonomska kriza, Filmski distributeri, Korona virus, pandemija, pomocBeograd\nPredlog novih mera za pomoć preduzetnicima u Boru\n30. novembra 2020. u 19.49\nJel drzava pomaze Holivud koji su izgubili milijarde i milijarde? Otkud nasim distributerima da drzava treba da im izadje u susret?!


Završen međunarodni trening za unapređenje organske proizvodnje - AgroSmart\nOrganski proizvođači i mediji iz Srbije, Bosne i Hercegovine i Moldavije koji prate ovu oblast bili su u periodu od 25. do 29. marta u stručnoj poseti i na treningu u Mađarskoj, u mestu Tata, u okviru međunarodnog projekta Socijalno uključivanje i osnaživanje mladih kroz podršku razvoju centra za učenje u organskoj proizvodnji čiji je nosilac Centar za organsku proizvodnju u Selenči. Domaćin ovog skupa bila je mađarska organizacija Raba-Duna-Vag European Grouping for Territorial Cooperation, a cilj je bio da se njegovi učesnici osposobe da edukuju mlade poljoprivrednike u ovoj oblasti i podstaknu ih da pokrenu ili povećaju obim proizvodnje.\nUčesnici treninga imali su priliku da čuju iskustva svih zemalja uključenih u projekat o aktuelnom obimu, najzastupljenijim vrstama organske proizvodnje, državnim podsticajima u ovoj oblasti i drugom.\nMađarska kao zemlja domaćin ovog skupa može da se pohvali relativno velikim površinama pod organskim usevima, koje trenutno iznose 190.000 hektara, odnosno 3,5 odsto ukupnih obradivih površina. Ujedno, proizvođači u ovoj državi, koja je članica EU od 2004. godine dobijaju značajne podsticaje za bavljenje ovom proizvodnjom, koji u proseku, u zavisnosti od vrste proizvodnje, iznose 500-700 evra po hektaru. Nacionalnim akcionim planom predviđeno je da u ovoj državi do 2020. godine bude 300.000 hektara u sistemu organske proizvodnje.\nU Moldaviji, koja ima ukupno 2,5 miliona hektara svega nekoliko hiljada je pod organskim usevima. Ova država je svojevremeno imala 60.000 hektara u organskom stausu i to je bilo u vreme kada su proizvođači imali podsticaje za ovu vrstu proizvodnje. Pre dve godine, vlada Moldavije je ponovo uvela podsticaje u iznosu 40-50 evra po hektaru zavisno od toga da li je usev u punom organskom statusu ili u priodu konverzije, pa su i površine počele da rastu. Međutim gotovo sva proizvodnja je prethodno ugovorena za inostrana tržišta, a tek mala količina ostaje u Moldaviji.\nU BiH po zvaničnim statistikama trenutno ima nešto više od 500 hektara u organskoj proizvodnji, mada se pretpostavlja da su ove površine veće i da iznose oko 900 hektara. Problem je što organski proizvođači u BiH ne dobjaju nikakve podsticaje i nije objedinjena agrarna politika u entitetima i Brčko Distriktu pa samim tim ni statistika ne može biti precizna. Od organskih proizvoda u BiH, najzastupljeniji su lekovito bilje i jagodičasto voće. U našoj zemlji, kao što je već poznato, pod organskim usevima ima oko 16.000 hektara i ovom proizvodnjom poljoprivrednici se najčešće bave na malim površinama, mada postoje i veći proizvođači.\nUčesnici ovog skupa imali su priliku da, osim različitih iskustava, čuju brojna stručna predavanja, upoznaju se sa zakonskim okvirom u ovoj proizvodnji u EU i da posete farme koje se bave uzgojem biljaka i životinja, ali i njihovom preradom po organskim principima. Mađarski proizvođači, kako su sami rekli, svoje proizvode uglavnom prodaju lokalnno, zatim na budimpepeštanskoj pijaci organske hrane ili putem interneta i za njih u proseku ostvaruju 40-300 odsto veću cenu u odnosu na konvencionalne.\nU projektu Socijalno uključivanje i osnaživanje mladih kroz podršku razvoju centra za učenje u organskoj proizvodnji pored Centra za organsku proizvodnju u Selenči, učestvuju i Regionalna razvojna agencija Senec Pezinok iz Slovačke (Regional Development Agency Senec Pezinok – RDA SP), Asocijacija regionalnih brendova iz Češke (Association of regional brands – ARB), Savez udruženja organskih proizvođača FBiH iz Bosne i Hercegovine (Federation of Associations of organic producers FB&H – FAOP), Nacionalna agencija za ruralni razvoj iz Moldavije (National Agency for Rural Development), te Raba-Duna-Vag, evropska grupa za teritorijalnu saradnju iz Mađarske (Raba-Duna-Vag European Grouping for Territorial Cooperation – RDV EGTC).


Evropljani žive duže nego ranije, ali previše piju i puše\n► Evropljani žive duže nego ranije, ali previše piju i puše\nLjudi u Evropi žive duže, saopštila je u izveštaju Evropska zdravstvena agencija, ali i upozorila da napredak ugrožavaju činioci rizika, među kojima su pušenje i sve veća gojaznost.\nU evropskom zdravstvenom izveštaju se navodi da je prosečna očekivana dužina života 2015. bila 77,9 godina, što je više od godine duže nego 2010.\nAli postoji jaz od više od 11 godina između zemalja s najvišom i najnižom očekivanom dužinom života.\nU Luksemburgu je ona bila 83,1 godina, u poređenju sa 71,6 u Moldaviji.\nIzveštaj je objavila evropska kancelarija Svetske zdravstvene organizacije (SZO) sa sedištem u Kopenhagenu, koja okuplja 53 zemlje.\nPušenje, alkohol i gojaznost su među činiocima rizika povezanim s načinom života koji mogu poništiti napredak prema šest ključnih ciljeva SZO prihvaćenih 2012. prema inicijativi Zdravlje 2020, navela je organizacija.\nMeđu ciljevima je smanjivanje stope prerane smrti, povećanje očekivane dužine života i promocija univerzalne dostupnosti zdravstvene nege.\nIzveštaj napominje da Evropa ima najveći postotak pušača među šest regiona SZO.\nU 2013. prosečnih 29 posto ljudi preko 15 godina u Evropi su bili pušači, navodi se u izveštaju.\nPijenje alkohola među odraslima je isto tako veće u Evropi nego drugde u svetu, dodaje se u izveštaju. U 2014. je u proseku popijeno 8,5 litara čistog alkohola po osobi.\nViše od polovine stanovnika Evrope, skoro 59 posto, smatralo se predebelim 2016, navodi se u izveštaju.\nEvropska zdravstvena agencija\nTramp nije obavestio EU o svojim merama, jer bi mu to oduzelo mnogo vremena\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je danas da je odluku o zabrani ulaska Evropljana u SAD iz jednog dela Evrope doneo bez konsultacija sa evropskim liderima, jer bi mu to oduzelo mnogo...\nIzbori za Evropski parlament: Šta Evropljani zaista žele?\nIzbori EU ovog meseca ne predstavljaju borbu između nacionalista i progresivnih snaga; oni predstavljaju potpuni haos\nBivši američki predsednik Barak Obama izjavio je danas u Berlinu da želi da podrži mlade lidere u Evropi i drugde koji pokušavaju da se bave problemima kao što su klimatske promene i...\nPrvobitni ljudski cilj i taj veliki deo moderne medicine je da ljudi žive najduži, najzdraviji i najbolji mogući život. Grafikon sa društvene mreže Reddit korisnika SportsAnaliticsGui-a,...\nDalaj lama: Evropa pripada Evropljanima\nDuhovni vođa Tibetanaca dalaj lama ocenio je danas u Švedskoj da Evropa pripada Evropljanima i da je poželjno dugoročno gledano da se izbeglice vrate svojim domovima i izgrade svoje zemlje.