Nije odigrao ni minut za Juve, stigla ponuda od 40 miliona! - Sportske.net\nNije odigrao ni minut za Juve, stigla ponuda od 40 miliona!\nKlub bi mogao dosta da zaradi, ali čini se da im nije ni na kraj pameti da na ovaj način napune kasu...\nBarsa "poljubila vrata" u Amsterdamu, ali nisu samo Katalonci ostali praznih šaka!Pjanić ili Pogba, spekulacije ne prestaju!Pao dogovor, štoper stiže u Čelsi, Sari isterao svoje!Pjaca kapara za našeg Blekija?Sergej blokiran, "Formelo" znači kraj nade?\nJuventus je odbio tri ponude za igrača koji nije još ni debitovao za klub.\nNaime, Matija Kaldara je predstavljen navijačima u Torinu, prošlu sezonu proveo je u Atalanti kao pozajmljen igrača, od Lombardijaca ga je Juve otkupio prošlog leta.\nSada je tek stigao u klub, a moglo je da se desi da već napusti Juve, iako nije odigrao ni minut.\nNaime, za mladog štopera koji predstavlja budućnost Italije stigle su tri ponude. Prva od Čelsija, koji želi i Ruganija, ali ona nije ni razmatrana, bila je oko 30 miliona evra.\nDortmund je nudio pet više, a PSŽ je otišao najdalje, 40 miliona za igrača koga je Juve Atalanti platio 25 sa bonusima prošlog leta.\nKaldara je dete Atalante, bio je na pozajmicama, sakupio blizu 50 mečeva za prvi tim u prethodne dve sezone, ovo je korak napred u karijeri, debitovao je i za Italiju u porazu od Francuske prošlog meseca, a igrao je za mladu reprezentaciju.\nOd odlaska nema ništa, Rugani će verovatno biti prodat Čelsiju, a Kaldara će se boriti za mesto u timu sa Benatijom, veteranima Kjelinijem i Barzaljijem, kao i eventualno Godinom koji bi mogao da stigne do kraja prelaznog roka.


KINA I SRBIJA PRAVE NEVIDLJIVI AVION?! Srpska delegacija u Pekingu - na pomolu VELIKI POSAO I STRATEŠKA VOJNA SARADNJA! - Informer\n18:45 >> 18:45 Politika 1\nM. Dobromirović | 25. 07. 2018.\nKina hoće da postane treći snabdevač svetskog tržišta u vojnoj opremi, pa treba realizovati saradnju. Srbija može biti most između Evrope i Kine. Kineska oprema je jeftinija, ali se kvalitet približava vrhunskim standardima, tako da je saradnja samo prednost, ističe bezbednosni stručnjak Milan Petrić.\nKineski vojni stručnjaci su, analizom delova srušenog F-117 koje su uzeli iz Srbije, razvili posebnu farbu koja upija radarsko zračenje i odbija ga u mnogo smerova, zbog čega je letelica nevidljiva na radarskim sistemima.\nAleksandar Vulin, koji je i izaslanik predsednika Srbije i vrhovnog komandanta Vojske Srbije, indirektno potvrđuje ove navode. Vulin je juče posetio kineske firme namenske industrije AVIC i CASIC, koje se upravo bave razvojem i proizvodnjom aviona, helikoptera, bespilotnih letelica i PVO sistema.\n- Na prvom mestu smo zainteresovani za osvajanje tehnologija kojim bismo bili u stanju da proizvodimo različite sisteme, ali i naravno za određene gotove borbene sisteme koji i te kako mogu da znače. Za Vojsku Srbije jako je važno da uhvati korak sa svetom - izjavio je Vulin, podsetivši da vojska godinama nije obnavljana.\n- Srbija želi da dostigne nivo obuke i opremljenosti kineske vojske. Naše armije će sarađivati upravo u te dve oblasti. Cilj je da pomoć koju kineska strana usmerava prema srpskoj vojsci bude adekvatno iskorišćena, kao i da se iskoriste znanje, obuka, instruktori i sve što velika višemilionska armija može da pruži. Odnosi dve vojske ubuduće će se produbljivati i razvijati. Kina sa Vojskom Srbije deli tehnologiju, znanja, obuku i opremu - podvukao Vulin.\nKomentarišući ove navode, general u penziji Sreto Malinović kaže da ima prostora za partnerstvo i vojnu saradnju sa Kinom u oblasti vazduhoplovstva.\n- To važi kako za razmenu tehnologija, tako i za proizvodnju letelica. Nažalost, to još nije poprimilo konkretnije oblike. Vidim dobre mogućnosti da uz veoma povoljne aranžmane obnovimo našu avijaciju i uposlimo vazduhoplovnu industriju na duže vreme, ali i druge oblasti vojne industrije. Mada je stelt tehnologija još daleko od naših razvojnih mogućnosti i u tome trenutno ne vidim neki poseban interes - podvlači Malinović.\nOrhan Dragaš, direktor Međunarodnog instituta za bezbednost, smatra da je vojna saradnja sa Kinom, kao i sa Rusijom, strateški važna za Srbiju.\n- To je politika koju vode Vlada i predsednik Vučić. Zanimljivo zvuči podatak da ćemo sa Kinezima razvijati nevidljivi avion, nalik na F-117, jer Srbija ima i budžet i kadrove za to. Uostalom, ubeđen sam da Vulin ne bi ništa radio na tu temu bez konsultacija i odobrenja vrhovnog komandanta Aleksandra Vučića, što celoj priči daje veliku ozbiljnost i izvesnost - zaključuje Dragaš.\nRazvoj i prodaja rakete WS-3A\nPodsetimo, predsednik Narodne Republike Kine Si Đinping odobrio je u maju ove godine nastavak i razvoj vojnotehničke saradnje sa Srbijom, ali i najavio nove milionske investicije u našu državu. Kineski lider je u pismu predsedniku Aleksandru Vučiću potvrdio da je Peking spreman da sa Srbijom produbi saradnju i razmenu u oblasti vojne industrije i trgovine. Reč je, pre svega, o planovima da Srbija i Kina osnuju firmu koja bi proizvodila rakete zemlja-zemlja WS-3A dometa od 70 do čak 280 kilometara, koje bi se proizvodilo u Srbiji i izvozilo po čitavom svetu.\nKina Srbija Saradnja Avion nevidljivi stelt J-20\nSrbija vec ima desetak nevidljivih migova 29!


Podrška studentima u ZDK ove godine oko 5 miliona KM\nMinistarstvo za obrazovanje, nauku, kulturu i sport Zeničko-dobojskog kantona osiguralo je u ovogodišnjem budžetu jedan milion KM za stipendiranje studenata.\nNa sjednici Vlade usvojen je program utroška sredstava, a ubrzo se očekuje raspisivanje javnog poziva za dodjelu stipendija.\n“Pored ovog ministarstva koje je za stipendiranje predvidjelo jedan milion maraka, značajna sredstva za stipendije izdvaja i Ministarstvo za boračka pitanja – prošle godine je to bio iznos od 2,44 miliona, a ako tome dodamo i izdvajanje za studentske domove i ishranu studenata od oko 1,7 miliona KM, podrška ZDK-a studentskoj populaciji prelazi 5 miliona KM”, kazao je resorni ministar Spahija Kozlić.\n“Naš cilj je da, kao i prethodne godine, stipendije dobiju svi studenti koji podnesu formalno ispravne aplikacije. Takvom politikom želimo dati priliku svakom studentu da se obrazuje i gradi svoju budućnost u BiH”, kazao je premijer Mirza Ganić. Vlada je usvojila i programe utroška transfera za sport, kulturne manifestacije i izdavačku djelatnost, zaštitu kulturno-historijskih spomenika te omladinske projektne aktivnosti.


Apr 27, 2016 CPN\nJavni poziv za finansijsku podršku projektima promocije i popularizacije nauke za 2016. godinu otvoren je od 22. aprila do 19. maja na adresi prijave.cpn.rs\nUprkos umanjenim sredstvima, Centar za promociju nauke i ove godine podržava raznovrsnost inicijativa kojima se nauka širi Srbijom. Nakon što je objavljen u dnevnim listovima, 22. aprila ponovo je otvoren Javni poziv za finansijsku podršku projektima promocije i popularizacije nauke u 2016. godini. Projekti u tri kategorije mogu se prijaviti isključivo elektronskim putem na adresi prijave.cpn.rs.\nPrijavljivanje traje od 22. aprila do 19. maja u 15 časova, kada se Javni poziv zatvara. Preliminarni rezultati Programske komisije će biti objavljeni 13. juna 2016. godine. Ukupna sredstva za ovu namenu iznose 7 miliona dinara.\nJavni poziv je značajna poluga za jačanje naune pismenosti u Srbiji koja pokreće mala i velika udruženja, naučnike i nastavnike. Sa izuzetkom 2014. kada sredstva za ovu namenu nisu odobrena Centru, od 2011. do 2015. Centar je svake godine na ovaj način finansijski podržavao brojne naučnopopularne inicijative. Zahvaljujući tome, organizovano je na stotine malih i velikih festivala nauke, serija radionica, medijskih proizvoda i raznih drugih naučnopopularnih akcija u kojima su učestvovali milioni građana Republike.\nOve godine je uneto nekoliko izmena kako bi se, nakon stvaranja mreže naučnih klubova širom Srbije, podigao kvalitet projekata i postigla veća decentralizacija naučnopopularnih akcija, a nauka stigla u sve krajeve zemlje. Najvažnija promena je da je Javni poziv ove godine prvi put podeljen u tri različite kategorije finansiranja – na projekte koji se realizuju u naučnim klubovima, na samostalne i visokouticajne projekte.\nOcenjivanje predloženih projekata i raspodelu sredstava vrši posebno imenovana Programska komisija koju čini 13 članova, među kojima su naučnici, promoteri nauke, kao i predstavnici Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i regionalnih centara za stručno usavršavanje.\nElektronska prijava na Javni poziv je otvorena na adresi


SDSM kao i VMRO DPMNE oglasom traži kandidata za predsednika Makedonije | Autonomija\nSDSM kao i VMRO DPMNE oglasom traži kandidata za predsednika Makedonije\nPostavljena su četiri kriterijuma koje kandidati treba da ispune\nVladajući Socijaldemokratski savez Makedonije (SDSM) objavio je oglas kojim traži kandidata za predsednika države, kojeg će suprotstaviti na oglasu izabranom kandidatu opozicione VMRO DPMNE.\nU otvorenom javnom pozivu SDSM za „samokandidovanje kandidata“ za predstojeće izbore za predsednika Makedonije postavljena su četiri kriterijuma koje kandidati treba da ispune, medju kojima da „bude sposoban za obavljanje visokih državničkih funkcija“.\nOd budućeg predsedničkog kandidata SDSM se traži i da uživa poverenje članstva i simpatizera te stranke, da bude ličnost koja će na najbolji način otelotvoriti politiku SDSM-a i da radi na ostvarenju strateških prioriteta Makedonije članstva u EU i NATO.\nRok za podnošenje kandidatura je 19. februara, a predsednički kandidat SDSM, kako je ranije najavljeno, biće izabran na kongresu 3. marta.\nU javnosti se nezvanično za kandidate SDSM-a za predsednika Makedonije spominje dvoje visokih stranačkih funkcionera ministarka odbrane Radmila Šekerinska i ministar policije Oliver Spasovski. Takodje se spominju i ministar spoljnih poslova Nikola Dimitrov i nacionalni koordinator za NATO Stevo Pendarovski koji nisu članovi partije.\nPrvi krug predsedničkih izbora planiran je za kraj aprila i drugi krug, ako bude potreban, za početak maja. Predsednik makedonske skupštine Talat Džaferi je najavio da će ih raspisati najkasnije 8. februara.\nNa javni poziv za kandidata VMRO DPMNE za predsednika Makedonije koji je ta stranka objavila 4. januara, prema informacijama medija, javilo se osam kandidata, a konačna odluka će biti doneta na stranačkoj konvenciji 16. februara.


„Kapetan je potom objavio da imamo novog putnika u avionu. Svi su aplaudirali i služio se šampanjac. Pola sata kasnije smo sleteli na aerodrom u Getviku“, ispričala je Debora za Gardijan 2014. godine.\nPre nekoliko dan svet je obišla vest da se Nafi Diaby, koaj je letela iz Gvineje do Burkine Faso, porodila u avionu, a devojčica se rodila na 12 km visine uz asistenciju putnika i posade iz kabine.\n„Većina avio-kompanija neće dozvoliti trudnicama da lete nakon 36 nedelje trudnoće ili čak nakon 32 nedelje ukoliko buduća mama očekuje blizance ili više beba“, napominje se u vodiču Servisa za nacionalno zdravlje.\n„Postoji nekoliko različitih faktora koji se uzimaju u obzir kada se dete rodi u toku avionskog leta“, kaže socijalni radnik Vaibhav Tanwar iz Odseka za vizu i imigraciju u Velikoj Britaniji.


Održana javna tribina povodom izrade strateških dokumenata za JKP „Vodovod i kanalizacija“ Novi Pazar - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Sandžak Novi Pazar Održana javna tribina povodom izrade strateških dokumenata za JKP „Vodovod i kanalizacija“...\nOdržana javna tribina povodom izrade strateških dokumenata za JKP „Vodovod i kanalizacija“ Novi Pazar\nOd HaberNews - 28. Novembra 2013. 0 239 Podeli na Fejsbuku\ntweet Novi Pazar – Javna tribina povodom izrade strateških dokumenata za JKP „Vodovod i kanalizacija“ Novi Pazar održana je 28. novembra. U uvodnom delu skupu se obratili g-din Hanefija Brničanin, direktor JKP „Vodovod i kanalizacija“ Novi Pazar, direktor JP Vodovod g-din Rizah Zaimović „Bistrica“ Bijelo Polje, g-din Mithat Bahović, task menadžer u Zajedničkom tehničkom sekreterijatu Programa prekogranične saradnje Srbija-Crna Gora i g-din Radomir Milovanović, direktor MSP Konsalting Kraljevo.\nPredstavljen je projekat „Jačanje ekonomskog razvoja kroz održivo upravljanje vodnim resursima“, koji je finansijski podržala Evropska unija kroz Prekogranični program Srbija – Crna Gora. Projekat je počeo sa realizacijom u septembru 2012. i aktivnosti se odvijaju planiranom dinamikom. Partneri u Republici Srbiji su JKP „Vodovod i kanalizacija“ Novi Pazar i Grad Novi Pazar, dok partnerstvo iz Crne Gore čine JP „Bistrica“ Bijelo Polje, Opština Bijelo Polje i Uprava za vode Crne Gore. U okviru porjekta potpisan je Memorandum o saradnji između 10 institucija u Crnoj Gori i Republici Srbiji, što dodatno garantuje održivost projekta.\tU proteklom periodu uspešno su završeni radovi na renoviranju šest pumpnih stanica koje su opremljene hidro-mašinskom opremom tako da je dodatno poboljšan sistem vodosnabdevanja u Novom Pazaru.\nU narednoj godini stvoriće se strateški okvir za održivo i efikasno upravljanje vodni, resursima i sistemima za navodnavanje, podićiće se znanje i svest populacije u prekograničnoj oblasti u vezi sa potrebama i važnosti očuvanja vodinih resursa. Uz tehničku podršku MSP Konsalting iz Kraljeva izradiće se sledeći dokumenti Strategija održivih sistema vodosnabdevanja i rešavanje problema navodnavanja, Akcioni plan za realizaciju pomenute strategije, Pravila ponašanja i Medija plan.\nKako bi ova dokumenta učinili sadržajnijim i uključili zainteresovane građane u proces izrade istih, partneri na projektu su organizovalai javnu tribinu kako bi od građana čuli mišljenje, dali im priliku da iskažu svoje stavove i probleme koji se odnose na vodsnabdevanje i navodnavanje.\nNeke od tema koje su učesnici predložili su vodosnabdevanje seoskih područja, kontrola gubitaka vode, renoviranje dotrajale vodovodne mreže, korišćenje alternativnih izvora vode.\ntweet Prethodni tekstAzilanti u Tutin i SjenicuSledeći tekstZijad Turković osuđen na 40 godina zatvora HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Produktna berza: Lagana normalizacija tržišta - Biznis i Finansije\nHome\tProduktna berza: Lagana normalizacija tržišta\nSituacija u poplavama zahvaćenim područjima se polako stabilizuje, pa kako stižu sve preciznije procene o razmerama štete na poljoprivrednim usevima, tako se i tržište vraća u normalne tokove i stabilizuje. Ova konstatacija je izvedena na osnovu opšteg utiska o ponašanju tržišnih učesnika krajem ovog nedeljnog perioda. Međutim, iako to i dalje ne znači da se naše tržište vratilo u uobičajenu korelaciju sa međunarodnim tržištima neke tržišne tendencije upućuju da je period unutrašnje tržišne “samovolje” prošao. Konačni ishod dvonedeljnih tržišnih apsurda na našem tržištu svoju kulminaciju je završio na konstatacijama da smo tokom protekle nedelje imali jednu od naskupljih pšenica u Evropi, ali istovremeno i najjeftinijeg kukuruza na širem regionalnom tržištu. Ono što je zajednički imenitelj svih ovih dešavanja jeste podatak da je berzansko tržište generalno vrlo pasivno sa malim prometima. Protekle nedelje realizovan je promet od 532 tone robe, što je za 12,47% više nego prethodne nedelje. Vrednosno, taj promet je iznosio 12.616.050 dinara ili za 8,06% više u odnosu na vrednost prometa u prethodnoj nedelji.\nPočetkom nedelje pšenica je pala na desetonedeljni minimum na osnovu špekulacija da će povoljni vremenski uslovi na severnoj hemisferi dovesti do rasta svetskih zaliha. Stanje ozime pšenice u SAD-u je uglavnom ostalo nepromenjeno u odnosu na nedelju dana ranije, odnosno 30% useva je ocenjeno sa dobar/odličan, dok je 44% useva ocenjeno sa loše/veoma loše. Ukupan nedeljni izvoz SAD-a od samo 142.200 tona, doprineo je kumulativnom izvoza koji je sada na nivou od 31.8 milion tona, ili +17% u odnosu na prošlu godinu.\nVrednosti kukuruza zabeležili su pad na najniži nivo od 4. marta, na osnovu špekulacija da su farmeri ubrzali setvu zbog suvog i toplog vremena, a uz to američki farmeri očekuju i rekordan rod kukuruza. Setva je napredovala do nivoa od 88% (73% prošle nedelje i 84% prošle godine), što je u liniji sa petogodišnjim prosekom.\nU odnosu na kraj prošle nedelje cena julskog fjučersa na kukuruz u Čikagu pala je za 1,51%, dok je cena julskog fjučersa na pšenicu pala za 4,07%\nSetva soje u SAD-u je na nivou od 59% (33% prošle nedelje; 41% poršle godine i 56% koliko iznosi petogodišnji prosek).\nVrednost julskog fjučersa na soju u Čikagu je u odnosu na kraj prošle nedelje u padu za 1,29%, dok je cena julskog fjučersa na sojinu sačmu jeftinija za 0,62%.\nU odnosu na prethodnu nedelju u Budimpešti je došlo do pada cene pšenice sa avgustovskim fjučersom za 1,85%, dok je kukuruz sa julskim fjučersom na gotovo istom nivou kao i pre nedelju dana, a razlika iznosi svega 2 centa. Cena pšenice sa novembraskim fjučersom u Parizu pala je za 2,92%, dok je junski fjučers na kukuruz u Parizu pao za 2,56%.


Путин 2018\nNešto više od tri meseca uoči predsedničkih izbora u Rusiji, koji će biti održani 18. marta 2018, može se reći da postoji opštenacionalni konsenzus da kandidatura – i još jedan mandat na mestu šefa države – treba da pripadne Vladimiru Vladimiroviču Putinu. To je prošle nedelje direktno priznao i aktuelni premijer Dmitrij Medvedev, koji je takođe bio predsednik Rusije, od 2008. do 2012. godine. Medvedev je u velikom godišnjem intervjuu ruskim televizijama saopštio da „ne vidi sebe kao predsednika u tekućoj političkoj sezoni“, kao i da će „pitanje o kandidatima za predsednika RF biti rešeno veoma brzo“. Analitičari su u tome prepoznali najavu zvanične kandidature neprikosnovenog ruskog lidera Vladimira Putina, koji bi tako stupio u borbu za četvrti predsednički mandat – prva dva bila su od 2000. do 2008, a zatim i treći, od 2012. do 2018. godine. Istovremeno, u rečima Medvedeva pročitana je najava da bi on, možda, mogao da bude predsednički kandidat na nekim narednim izborima, na šta ima pravo, a bio bi svakako i jedan od favorita na svakim izborima na kojima ne učestvuje Putin. No, o tom – potom.\nPrema oktobarskom istraživanju ruskog fonda „Javno mnjenje“, a od tada se nije ništa promenilo, za aktuelnog šefa države spremno je da glasa u prvom krugu čak 67 procenata birača. Iza njega za sada se naziru samo još dva jaka kandidata – mada i to do 18. marta još uvek može da se izmeni. Kao i u prethodnim decenijama, relativno stabilan i prepoznatljiv rejting pokazuju još samo dvojica „starih pretendenata“ – lider Liberalno-demokratske partije Rusije (LDPR) Vladimir Žirinovski sa sedam odsto, i prvi čovek Komunističke partije Ruske Federacije (KPRF) Genadij Zjuganov, sa četiri procenta podrške biračkog tela. Osim njih zasad nema drugih kandidata sa rejtingom višim od jednog procenta, mada je u pojedinim istraživanjima ovu brojku premašivala Ksenija Sobčak, ćerka prvog demokratskog gradonačelnika Sankt Peterburga i Putinovog prijatelja i mentora s početka političke karijere Anatolija Sobčaka.\nPredizborni rejting Vladimira Putina je proteklih godina još više ojačao, sa 49 odsto 2012, do 67 u ovom trenutku. To je rast od 18 posto i može se samo nagađati koliko bi glasova osvojio 18. marta – pod uslovom da se kandiduje, što bi se moglo očekivati u najskorije vreme. Ako se zna da je na izborima 2012. trijumfovao u prvom krugu sa 63,6 odsto (osvojivši ukupno 45,6 miliona glasova izašlih), onda bi u sadašnjoj situaciji ovaj procenat mogao da bude i veći – možda čak i više od 70 odsto! Apsolutna većina ispitanika (80 odsto) veruje aktuelnom predsedniku Putinu, a njegov rad smatra pozitivnim i više od tog broja – 81 procenat građana. Poslednji pokazatelj se stabilizovao na ovom nivou još od 2015. godine, dakle od momenta kada je Zapad uveo Rusiji rigorozne sankcije, a Moskva bila prinuđena da odgovori svojim kontramerama.\nEVOLUTIVNI RAZVOJ, A NE POPULIZAM\nSve to svedoči ne samo o tome da sankcije ne mogu da ozbiljnije zaljuljaju sadašnju rusku vlast već i da potezi koje Kremlj vuče predstavljaju izraz osećanja ruskog naroda. I sam Putin je u svojim intervjuima više puta govorio o tome da politiku bazira na tome šta većina naroda želi i zatim pokušava da to pretoči u konkretne mere i planove. Na Zapadu to nazivaju populizmom, ali su ruski analitičari u više navrata ukazivali da je reč o politici stabilnosti i postupnog evolutivnog razvoja, bez socijalnih potresa koji vode slabljenju Rusije. Drugim rečima, za razliku od lidera mnogih evropskih država Putin vodi politiku koja ima najveću moguću podršku sopstvenog naroda, a ne pristaje da promoviše strane interese na štetu Rusije – kako bi izbegavao i odlagao pritiske koji dolaze iz inostranstva. U tome se sastoji formula njegovog političkog uspeha.\nPoseban vetar u leđa, ako se bude kandidovao, daće mu i činjenica da se predsednički izbori 2018. održavaju 18. marta. To je dan kada se, 2014. godine, Krim pripojio Rusiji. Ako se zna da se ovaj događaj vezuje najviše za Putinovo ime, onda će mu i to sigurno doneti značajan izborni bonus i novi šestogodišnji mandat na čelu najveće države sveta. Prema ruskom Zakonu o izboru predsednika, prvi krug glasanja održava se uvek u drugu nedelju u mesecu u kome je održano prethodno glasanje za predsednika, šest godina ranije. U ovom slučaju, to je trebalo da bude nedelja, 11. mart, imajući u vidu da su prethodni izbori održani 4. marta 2012. godine. Postoje, međutim, izuzeci – jedan od njih je ako taj dan za glasanje pada u sedmicu u kojoj je neki neradni dan, odnosno državni praznik. Kako je u Rusiji 8. mart, Međunarodni dan žena, državni praznik i neradni dan, i da pada u četvrtak uoči izbora, pa zakonu se onda dan za glasanje prebacuje u prvu sledeću nedelju. I to je 18. mart – Dan prisajedinjenja Krima Rusiji!\nGornji dom ruskog parlamenta, Savet Federacije Federalne skupštine Ruske Federacije – u trenutku kada nastaje ovaj tekst – još uvek nije zvanično raspisao izbore, ali je još prošle godine potvrđeno da će to biti upravo 18. mart. Prema zakonu, Savet Federacije treba da raspiše izbore između 7. i 17. decembra, a nakon toga uslediće i zvanična odluka Vladimira Putina o učešću na izborima. Mada su u ruskoj politici velika, dramatična iznenađenja uvek moguća, ne treba sumnjati da će jedan od najpopularnijih ljudi na svetu doneti odluku da se ponovo kandiduje – sada kada je u najzrelijim godinama za bavljenje politikom. Tim pre što brojni veliki projekti koje je započeo još uvek nisu završeni.\nTehnički gledano, kandidati za predsednika Rusije i njihovi izborni štabovi moraju da ispune brojne i veoma stroge procedure. Na primer, do momenta podnošenja kandidature moraju da zatvore sve račune i sefove u stranim bankama, ako ih poseduju, kao i da povuku sva ulaganja u inostrane hartije od vrednosti. Ruskim političarima na visokim državnim funkcijama sve to je zakonom zabranjeno. Samostalni kandidati treba da prikupe 300.000 potpisa za svoju kandidaturu, ali tako da ni u jednom od 85 ruskih regiona ne smeju da sakupe više od 7.500 potpisa. Maksimalno smeju da predaju 315.000 potpisa. Za kandidate vanparlamentarnih stranaka potrebno je 100.000 overenih potpisa, najviše po 2.500 iz svakog regiona Rusije.\nKandidati parlamentarnih stranaka nisu u obavezi da prikupljaju potpise, jer prelazak izbornog cenzusa za ulazak u Državnu dumu označava da neka stranka ima sudski verifikovanu podršku više miliona birača. Još neke specifičnosti ruskog izbornog procesa ogledaju se u tome da zvanična izborna kampanja, odnosno obraćanja kandidata putem centralnih medija traju manje od mesec dana – od 19. februara do 17. marta, kada počinje i izborna tišina. Iako predizborna ćutnja traje samo 24 časa, pravila objavljivanja predizbornih ispitivanja i sondaža su strožija i prognoze izbornih rezultata ne smeju se objavljivati nakon 14. marta. Zvanični rezultati izbora biće poznati posle dve nedelje, odnosno 1. aprila, a eventualni drugi krug nakon tri sedmice od prvog – 8. aprila 2018. godine. Drugog kruga, naravno, neće ni biti.\nMajdanske snage bez izbornih šansi\nOko dva odsto podrške u predizbornim istraživanjima beleži i kandidat radikalne prozapadne opozicije Aleksej Navaljni, ali je njegovo učešće pod znakom pitanja, imajući u vidu da kandidat ne može da bude osoba pravosnažno osuđena za teška krivična dela. Navaljni je, podsetimo, u februaru 2017. osuđen na pet godina zatvora uslovno, zbog krupnih finansijskih malverzacija u preduzeću „Kirovles“. Zbog toga mu, po zakonu, sleduje zabrana kandidovanja za predsednika u narednih 20 godina. Ova presuda još nije konačna i ukoliko se potvrdi, a Navljani ne bude u međuvremenu amnestiran, ili na drugi način oslobođen krivične odgovornosti, njegova kandidatura neće biti prihvaćena u Centralnoj izbornoj komisiji RF.\nČak i ako bi mogao da se kandiduje, u svakom slučaju Navaljni može samo da bude Putinov kamenčić u cipeli, sa nešto boljim plasmanom u velikim gradovima poput Moskve i Sankt Peterburga, ali ne i da ga ozbiljnije ugrozi. Pre svega zato što nacija gotovo konsenzusom podržava Putinov rad, ali i zbog toga što ne veruje prozapadnim snagama koje Navaljni oličava. Kada se tome doda i činjenica da iz inostranstva Navaljnog svim silama podržava osuđeni tajkun Mihail Hodorkovski, koga narod pamti kao jednog od najvećih pljačkaša u istoriji Rusije, onda je jasno da u ovom trenutku njih dvojica nemaju čemu posebno da se nadaju. Osim da budu večita ekstremna opozicija, koja sanja da na vlast dođe prevratom i revolucijom uz podršku iz inostranstva – po modelu dva puta viđenom na Majdanu u Ukrajini.


SAD, Evropska unija i Savjet Evrope donirali opremu za sprečavanje pranja novca Upravi policije | Aktuelno\nDonacija vrijedna 290,000 eura\nSektor za sprječavanje pranja novca i finansiranja terorizma Uprave policije na današnjoj ceremoniji primio je donaciju nove opreme u vrijednosti od 290,000 eura.\nAmbasada Sjedinjenih Američkih Država u Crnoj Gori je obezbijedila hardversku opremu u vrijednosti od 240,000 eura, dok su Evropska unija i Savjet Evrope investirali 50,000 eura u razvoj računarskog programa za prikupljanje i analizu finansijskih obavještajnih podataka.\nAmbasadorka SAD u Crnoj Gori Džudi Rajzing Rajnke rekla je da „američka Vlada ponosno podržava Crnu Goru u borbi protiv transnacionalnog organizovanog kriminala kroz jačanje kapaciteta Sektora za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma Uprave policije.\n“U toku protekle godine pomagali smo Sektoru da razvije mrežu za razmjenu zaštićenih podataka, što je posebno važno jer dio Sektora služi kao finansijsko-obavještajna jedinica (FOJ), od koje se zahtijeva da ispuni međunarodne standarde za zaštitu osjetljivih bankovnih i finansijskih podataka kojima raspolaže”, rekla je ona.\nSistematsko prikupljanje podataka je, kako je istakla, ključni preduslov za bolje procesuiranje krivičnih djela pranja novca i finansiranja terorizma. Novi računarski program za upravljanje slučajevima, doniran od strane EU i Savjeta Evrope, će biti operativan u januaru 2021. godine i omogućiće elektronsko prikupljanje, procesuiranje i razmjenu finansijskih obavještajnih podataka.\nŠefica Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, ambasadorka Oana Kristina Popa kazala je da su u godišnjem izvještaju o Crnoj Gori, objavljenom prije dva dana, primijetili da je Crna Gora napravila određeni napredak u oblasti borbe protiv organizovanog kriminala, da su početni rezultati postignuti u slučajevima pranja novca, kao i da se kontunuirano jačaju kapaciteti nadležnih organa u ovoj oblasti.\n“Međutim, sistemski nedostaci nastavljaju da koče cio lanac krivične pravde u slučajevima pranja novca. Računarski program za upravljanje slučajevima, koji doniramo kroz naš zajednički program sa Savjetom Evrope, će unaprijediti interne operacije i unaprijediti međuinstitucionalnu saradnju. Uparen sa donacijom naših američkih kolega, ovo je dobar korak ka uspostavljanju funkcionalnog institucionalnog okvira za sprečavanje i otkrivanje slučajeva pranja novca i finansiranja terorizma”, rekla je Popa.\nOna je dodala da se unaprijed raduje saradnji sa crnogorskim institucijama na ubrzavanju reformi u oblasti pravde, slobode i sigurnosti, jer građani očekuju da vide konkretne rezultate i koristi od nove administracije.\nŠefica Programske kancelarije Savjeta Evrope u Podgorici Evgenia Giakoumopoulou je podvukla da „unaprijeđena hardverska oprema, koja će omogućiti da računarski program u januaru 2021. postane operativan, doprinosi ispunjenju jednog\nod najvažnijih prioriteta prepoznatih od strane finansijsko-obavještajne jedinice.\n“U isto vrijeme, ovaj program doprinosi sprovođenju MONEYVAL-ove preporuke koja zahtijeva uspostavljanje odgovarajućeg informacionog alata u cilju jačanja analitičkih proizvoda FOJ-a. Konačno, efektivnije i efikasnije upravljanje prikupljenim obavještajnim podacima će doprinijeti povećanju analitičkih izvještaja o sumnjivim transakcijama, time unaprjeđujući kvalitet istraga i krivičnih procesa vezanih za pranje novca i finansiranje terorizma” rekla je ona.\nKako je kazala, bolja koordinacija i automatska razmjena podataka će voditi većem broju krivičnih istraga i sudskih procesa za krivična djela pranja novca i finansiranja terorizma u Crnoj Gori.\n“Prijem, procesuiranje i prosljeđivanje informacija će biti sprovođeni u skladu sa evropskim i međunarodnim standardima u oblasti sprječavanja pranja novca i finansiranja terorizma i u skladu sa standardima o zaštiti ličnih podataka”, ističe Popa.\nPomoćnik direktora za Sektor za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma Dejan Đurović istakao je da ova donacija predstavlja kičmu budućeg finasijsko obavještajanog sistema Sektora za sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma i služiće kao osnov za efikasnu borbu protiv organizivanog kriminala i korupcije u ostvarenju zadaržtog cilja da niko ne može zadržati imovinsku korist stečenu kriminalnom djelatonošću.\nU toku 2020, kroz Međunarodni kriminalističko-istražni program pomoći u obuci policije(ICITAP), ambasada SAD je finansijsko-obavještajnoj jedinici donirala multifunkcionalni skener, licence za zaštićenu elektronsku poštu, program za zaštitu\nod virusa, i konačno hardversku opremu potrebnu da se uspostavi unutrašnji zatvoreni mrežni sistem unutar finansijsko-obavještajne jedinice. Mreža će biti korištena za prijem osjetljivih bankovnih podataka kao što su izvještaji o gotovinskim i sumnjivim transakcijama.\n“Novi računarski program za upravljanje slučajevima se razvija u okviru zajedničkog programa EU i Savjeta Evrope “Horizontalni program za Zapadni Balkan i Tursku 2019-2022”, projekta za borbu protiv ekonomskog kriminala u Crnoj Gori koji finansiraju EU i Savjet Evrope, a koji sprovodi Odsjek za ekonomski kriminal i saradnju Savjeta Evrope.\nMeđunarodni kriminalističko-istražni program pomoći u obuci policije (ICITAP) radi sa vladama na razvoju profesionalnih i transparentnih institucija za sprovođenje zakona, koje štite ljudska prava, suzbijaju korupciju i smanjuju prijetnju od transnacionalnog kriminala i terorizma. ICITAP obezbjeđuje međunarodnu razvojnu pomoć koja podržava i nacionalo-bezbjednosne i spoljnopolitičke prioritete. Od 2010, Vlada US je donirala preko 17 miliona dolara za razvoj institucionalnih kapaciteta u Vladi Crne gore za unaprjeđnje borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije”, navodi se u saopštenju.\nInformacija Horizontalnom programu Evropske unije i Savjeta Evrope za Zapadni Balkan i Tursku 2019-2022\nDrugu fazu “Horizontalnog programa za Zapadni Balkan i Tursku” finansiraju Evropska unija i Savjet Evrope u iznosu od 41 million eura.\n“Ova faza se sprovodi u periodu od 2019. do 2022, nadovezuje se na rezultate prve faze i nastavlja sa razvojem važnih inicijativa u Crnoj Gori i drugim teritorijama Zapadnog Balkana uključujući Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Kosovo*, Crnu Goru, Sjevernu Makedoniju, Srbiju i Tursku. U Crnoj Gori, 4.7 milliona eura su opredijeljeno je za sedam projekata, koje pokrivaju sve ključne oblasti Horizontalnog programa uključujući reformu pravosuđa, zaštitu ljudskih prava, reformu zatvorskog sistema, borbu protiv ekonomskog kriminala, anti-diskriminaciju i inkluzivno obrazovanje”, zaključuje se u saopštenju.


Banca Intesa Beograd je proširila ponudu za mala preduzeća i preduzetnike dugoročnim kreditom za finansiranje obrtnih sredstava BizObrt.\nBanca Intesa Beograd je proširila ponudu za mala preduzeća i preduzetnike dugoročnim kreditom za finansiranje obrtnih sredstava – BizObrt. Krediti su namenjeni za finansiranje nabavke sirovina, materijala, gotovih proizvoda i robe. Odobravaju se u iznosu od 10.000 do 150.000 evra sa rokovima otplate od 12 do 24 meseca, uz mogućnost korišćenja grejs perioda u trajanju od 3 do 6 meseci. Nominalna kamatna stopa iznosi od 10 odsto godišnje za kredite indeksirane u evrima, odnosno od 17 odsto godišnje za dinarske kredite. Naknada banke iznosi 1 odsto jednokratno od odobrenog iznosa, tako da je EKS od 11.39 odsto godišnje za kredite indeksirane u evrima, odnosno od 19.98 odsto godišnje za dinarske kredite.\nPrema najavi Danijele Tomašević, direktora Sektora za mali biznis Banca Intesa ad Beograd, mala preduzeća i preduzetnici uskoro će imati na raspolaganju i kreditnu liniju u okviru koje će klijenti Banca Intesa moći da koriste sofisticiranije bankarske proizvode kao što su revolving dinarski i devizni krediti, akreditivi i sve vrste garancija, kao i revolving biznis kartice, a sve u cilju efikasnijeg upravljanja finansijama. Time će ponuda ovom segmentu privrede biti u potpunosti zaokružena i izjednačena u pogledu asortimana sa ponudom za velika preduzeća.


Nedodirljiva tvrđava Old Traford - mesto gde Baski mogu samo da sanjaju\nIzvor: MozzartSport.com, 25.Feb.2021, 10:17\nPosle poraza 4:0 u prvoj utakmici Real Sosijedad se večeras sprema za častan oproštaj protiv Mančester Junajteda\nMančester junajted je prebrinuo brige u Ligi Evrope. U Torinu, na neutralnom terenu, Crveni đavoli su praktično overili prolaz u osminu finala drugog po snazi takmičenja na Starom kontinentu. Revanš na Old Trafordu (21.00) četa Olea Gunara Solskjera čeka spokojna kao retko kad protiv španskih ekipa na evropskoj pozornici. Real Sosijedad je potučen >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << (4:0), meč na Ostrvu trebalo bi da bude formalnost i prilika da se nosioci rasterete i osveže, a momci koje ne krasi sjajna forma podignu samopouzdanje.\nBiće to posebno veče za Markusa Rašforda koji slavi petogodišnjicu debija u Ligi Evrope na kojem je sa 18 godina i dva gola pomogao rušenju danskog Mitjilanda. Momak iz Junajtedove fudbalske škole već ima 85 pogodaka za klub na kontu, isti broj koji je iza sebe ostavio Dejvid Bekam.\n"Sećam se tog debija i mladog momka koji je ušao na teren, postigao dva lepa gola i proslavio ih sa saigračima. Mislim da je Markus živi dokaz šta želimo ovde u klubu i potvrda da je Junajted sposoban da razvije svoje talente, lokalne momke. Milsim da pedantnost koju pokazuje na terenu i van njega nagoveštavaju da bi mogao da traje jako dugo, kao Kristijano Ronaldo. Pre njim je još 10-15 godina vrhunskog fudbala", objasnio je trener mančesterskog velikana.\nRašford je bio strelac u prvom meču protiv Real Sosijedada koji večeras igra za častan oproštaj. Sve ostalo bilo bi sezacija, ne samo zbog velikog zaostatka, već iz razloga što je Junajted bio superioran u Torinu. Kapitalnih 4:0 ne predstavlja realan odnos kvaliteta, Baski i te kako imaju napadački potentan sastav, ali su bili bleda senka tima iz Primere. Pokazali su tamnu stranu i spremaju se da pakuju kofere.\nNije tim sa Anoete pronašao put i način da zaustavi Bruna Fernandeša, ali ako ikakva uteha može biti – nisu ni moćniji klubovi. Portugalac potvrđule klasu i pokazuje lidersku crtu bilo da igra protiv Livepula, Čelsija, Sosijedada ili Njukasla. Crveni đavoli su uoči revanša bili bolji od Njukasla (3:1), meč nije mogao da protekne bez Brunovog pogotka, a Real Sosijedad je bes na Pirinejima iskalio na Alavesu (4:0). Švedski napadač Aleksander Isak postigao je het-trik. Zadovoljniji bi na Anoeti bili da je delić raskošnog potencijala pokazao nekoliko dana ranije, a ne kao što je kompletnu municiju sasuo u Primeri.\nOle Gunar Solskjer neće moći da računa na Edinsona Kavanija, Pola Pogbu, Donija van den Beka niti Skota Mektominija, ali na osnovu svega što smo videli pre nedelju dana na severu Italije nedostaci će biti kamuflirani. Đavoli na Old Trafordu imaju impresivnu statistiku koja kaže da nisu izgubili prethodnih 14 utakmica Lige Evrope u svom domu (12 pobeda, dva remija). Poslednji poraz naneo im je Marselo Bijelsa (3:2) sa svojim Bilbaom u sezoni 2011/2012.\nOd svih ekipa u Ligi Evrope, Junajted se nalazi u najboljoj poziciji pred revanš. Osećaj komfora obezbedili su mu golovima dvostruki strelac Bruno Fernandeš, te Markus Rašford i Danijel Džejms, ali Sosijedad sanja da napravi jedan od najvećih preokreta u takmičenju. Snovi im se ne mogu oduzeti, a da ne bi ostalo sve na maštanju, moraće da proradi baskijski prkos, ali i da David Silva da pečat majstora. On lično pamti Teatar snova s osmehom na licu jer je na tom stadion slavio šest puta u poslednjih osam nastupa, a direktno je učestvovao u pet pogodaka (tri gola, dve asistencije). Naravno, kao fudbaler Mančester sitija.\nLIGA EVROPE, ŠESNAESTINA FINALA, REVANŠI\nTotenhem - Volfsberger 4:0 (1:0), prva utakmica 4:1\n18.55: (2,00) Ajaks (3,45) Lil (3,80), prva utkamica 2:1\n18.55: (1,95) Arsenal (3,50) Benfika (3,90) ,prva utkamica 1:1\n18.55: (1,33) Hofenhajm (5,40) Molde (8,50),prva utkamica 3:3\n18.55: (1,67) Napoli (3,80) Granada (5,30),prva utkamica 0:2\n18.55: (1,53) Rendžers (4,30) Antverp (6,00),prva utkamica 4:3\n18.55: (1,80) Šahtjor (3,50) Makabi Tel-Aviv (4,70),prva utkamica 2:0\n18.55: (2,00) Viljareal (3,45) Salcburg (3,80),prva utkamica 2:0\n21.00: (2,05) Klub Briž (3,35) Dinamo Kijev (3,80), prva utakmica 1:1\n21.00: (2,35) Dinamo Zagreb (3,35) Krasnodar (3,05), prva utakmica 3:2\n21.00: (1,60) Lester (3,90) Slabija Prag (5,80), prva utakmica 0:0\n21.00: (1,60) Bajer Leverkuzen (4,00) Jang Bojs (5,60), prva utakmica 3:4\n21.00: (2,05) Mančester Junajted (3,45) Sosijedad (3,60), prva utakmica 4:0\n21.00: (1,45) Milan (4,40) Crvena Zvezda (7,50), prva utakmica 2:2\n21.00: (2,10) PSV (3,45) Olimpijakos (3,50), prva utakmica 2:4\n21.00: (1,63) Roma (3,90) Braga (5,50), prva utakmica 2:0


Fondacija „Tijana Jurić“ uskoro organizuje seminar za zaječarske socijalne radnike | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Ritam grada / Fondacija „Tijana Jurić“ uskoro organizuje seminar za zaječarske socijalne radnike\nFondacija „Tijana Jurić“ uskoro organizuje seminar za zaječarske socijalne radnike\nFondacija „Tijana Jurić“, koja je posvećena bezbednosti i edukaciji dece, mladih, roditelja i prosvetnih radnika, zbog preventivne sigurnosti od brojnih opasnosti po život najmlađih pokrenula je novi edukativni program posvećen socijalnim radnicima, piše Blic.\nProgram „Stručni seminari za socijalne radnike: Onlajn sigurnost dece – naša odgovornost!“ posvećen je bezbednoj upotrebi interneta, a namenjen socijalnim radnicima.\nIz Fondacije najavljuju da će u sedam gradova, Zaječaru, Beogradu, Novom Sadu, Subotici, Zrenjaninu, Novom Pazaru i Kruševcu, organizovati jednodnevne seminare s ciljem unapređenja sistema socijalne zaštite povećanjem kompetencija zaposlenih u službama socijalne zaštite, u oblasti bezbednosti dece i mladih na internetu.\n- Cilj sprovođenja projekta biće poboljšanje kvaliteta zaštite osetljivih kategorija dece i mladih i njihovog adekvatnog psihofizičkog razvoja putem dodatnog informisanja zaposlenih u ustanovama socijalne zaštite o opasnostima koje vrebaju na internetu, o bezbednom korišćenju interneta, posebno društvenih mreža. U poslednje dve i po godine obišli smo više od 100 škola u Srbiji edukujući decu, učitelje i nastavnike o tome kako da se ponašaju na društvenim mrežama, kako da sačuvaju privatnost i kako da prepoznaju opasnosti. Internet je ušao u sve sfere naših života i postao je nezaobilazni faktor savremenog života i poslovanja. U takvim okolnostima posebno je važno da njegovo funkcionisanje na najbolji način razumeju oni koji se bave decom. Verujemo da ćemo nakon ove obuke imati još jedan značajan broj ljudi koji će biti edukovan i koji će svoje znanje moći da prenosi dalje – poručuju iz tima edukatora Fondacije „Tijana Jurić“ a prenosi Blic.


"Pretučeni na protestima do Evropskog suda za ljudska prava" - NOVA portal\n„Pretučeni na protestima do Evropskog suda za ljudska prava“\nDruštvo Autor:N123. sep. 202020:48\nNikola Kovačević iz nevladine organizacije Inicijativa A11, rekao je u Danu uživo na TV N1 da će povodom protesta u Beogradu u julu, ako domaći organi ne odgovore na krivične prijave ljudi koji su dobili batine od policajaca a obratili su se ovoj organizaciji, sledeća instanca biti Evropski sud za ljudska prava, kao i u brojnim drugim slučajevima žrtava torture u Srbiji.\n„Skoro 30 građana nam se obratilo koji su odlučili da uz našu pomoć nastave da krivično gone neidentifikovane policajce tokom protesta u julu. Nama i Beogradskom centru za ljudska prava javilo se 39 ljudi koji su se žalili na nasilje više desetina, uglavnom neidentifikovanih policijskih službenika, dok su neki i identifikovani na video snimcima“, rekao je Kovačević.\nSve žešći sukobi demonstranata sa policijom\n„Očekujemo da Tužilaštvo što pre pozove naše klijente da ih saslušaju, da zaštitnik građana ustanovi da je našim klijentnima povređeno pravo na fizički i psihički integritet, tj. da se kroz više pravnih kanala pravi pritisak na domaće organe da rade ono što im je u nadležnosti, u tom smislu mislim na Prvo osnovno javno tužilaštvo u Beogradu, i naravno, kao što je u Srbiji čest slučaj, ako domaći organi nisu u stanju da istraže na adekvatan način sve ove slučajeve, mi ćemo se, kao što je to slučaj sa velikim brojem žrtava torture u Srbiji, obratiti Evropskom sudu za ljudska prava, a za tako nešto postoje brojni razlozi“, poručio je Kovačević.\nNikola Kovačević Foto:N1\nNa pitanje koji su razlozi tako nečega on je rekao da, ako uzmete u obzir broj krivičnih prijava protiv policijskih službenika, zatvorskih stražara ili komunalnih policajaca, od 2010. godine do danas, one su uglavnom bile ili odbačene ili zastarele, a ukoliko je bila utvrđena krivična odgovornost, one su se svodile na uslovne osude, koje „čak nisu vodile do obustave radnog odnosa unutar same policije“.\n„Kada vidite kako radi zaštitnik građana, koji je nakon protesta relativizovao ono što se dešavalo i koji se uvek uhvati samo za slučajeve koji su se pojavili preko mobilnih telefona u javnosti, pa onda su se svi zaprepastili, pa onda svi njih moramo da rešimo, kad ukupno pogledate kakva je praksa, Ustavni sud koji je od 2006. od kada postoji, utvrdio u samo jednom slučaju nepovredivost fizičkog i psihičkog integriteta, vi onda, zapravo, vidite da u Srbiji ne postoji instanca koja će na efikasan način istražiti ozbiljno slučaj zlostavljanja, kojih je tokom protesta, može da se meri u stotinama, bilo“, ocenio je Kovačević.\nOn je dodao da građani Srbije nemaju pristup pravdi u vlastitoj zemlji, ali i pred evropskim sudovima, najviše je zbog finansijskih razloga.\nInicijativa A11Nikola Kovačevićprebijanjeprotesti


SRS: JEFTINE RADNE SNAGE NA PRETEK | ZR KLIK\nPolitika-Gradski odbor SRS Zrenjanin je krajem novembra prethodne godine upozoravao na alarmantno stanje u livnici AD „Radijator“. Sve što se dešavalo ukazivalo je na već poznate scenarije, poznatih reditelja Labusa, Vlahovića, kao i najvećeg eksperta Dinkića, koji je istine radi i dan danas savetnik premijera Vlade.\nOvim putem želimo da podsetimo građane da je AD „Radijator“ zapošljavao oko 1200 radnika, da bi krajem prethodne godine sveli taj broj na oko 450 radnika. Zanimljivo je da vladajući režim putem medija samo informiše građane o velikim projektima, koji uvek po pravilu treba da zažive posle izbora. Nagledali smo se silnih maketa, iskopavanja velikih kanala i raznih laži koje imaju za cilj obmanjivanje javnosti i stvaranje prividnog prosperiteta.\nU prethodnom periodu nismo čuli nijedan komentar lokalnih, pokrajinskih i republičkih vlasti o uništavanju livnice AD „Radijator“. Iz ovog možemo zaključiti da su radnici livnice prepušteni sami sebi, na milost i nemilost pljačkaša kojima je država aminovala sam čin otpuštanja radnika i dovođenje ove firme u bezizlaznu situaciju.\nNa osnovu naših informacija, radnicima je saopšteno da od 10.01.2017. godine ne dolaze na posao, a od danas (08.02.2017.), da se jave na biro rada. Niko ne sme da pita za uplaćene doprinose jer trenutno, po nezvaničnim informacijama, ukupan dug premašuje preko 3,5 milijarde dinara, po nekom scenariju proglašenja bankrota, procenjena imovina za prodaju je ukupno oko 400 miliona dinara.\nKrajem decembra radnicima je isplaćen iznos od 5000 dinara na ime oktobarske zarade, menadžment livnice AD „Radijator“ vodio se odlukom premijera, kada je penzionerima udelio isti iznos za nastupajuće praznike, da nije žalosno i ponižavajuće, bilo bi smešno.\nPostavljamo pitanje vladajućoj većini: Ko je odgovoran za ovakvo stanje livnice AD „Radijator“? Ko je odgovoran za permanentno ugrožavanje radničkih prava? Kako je moguće da se gasi i pljačka navedena firma, a nemamo nijedan komentar odgovornih u lokalnoj samoupravi?\nMožemo zaključiti da se ovakvim postupcima građani dovode u situaciju da budu prisiljeni da rade za ponižavajuće zarade bez ikakvih radničkih prava, jer to i obećava premijer obilazeći zapadne zemlje i hvaleći se kako mi imamo najjeftiniju radnu snagu u svetu, a pride i najveće subvencije, koje naravno plaćaju građani.


Organizovano studijsko putovanje u Sloveniju - PRIME Communications\nOrganizovano studijsko putovanje u Sloveniju\nHome/Novosti/Organizovano studijsko putovanje u Sloveniju\nBy PRIME / 30.04.2010\nU periodu od 19. do 22. aprila realizovano je studijsko putovanje u Sloveniju u sklopu projekta “Obuka službenika za odnose s javnošću“ kojeg implementira Ured koordinatora za reformu javne uprave u BiH u suradnji sa Prime Communications.\nTom prilikom zaposleni Službe za informisanje Savjeta ministara BiH, Ureda Vlade FBiH za odnose s javnošću, Biroa za odnose s javnošću Vlade RS-a i Vlade Brčko Distrikta BiH imali su priliku upoznati se sa evropskom praksom u odnosima s javnošću i razmijeniti iskustva.\nSlužbenicima za odnose s javnošću iz BiH predstavljena je organizaciona struktura Ureda za komuniciranje, aktivnosti i alati koje koriste u komunikaciji, ali i najznačajnije provedene kampanje. Ured Vlade Slovenije za komuniciranje predstavio je važnost njihove uloge na putu u EU i ukazao na poteškoće i greške s kojima su se susretali.\nPored posjete Vlade Slovenije, službenici za odnose s javnošću iz BiH susreli su se sa zaposlenim iz ureda za komuniciranje iz Ministarstva odbrane, kao i iz ureda za komuniciranje Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva vanjskih poslova, Ministarstva puteva i Ministarstva javne uprave\nObilježavanje Svjetskog dana djeteta 2020. sa UNICEF-om BiH


REVIEW: eFootball PES 2021 Season Update - PLAY!\nMuzi fudbalsku kravu dok se može, ili bar do nove generacije konzola\nNalazimo se u 2020. godini i ovo je 7. godina kako ovaj popularni naslov izlazi na PlayStation 4 konzoli. Ruku na srce, ove godine su iz Konamija odlučili da promene ploču pa su ovogodišnjem nastavku dodali u naziv i reč “Update”, što bi moglo da opiše i gotovo sve njegove prethodnike u ovih 7 godina. Ako emocije i lojalnost ostavimo po strani, moramo iskreno reći da većih promena nije bilo još od davne 2015. godine.\nOno što je dobro u celoj priči je da su iz Konamija odlučili da cena za ovo izdanje bude znatno niža, što donekle i opravdava činjenicu da je ovo zapravo samo poboljšana verzija eFootball PES 2020. Iako ove godine nećemo imati mnogo noviteta koje ćemo moći da testiramo i uživamo u njima, to možemo shvatiti i kao želju Konamija da sve snage usredsredi na verziju za novu generaciju konzola. Kako smo saznali, nextGen izdanja ove igre neće ni biti, već će svi fanovi Konamijeve fudbalske simulacije morati da se zadovolje ažuriranom verzijom.\nProgrameri će u međuvremenu, bar se nadamo, marljivo raditi na razvijanju novog endžina i sa puno pažnje i ljubavi uspeti da iskoriste ovu pauzu za koju se, vredi napomenuti, iz EA nisu opredelili.\nMicrosoft Windows, PlayStation 4, Xbox One, Android\nGPU: NVIDIA GTX 760 / AMD Radeon R9 270X\nAC Milan i FC Inter više nisu licencirani\nA sada što se tiče same igre, koja je dobra koliko i prethodna uz nekoliko novih licenci, fotografija i dizajna izbornih ekrana, dodate muzike i još nekoliko manjih izmena. Dakle, možemo konstatovati da ukoliko vam se prethodno izdanje svidelo, nema razloga da ovo neće. Ali ukoliko ste imali neke zamerke, onda vam tu ne možemo pomoći. Moraćete da sačekate sledeću godinu i da se nadate najboljoj fudbalskoj simulaciji ikada. To možda i nije tako realno, ali nadu nikada ne treba gubiti.\nIgru još uvek krasi jako dobro osvetljenje, koje uz “broadcast” kameru i dnevni izbor utakmice izgleda zaista jako dobro. Uz to treba napomenuti i pokrete igrača koji su fenomenalni, uz par novih animacija, pogotovo po pitanju pasova koji odaju realističan osećaj.\nIgra gotovo identična kao prošle godine\nOno što je bar po našem mišljenju i dalje “off” su šutevi koji nekako izgledaju kao da šutirate “balonjaru”, a ne fudbalsku loptu. Lopta se takođe nekako čudno odbija od ruke golmana kada uspe da odbrani mrežu. Možda grešimo, ali to je u neku ruku ipak mišljenje podložno subjektivnom utisku.\nSveobuhvatno gledano, stiče se utisak da je PES možda i bolja simulacija od FIFE, ali FIFA opet ima jake adute u vidu većeg broja licenci i FUT-a, što je uvek primamljivo ljubiteljima fudbala. Dakle sve zavisi šta preferirate. No kad smo već kod licenci, trebalo bi pomenuti da je PES izgubio licencu za AC Milan i FC Inter, što je svakako korak unazad. Sa druge strane, FIFA je izgubila licencu za AS Romu i prošle sezone za FC Juventus, tako da bi se moglo reći da su po tom pitanju, jedan neslavni egal.\nOno što bi svakako za sve fanove fudbalskih simulacija i same igre bilo možda najbolje, jeste scenario u kom se još jedan veliki studio uključuje u igru i kreira svoju fudbalsku simulaciju, time malo razdrmavši konkurente. Ovako imamo utisak da su se svi nekako uspavali i ulenjili, a neki su postali i pohlepni kao “patuljci” (mislimo na EA sports). Zdrava konkurencija bi nam svake godine sigurno donela nešto bolje i naprednije iz različitih studija. Iako je to malo verovatno, nama ostaje da se nadamo da će bar novi endžin ponovo pokrenuti utrkivanje – ko će pre i ko će bolje.\nDok budemo čekali da nam se servira nešto novo i uzbudljivo, ostaje nam da se zadovoljimo onim što imamo i da se nadamo boljim i dinamičnijim danima u razvoju naše omiljene sportske simulacije. Do tada, sportski pozdrav!\nAutor: Miloš Živković\nNekoliko novih licenci\nCena igre znatno niža\nBez značajnih unapređenja\nRelated Items:eFootball PES 2021, eFootball PES 2021 Season Update, football, fudbal, Konami, opis, PES 2021, Review, utisci


Svečano i u manastiru Svetog Dimitrija u Sušici\nNovembar 08, 2019 14:17\nSlava Svetog Velikomučenika Dimitrija svečano je proslavljena u istoimenom manastiru u Sušici kod Gračanice, prvu godinu od kada je ova svetinja, blagoslovom vladike Teodosija iz crkve prerasla u manastir.\nU prisustvu vernika iz Sušice, Gračanice i okolnih srpskih mesta, u manastiru Svetog Dimitrija u Sušici nadomak Gračanice svetu arhijerejsku liturgiju služio je iguman manastira Svetih Arhangela Mihailo uz sasluženje šestorice sveštenika raško – prizrenske eparhije, dok su za pevnicom pojali mladi bogoslovi iz Prizrena.\n„Svakom ko se pomoli i ko traži pomoć i utehu, Sveti Dimitrije nađe načina da pomogne. Neka vam je mati igumanija srećna prva slava i neka u kući svetog Dimitrija, zaštitnika našeg, bude uvek na pomoći da se sestrinstvo umnoži da se i da svi mi, ovde okupljeni, budemo blagosloveni blagoslovom Svetog Dimitrija“, rekao je u besedi otac Mihailo.\nNastojateljica manastira Svetog Dimitrija monahinja Irina, kaže da je veliki blagoslov što se posle toliko vekova svetinja u Sušici obnavlja.\n„Ovde je i u srednjem veku bio manastir, sve ovo što vidite ovde izgrađeno sagardjeno je zahvaljujući dobrotvorima, vernom narodu, brojnim firmama koje su pomogle, a mi smo ovde pre šest meseci uz bladoslov našeg vladike Teodosija došle da služimo i budemo uz naš narod ovde“, rekla je mati Irina.\nPriprata, zvonik, trpezarija kao i konaci u manastiru Svetog Dimitija u Sušici sagrađeni su dobrovoljnim prilozima koje su sakupljali vernici i dobrotvori ne samo sa Kosova već i iz uže Srbije, ali i iz inostranstva. Na izgradnji manastirske trpezarije, konaka, zvonare, prostorije za paljenje sveća, kao i na ograđivanju crkvenog dvorišta, zajedno sa radnicima radili su i Srbi iz Sušice, složno i u dogovoru sa predstavnicima Eparhije raško - prizrenske.\nU navečerje praznika, vladika Teodosije je osveštao novosagrađeni konak, održao večernju službu i blagoslovio početak življenja sestrinstva u manastiru. Za doprinos i zalaganje u prikupljanju novčanih sredstava za izgradnju manstirske trpezarije, zvonare i ostalih odaja, posebnom gramatom vladika je odlikovao Uroša Jovanovića iz Sušice.\nĐurić: U opštinama Kamenica, Leposavić i Istok distribuirani hrana i lekovi, nema novoobolelih 5\nHodžaj: Protest Samoopedeljenja je pritisak na Ustavni sud 9\nHadžiu: Građani žele izbore 10\nRakić: Bitka sa koronavirusom dobijena ali se moramo i dalje pridržavati mera 35\nTest protest pristalica Samoopredeljenja u Prištini 15


Udovičić čestitao Ameli Terzić srebrnu medalju na EP - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Vijesti Srbija Udovičić čestitao Ameli Terzić srebrnu medalju na EP\nUdovičić čestitao Ameli Terzić srebrnu medalju na EP\nOd Redakcija - 10. Decembra 2013. 0 74 Podeli na Fejsbuku\ntweet Ministar omladine i sporta Vanja Udovičić čestitao je danas atletičarki Ameli Terzić osvajanje srebrne medalje na Evropskom prvenstvu u krosu za mlađe seniorke u Beogradu.\n“Ovo je veliki uspeh za tebe kao mladu sportistkinju koja se prvi put takmiči u konkurenciji mlađih seniorki do 23 godine, ali i ogroman uspeh za Srbiju, koja prvi put u svojoj istoriji beleži ovakav uspeh na EP u toj kategoriji takmičarki”, navodi se u čestitki.\nAmela Terzić osvojila je drugo mesto na Evropskom prvenstvu u krosu za mlađe seniorke u Beogradu, rezultatom od 19 minuta i 46 sekundi. Prvo mesto osvojila je Hasan Sifan sa 19.40, a treće Britanka Šarlot Perđu sa 19.49 minuta.\nKLJUČNE REČIamelaministarTERZIĆUdovičić PODELI\ntweet Prethodni tekstMahmutović čestitao TerzićevojSledeći tekstÐukanović u poseti Beogradu Redakcija\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA