Pablo Rosi premijerno u Beogradu 25. novembra u Ruskom domu\nTanjug 23. novembra 2021. 14:54\nBEOGRAD – Solistički koncert poznatog brazilskog pijaniste Pabla Rosija biće izveden 25. novembra u Ruskom domu.\nUmetnik pripada grupi jednih od najtalentovanijih predstavnika nove generacije pijanista, koji će se premijerno nastupiti u Srbiji u Velikoj sali Ruskog doma sa veoma bogatim repertoarom.\nNa programu su dela Franca Šuberta, Sergeja Rahmanjinova, Petra Iljiča Čajkovskog, Sergeja Prokofjeva, kao i tri komada iz svite „Dečji karneval“ brazilskog kompozitora Heitora Villa-Lobosa – „Pjerov konjić“, „Pastirska lula malog pajaca“ i „Dečje igrarije“.\nMlada zvezda brazilske muzičke scene, pijanista Pablo Rosi rođen je 1989. godine, a već sa šest godina počeo je da ide na časove klavira, i godinu dana kasnije je debitovao na takmičenju mladih pijanista u mestu Lageš gde osvaja prvu nagradu.\nNa prvom solističkom koncertu imapo je samo 10 godina.\nDiplomirao je i magistrirao na Moskovskom državnom konzervatorijum ,,Petar Čajkovski“, a drugu master diplomu stekao je ove godine na konzervatorijumu “Mannes Sćool of Music” u Njujorku.\nNastupao je na pozornicama značajnih koncertnih dvorana u Evropi – “Parco della Musica” (Rim), Laeiszhalle (Hamburg), u Maloj dvorani konzervatorijuma ,,Petar Čajkovski“, Sala “Maffeiana” (Verona), “Palau de la Musica” (Barselona).\nKao član ugledne engleske fondacije „The Keyboard Ćaritable Trust“ u poslednjih pet godina održao je više od 80 resitala u Evropi, Americi, Africi i Latinskoj Americi.\nNjegova diskografska ostvarenja obuhvataju snimke od solo klavira do kamerne muzike, a album „Villa-Lobos: Complete Violin and Piano Sonatas“ u izdanju izdavačke kuće „Naxos“, proglašen je za najbolji snimak kamerne muzike od strane magazina „Bi-Bi-Si Mjuzik“.\nPrevodilačke nagrade za Jankovica, Anastasijevic i Adamovic\nDani slovenačkog filma od danas u Srbiji\nHumanitarna predstava u pozorištu „Pinokio“\n„Neočekivani naratori“ u Kombank dvorani od…\nHarmonikaš Petar Marić održao dva koncerta u Dubaiju\nDela Aleksandra Tomaševića od 14. decembra u Beogradu\nIzložba „Dela” slikara Aleksandra Tomaševića od 14.…\nŠta se dešava kad baba skine brus?\nZategne joj se lice.


Promocija prirodnih i kulturnih ljepota Bosne i Hercegovine u Skandinaviji: U martu čak 15 izložbi | Media Ključ\nU periodu od 6. do 21. marta 2016. godine u Danskoj, Švedskoj i Norveškoj u narednom će periodu biti održano petnaest izložbi fotografija i prezentacija fotomonografije Bosne i Hercegovine.\nOrganizatori ovog događaja su ambasade, udruženja i razne organizacije, a jedan od njih, koji će ovom prilikom biti promoter, je i Adis Tanović, zaljubljenik u putovanja, fotografiju i autor brojnih vodiča i putopisnih izdanja o prirodnim ljepotama Bosne i Hercegovine.\nOn će prvu promociju održati u Randersu (Danska), a naredni dan u gradu Hobro, u Nacionalnom teatru.\nAdis Tanović već dugi niz godina radi na Međunarodnom aerodromu Sarajevo u sektoru marketinga. Ovaj ekonomista je veliki zaljubljenik u fotografiju, a zbog prirode posla, u prilici je mnogo putovati. Zajedno sa svojom suprugom Lejlom, po zanimanju arhitekticom, Tanović je autor nekoliko turističkih vodiča, kao i putopisnih knjiga “Vodič kroz Sarajevo” i ”Fotomonografija Bosne i Hercegovine”.\n“Za 8. mart svim damama u gradu Herning sam pripremio izložbu fotografija ‘Prirodno i kulturno blago BiH’ i power point prezentaciju fotomonografije Bosne i Hercegovine. Trenutno se u ovim gradovima radi masovna kampanja, putem medija i letaka, kako bi se što veći broj građana došao na promociju”, navodi Tanović.\nNakon toga slijede izložbe i prezentacije u Aalboru, Oslu (ambasada BiH), Sarpsborgu, Skövdeu, Nyköpingu, Stockhomu, Växjö, Halmtadu, Mälmeu, Kopenhagenu, Odenseu i Esbjergu.\n“Cilj prezentacija, koje će biti održane uglavnom na engleskom jeziku je da promocijom kulturne baštine u gradove gdje dolazimo, donesemo jednu potpuno drugu sliku o Bosni i Hercegovini. Izložbe će biti obogaćene posebno naručenim ramovima koji će za ovu priliku doći iz Frankfurta”, navodi Adis Tanović.\nPredhodni članak Cijena barela na januarskom nivou, skok od 20 posto\nSlijedeći članak Ilegalno, legalno i opasno: Pet “najzaraznijih” droga na planeti


Vrući tron – Page 5 – Jelen Music Show\nFrenkie sa pjesmom “Koraci” ponovo je na vrhu naše “Top 10” liste, te je nastavio dominaciju “Vrućim tronom”! Visoko drugo mjesto ove sedmice zauzima hip hop muzičar Stefan Maestro i singl “Drama”, koji smo prošle sedmice predstavili kao novitet ... Pročitaj više »\nFrenkie zauzeo “Vrući tron”!\nNakon dvije sedmice dominacije benda Činčila sa singlom “Bez oblika” na našem “Vrućem tronu”, ove sedmice sam vrh “Top 10” liste zauzeo je Frenkie sa pjesmom “Koraci”. Činčila je na visokom drugom mjestu, dok je na trećoj poziciji BruhUuhu ... Pročitaj više »\nČinčila skinula BruhUuhu sa “Vrućeg trona”!\nNakon četiri sedmice vladavine “Vrućim tronom” benda BruhUuhu, ove sedmice na samom vrhu se nalazi Činčila sa singlom “Bez oblika”, dok se singl “Dance”, višesedmičnih vladara, nalazi na drugom mjestu. Prošlosedmični novitet dRUMELODY i “Blood song” se ove sedmice ... Pročitaj više »


Blicsport: Mitrović imun na milione iz Premijer lige, ostaje u Anderlehtu\nNaš fudbaler o kome se praktično u svakom prelaznom roku, a i van njega, najviše priča je Aleksandar Mitrović. Mladi napadač srpske reprezentacije se poslednjih dana spominje kao potencijalno pojačanje Milana, Svonsija i Kvins Park Rendžersa, ali kako je za Blicsport potvrdio njegov menadžer Nenad Jestrović on neće menjati sredinu.\n"Procena je da Aleksandar ne treba da menja sredinu sada i on to izvesno neće učiniti. Prvo i osnovno, Anderleht ne želi da ga pusti. Takođe, Aleksandar je svestan da se timovi u zimskom prelaznom roku, da se tako izrazim, 'krpe', dovode igrače koji su im samo u tom trenutku potrebni, a on ne želi na taj način da menja sredinu. Pritom mu se porodica navikla na Brisel i ne želi da ide, samo da bi otišao", rekao je Jestrović.\nIpak, finasijske ponude mogu da prevagnu, pa i veličina klubova.\n"Za sada su to samo želje tih klubova, niko se nije do kraja izjasnio kako vidi Mitrovićevu ulogu. Pritom neki od tih klubova su u donjem domu svojih liga, pa je pitanje da li bi ta promena bila dobra za Aleksandra. Nije vreme da sada menja sredinu i ostaće u Anderlehtu", zaključio je Jestrović u razgovoru za Blicsport.


Boris Džonson zvanično postao premijer Velike Britanije | Novine Toronto\nBoris Džonson je zvanično postao premijer Velike Britanije, obećavajući da će tu državu izvesti iz Evropske unije i da za to neće biti izgovora.\nTereza Mej otišla je sa svojim suprugom u Bakingemsku palatu gde je kraljici Elizabeti Drugoj zvanično predala ostavku na funkciju premijera. Palata je saopštila da je kraljica prihvatila ostavku.\n"Nakon tri godine neosnovane sumnje u sebe, vreme je da promenimo ploču", rekao je Džonson ispred Vlade u ulici Dauning broj 10 gde je došao nakon posete kraljici.\nEvropski parlament upozorio je novog britanskog premijera na "ekonomski vrlo štetne posledice" istupanja Velike Britanije iz članstva u EU bez dogovora. Parlament je takođe potvrdio mogućnost izmene političke deklaracije uz sporazum o povlačenju, koji je London prihvatio, ali je dodao da sam sporazum ne može da bude izmenjen.\nVećina ekonomista navodi da bi izlazak Velike Britanije iz Unije bez dogovora izazvao velike ekonomske teškoće u zemlji. Britanska agencija za nadžor ekonomije predvidela je da bi Bregzit bez dogovora pokrenuo recesiju, doveo do naglog pada vrednosti funte i pada ekonomije od dva odsto za godinu dana. Bivši laburistički premijer Gordon Braun rekao je danas da bi Bregzit bez dogovora bio "čin ekonomskog samopovređivanja koji je potpuno u suprotnosti s nacionalnim interesom".


Deda Mraz paketićima obradovao i decu iz udruženja građana sa invaliditetom “Novi horizont” iz Borče – Novi Horizont\nPoslednjih dana stare godine, Deda Mraz je uz pomoć svojih prijatelja obradovao i decu iz udruženja osoba sa invaliditetom “Novi horizont” iz Borče.\nPodela novogodišnjih paketića organizovana je u nedelju 30. decembra. Igraonica “King 2” u Borči, kao jedan od prijatelja ove akcije, ustupila je prostor da se obraduju mališani iz ovog udruženja. Dok su deca u igraonici čekala Deda Mraza, zabavljao ih je mađioničar Koneli.\nOve godine podeljeno je 60 paketića koje je obezbedila nevladina organizacija Adra Srbija, a sve u okviru akcije “Deca pomažu deci” koja je projekat organizacije Adra Nemačka.\nOno što je ovu akciju izdvojilo je i činjenica da nisu paketiće dobila samo deca sa invaliditetom, već i deca čiji su roditelji osobe sa invaliditetom. Kao i obično, udruženje “Novi horizont” sprovodilo je dosledno svoje stavove i usmerilo nas na jedno sjajno inkluzivno druženje.\nTagged under: akcija, Borča, članovi, građani, nevladina organizacija, Nova godina, paketići, pokloni, prijatelji


Fenomen produženog kovida\n04/02/2021 04/02/2021 Tanja Drapšin kovid pandemija, produženi kovid\nU bečejskoj opštini je, prema zvaničnim podacima Štaba za vanredne situacije, od početka drugog talasa epidemije skoro 1500 stanovnika bilo pozitivno na koronavirus do sada. Iako je većina zaraženih sugrađana imala uglavnom ono što se naziva „lakšom kliničkom slikom“ bilo je i onih koji su veoma teško podneli ovu infekciju, kojima je virus zahvatio pluća ili su završili na bolničkom lečenju zbog drugih tegoba koje je koronavirus uzrokovao. Većina od njih koji su imali težu kliničku sliku, koji su imali upalu pluća ili su bili hospitalizovani svakako su imali teži oporavak ali čak i oni sa lakšom kliničkom slikom ili oni koji su potpuno bili asimptomatični, prema najnovijim istraživanjima Svetske zdravstvene organizacije, u veoma velikom procentu imaju sindrom produženog kovida, oko 10 % pacijenata u nekom blažem ili jačem obliku.\nProduženi kovid se manifesuje vrlo često kao produženo trajanje nekog od simptoma, jednog ili više, koji su imali i tokom infekcije kao što su: konstantan umor, otežano disanje, bolovi u zglobovima, bol u grudima, moždana „izmaglica“ odnosno gubitak koncentracije i slabljenje memorije, gubitak čula ukusa ili mirisa, glavobolja, problemi sa spavanjem.\nKada je takva manifestacija postkovid perioda oporavka u pitanju najveća je nepoznanica je koliko sve to može da traje jer je i fenomen produženog kovida skoro u istoj meri specifičan za svaki organizam posebno kao što je to bilo i samo delovanje virusa.\nKod pojedinih pacijenata koji se oporavljaju od kovida to traje nekoliko nedelja ali postoje i slučajevi kad traje i po nekoliko meseci. Takođe još uvek nije utvrđeno ni koje su dugoročne posledice produženog kovida i da li ih ima, za sada nema nekih naznaka da su posledice trajne ali je i činjenica da nije dovoljno vremena prošlo da bi mogli lekari da imaju relavantne pokazatelje. U svakom slučaju sve veći je broj onih koji su preležali kovid ali se i dalje teško oporavljaju i imaju još uvek veoma izražene simptome čak nedeljama i mesecima nakon negativnog testa.\nU nekim zemljama, kao što je Nemačka ili Velika Britanija, počele su da se otvaraju posebne bolnice za lečenje i tretman postkovid pacijenata. Kod nas to još nije u planu i njihovo lečenje se sprovodi individualno, od slučaja do slučaja. Zdravstveni sistem nam je i inače preopterećen još uvek lečenjem obolelih jer iako epidemija jenjava polako još uvek nije ni blizu kraja, tako da ne ostaje mnogo prostora za ozbiljnije praćenje pacijenata nakon bolničkog lečenja kao i pojave eventualnih dugotrajnih posledica.\nIpak svima koji osećaju bolove u grudnom košu preporučuje se kontrola 14 ili 28 dana nakon poslednjeg negativnog testa, a zatim u intervalima od po nekoliko meseci, u zavisnosti od rezultata radioloških i laboratorijskih nalaza.\nRaspored praćenja i kontrola može se po potrebi menjati, u skladu sa kliničkim stanjem pacijenta. Naročitu pažnju bi trebalo obratiti na promene na plućima koje mogu da se prate na osnovu rendgena i CT pluća.\nU svakom slučaju, potrebno je da svi koji su pregurali ovu infekciju virusom dobro obrate pažnju na pojave produženih simptoma i da se na vreme obrate lekaru.\n← Pregled kovid epidemije i vakcinacije u drugoj polovini januara\nKremasta piletina sa mlincima →


Biti prihvaćena, prvi izazov za mladu Avganistanku u vladi\nHosna Džalil kaže da ljudi kritikuju njeno imenovanje zato što smatraju da žene Avganistana nisu sposobne.\nHosna Džalil je sasvim svesna složenosti unapređenja bezbednosti i vladavine prava u Avganistanu, zemlji koja je zahvaćena ratom skoro četiri decenije, piše Radio Slobodna Evropa.\nMeđutim, nakon što je imenovana 5. decembra na visoku funkciju u Ministarstvu unutrašnjih poslova, prvi izazov za dvadesetšestogodišnjakinju iz Kabula je da bude prihvaćena.\n"Ljudi kritikuju moje imenovanje zato što smatraju da žene iz Avganistana nisu kompetentne", izjavila je Džalil za RSE u telefonskom intervjuu. "Ali to je prirodno zato što u bilo kojoj zemlji postoji otpor dok ona prolazi kroz promene".\nDok su neki Avganistanci pozdravili Džalilino imenovanje kao znak napretka koji su žene napravile od pada Talibana 2001. godine, njen izbor za zamenicu za politiku i strateške poslove doveo je do negativne reakcije nekih koji tvrde da je premlada i neiskusna za visoki položaj u ključnom sektoru bezbednosti.\nTalibani vode smrtonosnu, 17-godišnju pobunu protiv vlade u Kabulu koju podupire Zapad.\nOslabljene državne bezbednosne snage ne uspevaju da se odupru militantnim napadima i trpe rekordan broja žrtava. Vladavina prava i upravljanje državom su slabi.\nAli Džalil kaže da prihvata izazove i odbacuje kritike.\n"Moj cilj je bio da služim vladi, da imam poziciju u kojoj imam odgovornost i moć da donesem promene", rekla je Džalil za RSE. "Želim da napravim promene u korist moje zemlje."\nDžalil kaže da prihvata izazove i odbacuje kritike\nZa Džalil, njeno imenovanje je ostvarenje sna. Rođena je u Kabulu, a njena porodica preselila se u grad Gazni na jugoistoku. Magistrirala je poslovnu administraciju na Američkom univerzitetu u Avganistanu (AUAF), i radila je na planiranju politike u Ministarstvu rudarstva i nafte.\nEršad Ahmadi, bivši zamenik ministra spoljnih poslova i aktuelni potpredsednik za razvoj AUAF-a, rekao je da je Džalilino imenovanje "dobrodošao napredak".\nAktivistkinja za prava žena Vazma Frog izjavila je da je Džalilino imenovanje "važan korak", rekavši da je "vreme da se podrži više mladih žena koje preuzimaju odgovornost".\nPredsednik Ašraf Gani, koji je predvodio vladu nacionalnog jedinstva od 2014. godine, pokušao je da očisti korumpirane institucije i imenovao je desetine mladih, na zapadu obrazovanih Avganistanaca na pozicije u njegovoj administraciji, uključujući ministarstva bezbednosti i finansija, i kao više savetnike.\nŽene Avganistana igraju značajniju ulogu u Vladi više nego ikada pre, sa 11 žena zamenica ministara, tri ministarke i pet žena ambasadorki.\nDvadesettrogodišnja Dija Samad postala je najmlađa zamenica ministra u zemlji kada je u oktobru imenovana na poziciju u Ministarstvu zdravlja.\nTakve promene nisu dobro prošle kod onih koji Ganijeva imenovanja označavaju kao isključivo simbolična, kao i da su oni koje je imenovao neiskusni te da im nedostaju neophodne veštine.\nDiva Patang, bivša članica osoblja u ambasadi Avganistana u Londonu, oglasila se na Twitteru oko imenovanje Džalil, rekavši da predsednik predvodi "vladu iz vrtića".\nPatang je rekla da Vlada "uništava" budućnost mladih žena poput Džalil, za koju tvrdi da nemaju potrebne "veštine i iskustvo". Ona je navela da su novi zaposleni u vladi "kučići" koji će slediti naredbe.\nOmar Samad, analitičar i bivši avganistanski ambasador koji je savetovao visoke avganistanske zvaničnike, napisao je na Twitteru da je imenovanje Džalil pokazalo da je "nešto ozbiljno pogrešno u sistemu".


TEŠKA SITUACIJA U ITALIJI: Korona za 24 sata odnela preko 750 života! Kritično na odeljenjima intenzivne nege, fale im lekari\n19.11.2020. 11:05h 19.11.2020. 11:05h\nViše od 750 osoba je preminulo u poslednja 24 sata u Italji od kovida-19, a ukupno od početka pandemije do sada broj žrtava zaraze je 47.000, piše agencija Ansa.\nPrema saopštenju civilne zaštite, sada zabrinjava stanje na odeljenjima intenzivne nege, gde je prema medicinskim parametrima stanje kritično, budući da je 42 odsto kapaciteta zauzeto kovid-pacijentima, a u običnim odeljenjima bolnica 53 odsto pacijenata su oni koji se leče od korona virusa.\nLekari anesteziolozi upozoravaju da se kritično stanje u odeljenjima intenzivne nege ne može rešiti samo povećanjem broja bolničkih kreveta, već su potrebni i lekari specijalisti koji će lečiti zaražene, piše list "Hafington Post".\n"Stotine preminulih dnevno od kovida-19 nas upozoravaju da smo još u centru problema. Epidemiološka situacija je još uvek veoma teška, brojevi koji nam pokazuju kretanje zaraze su visoki, iako na prvi pogled se čini da se krivulja rasta novozaraženih usporava", izjavio je za list koordinator vladinog naučnio-tehničkog komiteta za praćenje pandemije Agostino Mioco.\nO teškoj situaciji u zemlji, prouzrokovanoj pandemijom kovida-19, govorio je italijanski premijer Djuzepe Konte na skupštini Federacije javnih preduzeća.\nKonte je, kako pise list "Koriere dela Sera", rekao da vlada primećuje rašireno socijalno i psihološko nezadovoljstvo građana zbog situacije u kojoj se nalaze i podsetio da je samo zajedničkim naporima i primenom odgovarajućih, iako nepopularnih mera ograničenja, moguće savladati zdravstvenu i ekonomsku krizu.\n"Ssto pre to uspemo, pre ćemo moći da se vratimo normalnoj proizvodnji i životu", rekao je premijer Konte.\nSI ĐINPING O VAKCINI PROTIV KORONE: Da bismo pobedili virus i oporavili svet, moramo da sklonimo nesuglasice u stranu\nSVET U PAKLU KORONE: Za 24 sata 536.224 novozaraženih, u Meksiku broj obolelih prešao milion, u Ukrajini rekordan broj slučajeva\nKOLIKO MASKE ŠTITE LJUDE KOJI IH NOSE? Mišljenja su podeljena, nova studija iz Danske izazvala polemike u javnosti\nKORONA NE PRESTAJE DA DIVLJA U SAD: U Njujorku se zatvaraju škole, u Nju Orleansu otkazan tradicionalni festival (VIDEO)\nItalijakoronaviruskorona viruspandemijaepidemijaobolelizaraženipreminulismrtni slučajbolniceintenzivna negazarazalečenjelekarianestezioloziepidemiološka situacijakovid-19korona


Predsjednik Crne Gore Milo Đukanović razgovarao sa ministrom vanjskih poslova SR Njemačke Hajkom Masom\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović razgovarao je sa ministrom vanjskih poslova SR Njemačke Hajkom Masom.\nOn je zahvalio Njemačkoj i njenoj Vladi na kontinuiranoj podršci Zapadnom Balkanu i Crnoj Gori. Integracija u EU ostaje strateški prioritet, i preduslov je stabilnosti i prosperiteta regiona.\nPosebno je istakao važnost saradnje u oblasti pravosuđa i ekspertsku podršku Njemačke u oblasti vladavine prava koja je umnogome doprinosila savladavanju izazova na putu integracije. Kao jedina zemlja kandidat sa otvorenim svim pregovaračkim poglavljima, Crna Gora je u poziciji da maksimalnu koncentraciju usmjeri na ispunjavanje privremenih mjerila u poglavljima 23 i 24, što bi omogućilo ulazak u fazu intenzivnog zatvaranja pregovaračkih poglavlja, kazao je Predsjednik. To bi, kako je ocijenio ministar Mas, doprinijelo dinamizaciji procesa, a podrška Njemačke takvim nastojanjima će biti nastavljena.\nMinistar Mas je izrazio zadovoljstvo susretom i potvrdio snažnu zainteresovanost Njemačke za aktuelnu situaciju u Crnoj Gori, dalje korake nakon nedavno održanih izbora i proces pristupanja EU. Njemačka je pratila izbore u Crnoj Gori, podrazumijeva se da priznaje njihove rezultate i naglašava važnost što skorijeg formiranja nove vlade, od koje Njemačka očekuje da dosljedno slijedi evropsku i euroatlantsku perspektivu, kao što je to bilo vidljivo kod stare vlade, onako kako smo navikli, kazao je Mas, dodajući da je Crna Gora pokazala kako se može konstruktivno djelovati i na Zapadnom Balkanu, a to nije nešto što se samo notira, nego se i poštuje u EU.\nMinistar Mas je potvrdio da Njemačka ostaje posvećena saradnji u pogledu pružanja odgovora na posljedice pandemije Covid-19 i izvan granica EU, i u tome Zapadni Balkan ostaje jedan od prioriteta.\nNa interesovanje njemačkog šefa diplomatije o procesima ekonomske integracije regiona, predsjednik Đukanović se saglasio sa ocjenom da kada je riječ o novim inicijativama kao što je tzv. Mini-Šengen, poštujući sve što doprinosi regionalnoj saradnji, mora se istovremeno paziti da se ne dupliraju stvari. On je saglasan i da je Berlinski proces najbolji okvir za dinamizaciju saradnje i ekonomsko povezivanje u cilju napretka zemalja i integracije u EU.\nNa bilateralnom planu, pozdravljena je saradnja u oblasti unutrašnjih poslova, odbrane i bezbjednosti i prepoznat obostrani interes za jačanje ekonomske saradnje i saradnju u oblasti zaštite životne sredine. Dvije zemlje imaju jasan interes da tijesno sarađuju i nastave dosadašnjim putem.


Keri traži pomirenje u Egiptu\nDržavni sekretar Džon Keri u razgovoru sa egipatskim predsednikom Mohamedom Morsijem u Kairu, 3. mart, 2013.\nDžon Kerij je tokom prve posete Egiptu rekao da će razmotriti korake koje bi SAD mogle da preduzmu da bi pomogle oživljavanje egipatske ekonomije\nAmerički državni sekretar Džon Keri se danas sastao sa egipatskim predsednikom Muhamedom Morsijem - na završetku svoje posete važnom regionalnom savezniku - zatraživši pomirenje sukobljenih frakcija u zemlji i podsticanje nepohodnih ekonomskih reformi.\nKeri je tokom prve posete Kairu u svojstvu šefa američke diplomatije, rekao da će razmotriti korake koje bi Sjedinjene Države mogle da preduzmu da bi pomogle oživljavanje egipatske ekonomije, ukoliko Egipat sklopi sporazum sa Međunarodnmim monetarnim fondom i dobije paket pomoći u iznosu od četiri milijarde i 800 miliona dolara.\nAmerički funkcioneri su rekli da Keri takođe planira da naglasi regionalnu ulogu Egipta, značaj mirovnog sporazuma sa Izraelom i mogućnost da posreduje u sukobu Izraela i organizacije Hamas u Pojasu Gaze. Keri se prethodnog dana sastao sa egipatskim ministrom spoljnih poslova i opozicionim političarima, od kojih su neki ipak odbili da se vide sa šefom američke diplomatije, rekavši da Vašington previše podržava egipatskog predsednika i njegove islamističke saveznike.\nMuhamed Elbaradej, jedan od lidera glavne opozicione koalicije u zemlji, Nacionanog fronta spasa, odbio je da se sastane sa Kerijem, ali je sa njim razgovarao telefonom. U američku ambasadu je došla otprilike polovina od 11 pozvanih opozicionih lidera. Keri je međutim izjavio da je došao da bi podržao egipatski narod, a ne da se svrstava uz strane u sadašnjem političkom sukobu u zemlji.


Štampane biorazgradive HDPE i LDPE kese - Master Plast Vršac\nHDPE i LDPE vreće i kese\nProizvodimo 4 vrste biorazgradivih kesa, sa takvom ekološkom proizvodnjom pokrivamo najčešće upotrebljavane vrste kesa: treger kese, butik kese sa banana ručkom, butik kese sa fleksibilnom ručkom i kese za apoteke...\nProces proizvodnje biorazgradivih kesa je mnogo jeftiniji, pa je i sam proizvod isplativiji za nabavku. Biorazgradiva kesa može da bude providna i u boji, na zahtev kupca, tanja je od plastične kese, oslobođena je prisustva genetski modifikovanih sastojaka, tako da može imati dodir sa namirnicama...\nProizvodnja biorazgradivih HDPE i LDPE kesa\nSvetska industrija se u potpunosti okrenula zaštiti životne sredine i unapređenju biorazgradivih materijala za svakodnevnu upotrebu. I u Srbiji je, po prvi put, pokrenuta proizvodnja ekoloških kesa od foto – biorazgradive plastike.\nBiorazgradiva folija se razgrađuje bez emitovanja metana i bez prisustva mikroorganizama, što znači da se ona sama pretvara u đubrivo, odnosno nije potrebno da se odnosi na deponiju.\nŠtampane biorazgradive kese – Master Plast\nBiorazgradive kese se mogu raditi sa štampom, takođe, proizvodimo kese po dimenzijama i karakteristikama naručioca.\nMaster Plast Vam nudi:\nFeliksa Milekera 30, 26300 Vršac\n+381 13 835 535\n+381 63 504 940\n© Master Plast Vršac 2013 - 2020.


Zakon predviđa da se razlika zarade koja prelazi 60.000 dinara oporezuje sa 20 odsto, dok će za razliku zarade iznad 100.000 dinara porez biti 25 odsto.\nIznos za koji će biti umanjene zarade uplaćivaće se u budžet istog dana kada se tim zaposlenima isplaćuju zarade, a Poreska uprava će po isteku kalendarskog tromjesečja kontrolisati da li je u prethodnom periodu ispoštovano to pravilo.\nZa nepoštovanje odredaba zakona predviđene su kazne od 50.000 do 150.000 dinara za odgovornu osobu i 500.000 do dva miliona dinara za instituciju.\nPrema ocjeni vlade, smanjenje zarada u javnom sektoru trebalo bi da pomogne rezanju budžetskog deficita.\nTo je, prema ocjeni predlagača, posljedica nekontrolisanog zapošljavanja i viših zarada u javnom nego u privatnom sektoru, pošto u Srbiji ima za pet do 10 odsto više zaposlenih u javnom sektoru na 1.000 stanovnika nego u drugim državama regiona, a zarade u javnom sektoru su za 35 odsto veće nego u privatnom.\nTagovi: javni sektorplatesmanjenjesrbija


Siniša Mali: Danas isplata po 10.000 dinara zdravstvenim radnicima, od ponoći počinje prijava mladih za pomoć od 100 evra\nPrijava traje do 30. januara, a novac će biti isplaćen 1.,2. i 3. februara\nZdravstveni radnici dobiće danas po 10.000 dinara jednokratne novčane pomoći, što je nastavak kontinuirane podrške zdravstvenim radnicima, ali i način da im država još jednom kaže hvala za sve što čine za svoju zemlju i građane, najavio je ministar finansija Siniša Mali. Dodao je i da noćas u ponoć počinje prijava mladih od 16 do 29 godina za državnu pomoć od 100 evra u dinarskoj protivvrednosti.\nSiniša Mali je gostujući u Jutarnjem dnevniku RTS-a rekao da će zdravstveni radnici u Srbiji, njih 122.462, dobiti novčanu pomoć u iznosu od po 10.000 dinara.\n"Reč je o zdravstvenim radnicima koji su zaposleni u zdravstvenom sistemu, u vojno-zdravstvenim ustanovama, u zavodima za izvršenje krivičnih sankcija, ustanovama socijalne zaštite čiji se rad finansira sredstvima iz budžeta, Zavodu za sport, Zavodu za zdravstvenu zaštitu radnika Železnica Srbije", rekao je Mali.\nMinistar finansija rekao je za RTS da noćas u ponoć počinje i prijava mladih od 16 do 29 godina za državnu pomoć od 100 evra u dinarskoj protivvrednosti.\n"Noćas u ponoć krećemo sa prijavama za 100 evra za sve mlade od navršenih 16 do navršenih 29 godina", najavio je Mali.\nSiniša Mali je naveo da prijava za 100 evra državne pomoći traje do 30. januara.\nPrijava se vrši elektronski, preko portala Uprave za trezor, a ministar je rekao da je proces prijavljivanja jednostavan.\n"Broj lične karte, JMBG i iz opadajućeg menija birate banku u koju želite da vam se uplati taj novac. Ako nemate račun u banci birate samo banku, a mi ćemo namenski račun otvoriti u toj banci za vas i nakon toga kada država isplati 100 evra sa ličnom kartom, svojim dokumentom odete i podignete taj novac", rekao je Mali.\nPrema njegovim rečima, novac će biti isplaćen 1., 2. i 3. februara.\n"Mi ćemo već od 1. februara krenuti u isplatu 100 evra na račune svih onih koji su se za ovu pomoć prijavili", rekao je Mali.\nDodaje i da će svi penzioneri u februaru dobiti po 20.000 dinara novčane podrške.\nOd 24. do 28. januara manifestacija 33. Smederevske Svetosavske svečanosti u Smederevu\nUlaz na sve programe je slobodan uz primenu mera zaštite od epidemije Covid-19.\nTim za škole doneo odluku kako će se od ponedeljka odvijati nastava: Osnovci od 1. do 4. u školskim klupama, đaci od 5. do 8. i srednjoškolci po kombinovanom modelu\nU nedelji od 12. do 19. januara 2022. godine broj obolele dece školskog uzrasta od 6 do 18 godina je bio 3.074\nOB "Stefan Visoki": 43 pacijenta na lečenju od Covida-19\nNa Covid pedijatriji hospitalizovano je jedno dete u pratnji majke.\n© 2022 PD RTV JASENICA D.O.O, 11420 Smederevska Palanka Sva prava zadržana. Dizajn i programiranje www.bummedia.net


BORENOVIĆ: Tražićemo novo brojanje glasova za sve nivoe vlasti | Banjaluka.net\nPredsjednik PDP Branislav Borenović smatra da je izborni proces 7.oktobra obilovao neregularnostima i nepravilnostima, te će u zakonskom roku tražiti novo brojanje glasačkih listića za sve nivoe vlasti, s posebnim akcentom na predsjednika RS i člana Predsjedništva BiH iz reda srpskog naroda.\n– Neophodno je utvrditi stvarno stanje i istinsku volju naroda u Republici Srpskoj – rekao je Borenović tokom sastanka sa generalnim konzulom Republike Hrvatske u Banjaluci Zlatkom Kramarićem i konzulom savjetnikom Antom Franjićem.\nBorenović je istakao važnost izmjena postojećeg Izbornog zakona, saopšteno je iz PDP.\n– Upravo zbog situacije u kojoj smo se sada našli, kada postoje veoma opravdane sumnje u regularnost izbora i prekrajanje izborne volje, pod hitno je potrebno izglasati izmjene Izbornog zakona. Svima treba biti u cilju da svaki budući izbori budu fer, pošteni i nesumnjivo izraz narodne volje – zaključio je Borenović.


Sneg ostavio 46.000 ljudi bez struje, deo Niša bez grejanja : Nadlanu.com\nObjavljeno 24. okt 2014. / 08:48:06\n"Vlažan sneg se lepi na lišće i obara stabla na žice pa su iz mreže ispali i 35-kilovatni dalekovodi. Sva sela su nam bez struje, a najkritičnije je na potezu prema Bistrici, Rutošima i Brijaču u Beloj Reci", rekao je Branislav Dilparić, direktor pogona Elekrodistribucije.\nSneg je prouzrokovao kolaps strujne mreže i na teritoriji opštine Ivanjica. U odeljenju za vanredne situacije u Čačku rečeno nam je da je bez struje ostalo oko 6.000 domaćinstava u kojima živi preko 12.000 stanovnika. U jednom trenutku pod naponom su bili samo naselje Ivanjica i Bukovica, dok su sva sela i mesne zajednice bili bez struje.\nStanari 80 stanova u soliteru u Ulici Maksima Gorkog 3, koji već tri dana nemaju grejanje, bezuspešno pokušavaju da saznaju kada će im radijatori biti topli. Stalno dobijaju obaveštenje da će „doći ekipa“, ali grejanja nema.


Ukrajinski i srpski problemi su zapravo nemački problemi\nUkrajinski i srpski problemi su zapravo nemački problemi\nDa li je trebalo da nas začudi što je – i pre nego što je avion ruskog predsednika Vladimira Putina sredinom oktobra sleteo u Beograd – Špigl preteće uporedio današnju Srbiju sa Ukrajinom od pre godinu dana. Istina, nemački magazin nije neposredno pominjao mogućnost rata na Balkanu, nego je samo naveo sve življu i opasniju srpsku dilemu između ulaska u EU i razvijanja čvršćih odnosa sa Rusijom.\nMožda bi naši ovde prisutni nemački prijatelji bolje od mene odgovorili na ovo pitanje, tek nije li današnje nemačko očajavanje nad sudbinom podeljene Ukrajine i brigom da se slično ne ponovi na Balkanu i Srbiji nešto više od brige za tzv. „regionalnu stabilnost“? Nije li ta briga zapravo projekcija sopstvenog straha? Nisu li jučerašnji problem Ukrajine i današnji problem Srbije zapravo samo sutrašnji problem Nemačke?\nIstina, problem geopolitičkog raskršća Ukrajine i Srbije, ili barem curenja vremena za njegovo rešavanje (u našem slučaju), javlja se i kao rezultat njihovog dvoipodecenijskog polititičkog, ekonomskog i svakog drugog urušavanja. Sa druge strane, to opasno geopolitičko raskršće, na kome je Ukrajina pala u krv i na kome će Srbija tek da doživi svoju dramu, Nemačku suočava sa pitanjem same logike njenog postojanja. Naime, možemo samo da zamislimo užas nemačke političke elite suočene sa činjenicom da se ekonomski lider Evrope i zemlja najvećeg posleratnog rasta na Starom kontinentu u svom političkom odnosu sa SAD nije ni malo pomerila od namesničke uloge Konrada Adenauera.\nSAOBRAŽAVANjE POLITIKE I EKONOMIJE\nJer logika i smisao samog postojanja nemačke države sastoje se u sasvim neizvesnom raspletu: da će u narednoj deceniji Berlin biti prinuđen da svoj ekonomski rast prilagodi niskom stepenu svoje političke suverenosti. Ostajanje u atlantističkoj paradigmi već je započelo taj proces saobražavanja: možemo da zamislimo užas nemačkih ekonomista i privrednika pred pomisli da uvlačenjem u ekonomski rat protiv Rusije ovogodišnji rast neće preći 1,5 odsto. Ali to zaista jeste povratak u prirodno stanje – prilagođavanje nemačke ekonomske težine političkoj. To isto bio bi i nemački prelazak u kontinentalističku paradigmu, s tim što bi ona tada spasavala svoj visoki privredni rast, prilagođavajući mu svoj politički status rastom stepena državnog suvereniteta. Za sada, međutim, nema naznaka da je nemačka politička klasa spremna da plati cenu za to.\nNaravno, niko upućen u današnju nemačku dilemu ne veruje da je reč o privremenom problemu koji je izazvan ukrajinskom krizom i koji će proći njenim rešavanjem ili zamrzavanjem. Da nije tako, potvrđuju tajni (zašto su tajni?) pregovori o transatlantskoj trgovini između SAD i EU, prema kojima, na osnovu onoga što curi iz tih pregovora, Evropa na čelu sa Nemačkom može da se nada statusu atlantske kolonije, skoro istom onakvom kakav u odnosu prema Nemačkoj imaju zemlje južnog i istočnog oboda EU ili zemlje u evropskoj čekaonici, poput Srbije.\nBrisleska EU, koja je žrtvovala mir u Ukrajini i koja definitivno ne može da bude okvir za razvoj Srbije, danas se prvi put pokazuje i kao tesan okvir za razvoj Nemačke. Ono što je još važnije – i za Ukrajinu, i za Srbiju, i za Nemačku – briselska EU ni za jednu od tih zemalja danas više nije ekonomsko, pa ni političko pitanje u užem smislu, već pre svega pitanje unutrašnje bezbednosti. I to pitanje bezbednosti aktivirano je u svakom slučaju: i u slučaju ostajanja, odnosno ulaska u briselsku EU, i u slučaju pravljenja distance prema njoj.\nRazlikovanje briselske EU – koje svojim problemom, videli smo, okuplja čak i takko različite zemlje kao što su Srbija i Nemačka – i Evrope kao zajednice nacija – jedina je metodologija za razrešavanje srpske geopolitičke aporije, koja traje u kontinuitetu već četvrt veka. Naime, Srbija, kao i Rusija uostalom, u najširem kulturnom smislu jeste evropska zemlja. U političkom smislu, međutim, ona jeste, opet isto kao i Rusija, omrznuti Drugi, koga je u briselsku EU moguće integrisati samo dezintegrisanog i oborenog na kolena. Ako je to moguće pravdati makar i tako rđavim rasnim argumentima kao što su rusko i srpsko pripadanje istočnoj duhovnosti, kako onda pravdati današnji pritisak brisleske vašingtonske Evrope na Nemačku.\nEVROPSKI LOGORSKI KAPO\nTa činjenica svedoči pre svega o tome da je zaoštravanje između briselske i Evrope nacija doživelo svoju najvišu istorijsku kulminaciju, koja će narednih godina biti i opasan i spasonosni trend evropske politike. Početak ozbiljne evropske reakcije na tu opasnost video se na ovogodišnjim izborima za Evropski paralment, gde se u uspehu evroskeptičnih stranaka u zemljama Zapadne Evrope mogla prepoznati reakcija na pogubnu funkciju briselske EU, a u zemljama Južne Evrope na neodrživu ulogu Nemačke kao neke vrste evropskog logorskog kapoa, koji svoje gubitke u atlentističkoj paradigmi kompenzuje u zemljama drugog prstena EU, uništvajući ih bržim tempom nego što Vašington steže konopac oko vrata Berlina.\nZbog toga Evropa ponovo postaje polje dinamičnog političkog dešavanja. Razjedinjenost i pad, koje joj obezbeđuje opstanak u atlantističkoj paradigmi, obećavaju joj novi rat. Ulazak u kontinentalističku paradigmu, istina, još joj ne garantuje mir, ali joj garantuje perspektivu. Aktuelni procesi tog tipa u Srbiji odmakli su toliko daleko da je sve manje verovatno da neće veoma bolno kulminirati u narednih godinu dana. Naravno, sasvim izvestan poraz SAD u Ukrajini, gde su one naterane na drastična rešenja – ili da stotinama milijardi dolara spasavaju Ukrajinu ili da otvoreno ratuju protiv Rusije, jer su poražene na širokom polju međurešenja između te dve krajnosti – otvara im Balkan, mesto na kome imeju gustu mrežu pete kolone, kao moguće novo žarište krize i pritiska na Evropu. Nemačka je, sa druge strane, danas veoma zainteresovana za mir na Balkanu, za koji strahuje dok njeni magazini porede Srbiju i Ukrajinu. Koliko god, međutim, bila zainteresovana za taj mir, Nemačka i svojim pozicioniranjem i u Ukrajini i u Srbiji – od Kosova i Metohije do srpske ekonomije – nije snažan faktor mira, slabeći svojom atlantističkom inercijom lokalne aktere koji mogu da stabilizuju prilike.\nNa taj način pred nama još jednom oživljava Evropa od pre sto godina: kada je kontinent toliko želeo da sačuva mir i kada je toliko radio za rat.\n(Izlaganje na međunarodnoj konferenciji „Nova Evropa: Pariz-Berlin-Moskva-Beograd“, održanoj 18. oktobra 2014. u Beogradu u organizaciji fonda Dostojanstvo)


Florens Artman uhapšena ispred Haškog tribunala (video) - Sputnjik Srbija\n08:48 05 Jul 2020\nFlorens Artman uhapšena ispred Haškog tribunala (video)\n© Wikipedia / Amadalvarez\n12:54 24.03.2016 (osveženo 14:33 24.03.2016) Preuzmite kraći link\nBivša portparolka Haškog tužilaštva Florens Artman uhapšena je danas u Hagu pošto je ranije bila osuđena zbog nepoštovanja suda.\nHapšenje bivše portparolke Haškog tužilaštva pokušale su da spreče „Majke Srebrenice“, koje su je okružile i na taj način pokušale da je zaštite.\nArtmanova je uhapšena na ulazu u zgradu Tribunala, gde se danas izriče prvostepena presuda ratnom lideru RS Radovanu Karadžiću.\nLuka Karadžić: Radovana je Bog poslao da zaštiti sva tri naroda u BiH\nFlorens Artman, francuska novinarka i bivša predstavnica za štampu tužilaštva Haškog tribunala, proglašena je 14. septembra 2009. krivom za delo nepoštovanje suda i osuđena na novčanu kaznu u iznosu od 7.000 evra.\nPresudu je izreklo Specijalno veće Tribunala, kojim je predsedavao južnoafrički sudija Moloto, a u čijem su sastavu još i sudije Liu iz Kine i Ginej iz Turske.\nTribunal završava mandat 2017. godine\nSpecijalno veće je zaključilo da je Flerans Artman „svesno i hotimično objavila sadržaj, navodne efekte i poverljiv karakter“ dve odluke Žalbenog veća u predmetu Slobodana Miloševića. Tim odlukama su, podsetimo, odobrene zaštitne mere, odnosno poverljivost dokumenata Vrhovnog saveta odbrane SR Jugoslavije, dostavljenih Tribunalu za potrebe suđenja Miloševiću.\nHag pozvao Vladu na raspravu povodom slučaja radikala\nŠešelj mora u Hag pre izbora?\nHag: Novo suđenje Stanišiću i Simatoviću\ndokumenta, Haški tribunal, hapšenje, Florens Artman, Slobodan Milošević, Hag\n05/07 08:36 „Ropstvo, genocid i rat“: Američka zastava u plamenu ispred Bele kuće /video/\n05/07 08:23 Senzacija na društvenim mrežama: Da li će Kim Kardašijan postati prva dama Amerike /foto/\n05/07 08:08 Skandalozna odluka: London predao zlatne poluge lideru venecuelanske opozicije\n05/07 07:44 Novi putevi i kuće: Dejr el Zor se diže iz pepela /video/


Programima uzajamnog priznavanja – koji će omogućiti da se proizvodi i usluge stavljaju u promet na celom CEFTA tržištu sa dokumentom koji priznaju sve članice;\n„ZRT će dodatno stimulisati aktivnosti u CEFTA-I i CEFTA stranama. Naš posao u naredne četiri godine je da ostvarimo konkretne rezultate za dobrobit naših preduzeća i građana. Želimo da smanjimo vreme čekanja na prelazima za 30% i učinimo trgovinske procedure efikasnijim, što očigledno izvoznicima smanjuje troškove i štedi vreme. Želimo da regionalno tržište dovedemo do svih kompanija i privrednika kroz internet prodaju i da promovišemo trgovinu “bez papira”. Sve to kako bismo pomogli našem regionu da uhvati korak sa usvajanjem EU standarda i približili ga tržištu EU”, rekao je ovim povodom Emir Đikić, direktor CEFTA sekretarijata, koji će učestvovati na sastanku.


Naslovna/Društvo/Trivić: Veće plate za nastavnike i visokoobrazovane u prosvjeti i kulturi\nU Republici Srpskoj će od 1. januara biti povećane plate nastavnicima i zaposlenim u oblasti prosvjete i kulture sa visokom stručnom spremom, rekla je ministar prosvjete i kulture Natalija Trivić.\nNavodeći da su plate u obrazovanju i kulturi stagnirale 11 godina, Trivićeva je istakla da se povećanje odnosi na više od 13.500 zaposlenih u osnovnom i srednjem obrazovanju.\nOna je istakla da će plate zaposlenih u prosvjeti i kulturi biti povećavane u kontinuitetu do 2022. godine, kada bi trebalo da budu izjednačene sa platama zaposlenih u javnoj upravi.\n“Svi dalji platni razredi biće razmatrani u toku januara prilikom donošenja novog zakona o platama u Republici Srpskoj”, rekla je Trivićeva novinarima u Banjaluci nakon sjednice Sindikata obrazovanja, nauke i kulture Republike Srpske.\nOna je istakla da će se u januaru intenzivno raditi na donošenju zakona o platama u osnovnom i srednjom obrazovanju, kao i zakona o platama zaposlenih u kulturi, za čim se ukazala potreba nakon što je Vlada reorganizovana, odnosno visoko obrazovanje ušlo u nadležnost Ministarstva za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo.\nTrivićeva je podsjetila da je Narodna skupština Republike Srpske na posljednjoj sjednici usvojila budžet za 2019. godinu u kojem su predviđena i dodatna 22 miliona KM za povećanje plata zaposlenih u oblasti obrazovanja i kulture.\nPredsjednik Sindikata obrazovanja, nauke i kulture Republike Srpske Dragan Gnjatić rekao je da od 1. januara predstoji povećanje plate zaposlenima u prosvjeti i kulturi.\n“Zadovoljan sam činjenicom da su u budžetu Republike Srpske za narednu godinu planirana dodatna 22 miliona KM za bruto plate zaposlenih u svim oblastima obrazovanja i kulture. Taj novac treba raspodijeliti pošteno i korektno”, smatra Gnjatić.\nOn je ponovio da su zahtjevi sindikata jasni, da što prije bude ispravljena nepravda koja traje 11 godina, odnosno da budu izjednačeni platni koeficijenti za sve radnike u prosvjeti i kulturi.\n“Tražimo najmanje osam odsto za sve zaposlene bez obzira na kojim pozicijama rade i kakve su im stručne spreme. Tražimo da aktivno učestvujemo u izradi seta zakona o platama koji bi trebalo da bude urađen što prije”, dodao je Gnjatić.\nPrema njegovim riječima, sindikat traži da u te zakone budu unesena zanimanja koja već postoje u sistematizaciji radnih mjesta u svim oblastima obrazovanja i kulture, a koja nisu predviđena važećim zakonom o platama.\nMinistarstvo prosvjete i kulture RS Natalija Trivić plate


13 godina od kada je general Halilović prvosnažno oslobođen u Hagu! – Religis\nIzvodeći samo jednog svjedoka odbrane, general Halilović je, pobjedio sve neistine ove podmetnute i montirane optužnice\nPrije 13 godina, Žalbeno vijeće Tribunala u Den Haagu, izreklo je konačnu, oslobađajuću presudu generalu Seferu Haliloviću, osnivaču i prvom komandantu Armije Republike BiH.\nProces protiv generala Halilovića trajao je punih 6 godina. Protiv njega je izvedeno 42 svjedoka od čega su, zanimljivo, njih više od 30 bili pripadnici vojno-policijsko-bezbjednjačkih struktura iz Sarajeva.\nIzvodeći samo jednog svjedoka odbrane, general Halilović je, pobjedio sve neistine ove podmetnute i montirane optužnice. Jedini je bosanskohercegovački general koji se iz Den Haaga, vratio čistih ruku i sa oslobađajućom presudom. U pravnom, historijskom i političkom smislu to je ogroman kapital za Bosnu i Hercegovinu.


Zastupnik Vibor Handžić na Jedanaestoj radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj dana 15.07.2019.godine, u okviru tačke Dnevnog reda "Poslanička/zastupnička pitanja, inicijative i odgovori", a u skladu sa članom 213. Poslovnika Skupštine Kantona Sarajevo pokrenuo je zastupničku inicijativu za izmjenu Zakona o porezu na promet nekretnina i porezu na naslijeđe i poklone Kantona Sarajevo („Službene novine Kantona Sarajevo” broj 28/18).\n- Molim ministarstvo da razmotri mogućnost uvođenja nove regulacije rada semafora u ulici Maršala Tita kod Alipašine džamije.\nZastupnik Vibor Handžić na Devetoj radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj dana 19.06.2019.godine , u okviru tačke Dnevnog reda "Poslanička/zastupnička pitanja, inicijative i odgovori", a u skladu sa članom 214. Poslovnika Skupštine Kantona Sarajevo postavio je sljedeće zastupničko pitanje:\n- Da li postoji mehanizam kontrole nad provedbom procesa procedure sufinansiranja zapošljavanja pripravnika u Kantonu Sarajevo?\n- Molim ministarstvo da razmotri mogućnost uvođenja nove regulacije rada semafora na ukrštanjima ulica Hercegovačka i Zvornička i Kupreška i Zvornička (Općina Novo Sarajevo) zarad bolje prohodnosti.\n- Podnosim inicijativu za izradu registra stanja i namjene objekata ustanova predškolskog obrazovanja JU ’’Djeca Sarajeva”.\nZastupnik Vibor Handžić na Sedmoj radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj dana 17.04.2019. godine, u okviru tačke Dnevnog reda "Poslanička/zastupnička pitanja, inicijative i odgovori",a u skladu sa Poslovnikom Skupštine Kantona Sarajevo uputio je zastupnička pitanja Ministarstvu zdravstva i Zavodu zdravstvenog osiguranja KS.\nZastupnik Vibor Handžić na Šestoj radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj dana 26.03.2019. godine, u okviru tačke Dnevnog reda "Poslanička/zastupnička pitanja, inicijative i odgovori", a u skladu sa Poslovnikom Skupštine Kantona Sarajevo pokrenuo je zastupničku inicijativu prema Ministarstvu pravde i uprave Kantona Sarajevo i JP "Televizija Kantona Sarajevo" d.o.o. da se pokrene produkcija školskih programa koji će pratiti nastavne planove i programe u osnovim i srednim školama u Kantonu Sarajevo. Također molim da mi se dostavi informacije koje se trenutno emisije dječijeg i edukativnog sadržaja realizuju u produkciji JP "Televizija Kantona Sarajevo" d.o.o.


Izvor: Luftika.rs, 03.Dec.2021, 20:01\nToliko će za ove usluge dobiti izabrana firma Smart Match Solutions iz Beograda.\n>> Pročitaj celu vest na sajtu Luftika.rs << /> Na tenderu je PIO obezbedio izradu 165.000 primeraka obaveštenja za penzionere, digitalnu gravuru metalne kopče na notesu od eko kože i 300 komada novogodišnjih četitki u koverti.\nNa poziv PIO fonda su pristigle dve ponude, izabrana kompanije Smart Match Solutions i firme Krones iz Prijepolja čija je ponuda bila povoljnija, ali su od nje odustali jer ne ispunjavaju zahtevane finansijske kapacitete, piše Nova ekonomija.\nPrintscreen/APR Prošle godine firma je imala ukupne poslovne prihode od 8,6, a 2019. 8,3 miliona dinara. To znači da je vrednost samo jedne nabavke PIO fonda više od polovine dosadašnji godišnjih prihoda kompanije.\nFirma je u toku 2021. dobila posao na osam javnih tendera od gradskih uprava Niša, Pančeva, Smedereva, Šapca i Agencije za bezbednost saobraćaja.\nPrvi posao u procesu javne nabavke dobila je u decembru 2020. godine od gradske uprave Pančeva. Poslovi se odnose na organizaciju kampanja, izrade promotivnog materijala, kao i analize efekata kampanja.\n“Tehnička specifikacija predmetne javne nabavke definiše pozicije koje nisu u skladu sa svrhom, namenom i vrednošću javne nabavke, odnosno predstavljaju neekonomično trošenje javnih sredstava”, piše u jednom od pitanja.\n“Većina pozicija u tehničkoj specifikaciji zahteva tehnike štampe uz pomoć specifične opreme što nije uobičajeno za usluge štampanja informativnog i propagandnog materijala koje su predmet javne nabavke”, piše u jednom od pitanja potencijalnih ponuđača.\nPIO fond je odgovorio da je, kroz prethodne postupke, “uvideo svoje potrebe koje nisu uticale na cenu”, kao i da su imali “više ponuda koje su bile prihvatljive tako da konkurencija nije ograničena”.\nJUGpress.com: Fond PIO plaća 5,9 miliona dinara za čestitke\n20:28: Dačić: Raspisivanje parlamentarnih i lokalnih izbora 15. februa...\n20:27: Krivokapićev kabinet: Koaliciju DPS i URA zanimaju samo zakulisn...\n20:25: Gimnazija u Prokuplju blista novim sjajem\n03.Dec.2021: Novi Sad


Cipras i Vučić dogovorili zajedničku sjednicu vlada u Solunu - Moja Hercegovina\nPočetna / Cipras i Vučić dogovorili zajedničku sjednicu vlada u Solunu\nVlade Grčke i Srbije na proleće će u Solunu održati zajedničku sednicu, za koju će biti pripremljene konkretne mere saradnje dve države koje su danas dogovorene, najavio je premijer Aleksandar Vučić.\n“Sedam godina nismo imali susrete na nivou premijera. Važno je da oni budu češći. Dogovorena je zajednička sednica vlada, mi to zovemo ‘visoki savet dvojice premijera'”, najavio je Aleksandar Vučić na konferenciji za novinare posle sastanka sa grčkim kolegom Aleksisom Ciprasom.\nOn je rekao da će se za taj sastanak pripremiti konkretne mere saradnje koja je danas dogovorena, jer se, kako je rekao, “ništa ne menja u jednom i tom mapom puta koju smo danas uredili”.\nJedna od tema dvojice premijera bila je i pruga od Beograda do Soluna. Vučić je rekao da je za obe zemlje važno da se izgradi bolja pruga koja bi spajala dva grada.\n“Mi sa naše strane imamo dodatni problem, jer je teretnom saobraćaju potrebno 49 sati od Budimpešte do Soluna. Ako bismo smanjili na 30 sati do 2020. godine naše železnice bi imale stotine miliona zarade. Putnički saobraćaj između Beograda i Soluna bi novom prugom mogao da traje šest sati”, rekao je Vučić.\nOn je istakao da je trgovinska razmena sa Grčkom u 2016. godini bila oko 390 miliona evra i dodao da je to nedovoljno. Naglasio je da je važno da se poveća izvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u Grčku, na čemu je, kako je rekao, Srbija zatajila.\nPremijer Srbije zahvalio se Grčkoj što nije priznala nezavisnost Kosova i rekao da se nada da će takav stav imati i ubuduće.\n“Grčka je jedna od ključnih zemalja na Balkanu i u regionu jugoistočne Evrope”, kazao je Vučić i dodao da se zahvlajuje i na podršci koju Grčka pruža Srbiji na putu ka EU.\nPremijer Grčke Aleksis Cipras naveo da je razgovor za Vučićem bio konstruktivan i istakao da su narodi Srbije i Grčke povezani značajnim vezama, koje su zasnovane na poštovanju, prijateljstvu i solidarnosti.\n“Postoje zajedničke tradicije, zajednički put u teškim istorijskim trenucima, naši narodi su se našli na istoj strani u Drugom svetskom ratu boreći se za ideale i vrednosti. Niko ne može da zaboravi, tokom teških muka sa kojima se susreo srpski narod tokom bombardovanja da se Grčka našla uz Srbiju. Pokušavamo da obezbedimo mir i stabilnost na Balkanu, poštujem želju Srbije da posane članica EU”, rekao je Cipras.\nGrčki premijer je naveo da je obeležavanje 150 godina diplomatskih odnosa dve zemlje povod kako bi se još više ojačali i naglasio da treba iskoristiti sve mogućnosti i kapacitete.\nU razgovoru sa Vučićem naročito je istaknuta ekonomska saradnja i njeno jačanje kako bi postala strateška.\n“Istakli smo činjenicu da za građane Srbije Grčka predstavlja značajnu turističku destinaciju. Organizovaćemo Savet za saradnju koji će prvi put zasedati u Solunu narednog proleća, razgovarali smo o infrastrukturi, energetici, značajan je plan za železničko povezivanje Beograda i Soluna, da zbližimo dve zemlje još više stvarajući savremenu železničku mrežu, koja će pružiti mogućnost i za robu da stigne brzo do Beograda”, naveo je Cipras.\nPremijer Grčke kaže da je bilo reči i o regionalnim dešavanjima, istakavši da se Balkan suočava sa svojim izazovima.\n“Zabrinut sam zbog zvukova nasilja i terorizma koji se javljaju u našem području, želimo stabilnost i napredak, budućnost Balkana mora da bude izgrađena na osnovama međunarodnog prava. Istakli smo ključnu ulogu Srbije za mir i stabilnost na ovom području. Treba da ojačamo dijalog vezan za izbegličko pitanje, da izbegnemo pojave kao one od prošle godine, da ne budu jednostrane radnje”, zaključio je premijer Grčke.\nTagsaaleksandar vučić aleksis cipras\nJerković: Nisam tražio dio Republike Srpske


Za ovo nam treba datum, zato što ljudi vole da se sete kada su popušili poslednju cigaretu. „Bilo je to kada mi se rodio prvi sin“, „Poslednju sam zapalio kada smo pobedili na Olimpijskim igrama…“. Ako ste zaista rešili da ostavite pušenje 1. januara, pazite da se ne predozirate 31. decembra 2013.\nMnogi su nakon prvog ozbiljnog pijanstva rekli: „Više ni kap!“. Međutim… Zato je sada idealno vreme da se prisetite svih situacija kada ste prekršili obećanje i kako ste se tada osećali. Možda vam opet pripadne muka…\nUkoliko zaista želite da ispunite ovo obećanje, prvo izračunajte koliko ste dužni i koliko je potrebno mesečno da izdvajate kako biste se ratosiljali duga. Takođe, recite sebi da ćete se sigurno, ali sigurno setiti ove odluke kada budete ugledali cipele na kojima „piše vaše ime“.\nOva odluka, nažalost, ne zavisi samo od vaše volje, već i do finansija. Ali, ako ne možete na daleke destinacije, obiđite svoju zemlju ili barem grad, mesto u kojem živite. Iskoristite svaki vikend da negde šmugnete, to će vam posebno značiti ukoliko ste rešili i da ostavite cigarete ili da smršate. Još ako na putovanje ponesete neku knjigu, ili krenete u društvu porodice… „ubijate dve muve jednim udarcem“. Mada, u tom slučaju odluka o štednji pada u vodu.


Gola sutkinja Vrhovnog suda FBiH razriješena dužnosti – SodaLIVE.ba | Lukavački info portal\nSutkinja Vrhovnog suda Federacije E. B. prvostepenom odlukom Disciplinske komisije za sudije Visokog sudskog i tužilačkog vijeća (VSTV) BiH razriješena je dužnosti, nakon što je naočigled građana i uposlenika Općine Centar gola vježbala u svom uredu, u Palači pravde, saznaje „Dnevni avaz“.\nSutkinja je razriješena presudom Disciplinske komisije donesenom 27. januara, i to nakon što je ustanovljeno da je počinila disciplinske prekršaje „ponašanje u sudu i izvan suda koje šteti ugledu sudijske funkcije“ te „ponašanje koje predstavlja kršenje službene dužnosti koja dovodi u pitanje povjerenje javnosti u kredibilitet sudija“.\nU odluci Komisije navedeno je da je sutkinja 16. maja, između 8.05 i 8.45 sati, u svom uredu na prvom spratu zgrade u kojoj je smješten Vrhovni sud FBiH, u svojstvu sudije, a nakon što se razodjenula na uredskom stolu smještenom nedaleko od prozora, u ležećem položaju, izložena pogledima pojedinih osoba iz zgrade Općine Centar, neprimjereno nosiocu sudijske funkcija, izvodila vježbe.\nPojedine osobe iz Općine to su posmatrale i slikale, nakon čega su, kako se navodi, fotografije objavljene u „Dnevnom avazu“. U obrazloženju odluke navedeno je da je sutkinja bila izložena i pogledima građana s ulice i trolejbuskog stajališta.


PROTESTI U NOVOM SADU POMERENI, PRIDRUŽUJU SE PROTESTU U BEOGRADU ZA 1. MAJ\nProtest “Protiv diktature” u Novom Sadu se neće održavati narednih dana, a organizatori su pozvali građane da se pridruže sindikalnim protestima koji će 1. maja biti organizovani u Beogradu.\nOrganizatori protesta iz Novog Sada su trenutno u Beogradu, gde zajedno sa studentima iz ostalih gradova rade na strategiji i planiranju načina za ostvarivanje zahteva koji su postavljeni, saopšteno je na stranici “Protiv diktature i sistema Novi Sad”, na društvenoj rmeži Fejsbuk.\nDodali su da će Novosađani na vreme biti obavešteni kada će biti nastavljeni protesti u glavnom gradu Vojvodine i poručili da su dosadašnejprotestne šetnje “tek početak”.\n“Moramo naglasiti da kratko pauziranje sa protestima nikako ne znači odustajanje od borbe. Protest u vidu šetnje nije i ne treba biti jedini mehanizam pritiska putem kojeg se traži ostvarivanje nekih zahteva. U ovom periodu ćemo se više posvetiti i drugim vidom organizacije koji nije ništa manje bitan od samog protesta”, navodi se u u saopštenju.\nOrganizatori protesta “Protiv diktature” koji su se u Novom Sadu održavali od 3. aprila su dodali i da se posle prvomajskih praznika i dogovora vraćaju na ulice, kada se u okviru protesta može očekivati više od šetanje jer, kakao kažu, “ovo je tek početak”.


mondo brifing subota 9.12.2017. | MTELBA\nBRIFING: Lukačevo pismo, ponavljanje istorije...\n09.12.2017. | 10:43 > 10:49\nKoliko ćemo da se zadužimo nakon povećanja akciza, ko će biti kandidati vladajuće koalicije, šta je o Salkiću napisao Lukač i šta se događa u Ambasadi BiH u Teheranu. Sve na jednom mjestu u MONDO Brifingu.\nBez akciza nema kredita\nDirektor Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) za BiH Jan Braun izjavio je da skoro pola milijarde evra kredita namijenjenih BiH čeka dok ne bude riješeno pitanje akciza.\nBraun je precizirao da je 221 milion evra blokiran zbog akciza, plus 250 miliona koji bi bili potpisani ove godine.\n"Sve je zaustavljeno dok se ne riješi pitanje akciza, odnosno način na koji ćete vraćati kredite", rekao je Braun za "Dnevni avaz".\nBraun je naglasio da su akcize temelj bez kojeg je nemoguće sagraditi auto-put.\nOn je istakao da je fokus interesa i ulaganja EBRD u BiH izgradnja auto-puteva i dodao da ova finansijska institucija dijeli stav Međunarodnog monetarnog fonda i Evropske komisije da je najbrži, najlakši i najefikansiji način za gradnju auto-puteva usvajanje dodatnih akciza.\n"Samo su dva moguća izvora za otplatu dugova koji se stvore. Prvi su akcize, a drugi smanjenje javne potrošnje", istakao je Braun.\nPrema njegovim riječima, akcize su najbolje rješenje, jer je sve čisto, transparento i sakupljeni novac ide direktno na račun entitetskih preduzeća nadležnih za auto-puteve.\nPonavljanje istorije na izborima\nMilorad Dodik i Željka Cvijanović najizvjesniji su kandidati vladajuće koalicije za pojedinačne funkcije na narednim opštim izborima, piše danas „Euroblic“ pozivajući se na izvore u SNSD-u.\nNiko iz vladajućih stranaka ovu informaciju nije potvrdio, a list navodi da su u igri još i Siniša Karan, te Nebojša Radmanović. Napominje se da bi kandidaturom za Predsjedništvo BiH Milorad Dodik ponio dobar dio kampanje na svojim leđima, odnosno da bi svojim autoritetom pogurao i Cvijanovićku koja bi se kandidovala za predsjednika.\nImajući u vidu da su najozbiljniji kandidati opozicije Mladen Ivanić (za predsjednika) i Mirko Šarović (za člana Predsjedništva), moglo bi da dođe do svojevrsnog ponavljanja istorije, odnosno reprize duela iz prošlosti. Dodik i Šarović su bili protivkandidati za predsjednika RS 2000. godine, kada je pobijedio Šarović, a Ivanić i Cvijanovićeva su prije tri godine odmjerili snage u trci za Predsjedništvo BiH kada je više glasova osvojio Ivanić.\nŠta je Lukač napisao o Salkiću\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač naveo je u otvorenom pismu da potpredsjednik Srpske Ramiz Salkić ovih dana u javnost plasira opasne poruke, koje su u službi raspirivanja međuetničke i vjerske netrpeljivosti.\nLukač je u pismu upozorio Salkića da svojom nepromišljenošću poziva na urušavanje Ustava i zakona Srpske i BiH.\n"Pozivanjem OHR-a, ostalih međunarodnih organizacija i Upravnog odobra za sprovođenje mira u BiH da prenesu pitanje javne bezbjednosti građana sa entiteta na nivo BiH, direktno urušavate ustavni poredak ove zemlje", istakao je Lukač u pismu, koje je sinoć objavio RTRS.\nLukač navodi da Salkić poziva predsjednika i članove Vlade Srpske, predsjednika Srpske i druge srpske funkcionere da svojim djelovanjem smire nacionalne strasti zarad mira i stabilnosti, iako ih upravo on raspiruje svojim riječima i ishitrenim reakcijama.\nKako se troše pare u Ambasadi BiH u Teheranu\nMinistarstvo spoljnih poslova BiH urgentno je poslalo reviziju u ambasadu u Teheranu zbog informacija o finansijskim malverzacijama i sukobu ambasadora Kemala Muftića (SDA) sa drugim čovjekom Ambasade Satkom Bitangom, diplomatom navodno bliskim SBB-u, pišu „Nezavisne“.\nOsim istrage o samom personalnom sukobu između njih dvojice interna revizija bi trebalo da utvrdi i na koji način su pisane i korištene dnevnice za službena putovanja, odnosno na koji način su isplaćivane plate u ovom diplomatsko-konzularnom predstavništvu.\nInformaciju je u petak potvrdio i sam ministar Igor Crnadak, navodeći da je revizija već poslana u ovaj DKP.\n"Po prijemu informacija o odstupanjima od redovnog načina funkcionisanja Ambasade BiH u Teheranu u ovaj DKP upućena je revizija Ministarstva. Kabinetu ministra još nije dostavljen izvještaj o provedenoj proceduri revizije. Dok sam ja na poziciji ministra, nikakve nezakonitosti se neće tolerisati i svaka sumnja biće provjerena, kako u Teheranu, tako i u bilo kom drugom DKP-u", rekao je Crnadak.\nNovinar 300 dana u zatvoru\nViše od 200 njemačkih i međunarodnih umjetnika i akademika uputilo je poziv za oslobođenje novinara njemačkog dnevnika "Velt" Deniza Jučela koji je u zatvoru u Turskoj skoro 300 dana.\nPrema pisanju lista "Vekt", među navedenim umjetnicima su i dobitnici Nobelove nagrade za književnost Orhan Pamuk i Elfrid Jelinek.\n"Sutra će se navršiti 300 dana od kako je Jučel u zatvoru u Turskoj. U zatvoru je sa maksimalnim mjerama obezbjeđenja bez optužnice. 300 dana je previše", ističe se u apelu.\nJučel, koji ima dvojno njemačko-tursko državljanstvo u zatvoru u Turskoj je od februara i optužen je "za terorističku propagandu" i "podsticanje naroda".


Commercium :: Vesti - Razduživanje bankarske garancije\nRazduživanje bankarske garancije\nPrema članu 80. Carinskog zakona, kao moguć oblik obezbeđenja za plaćanje carinskog duga, propisuje se garancija. Pri tome, saglasno odredbama Carinskog zakona, garant je treće lice poslovno nastanjeno na carinskom području Republike Srbije. Garanta odobrava carinski organ koji zahteva polaganje obezbeđenja, osim ako garant nije finansijska institucija ili osiguravajuće društvo koje je dobilo dozvolu nadležnih organa za obavljanje te delatnosti.\nGarant se u pismenoj formi obavezuje da plati osiguran iznos uvoznih ili izvoznih dažbina koji odgovara carinskom dugu i drugim dažbinama koje se naplaćuju pri uvozu ili izvozu.\nCarinski organ može da odbije da prihvati garanta ili predloženu vrstu obezbeđenja ako oceni da se time ne obezbeđuje blagovremeno plaćanje iznosa uvozne ili izvozne dažbine koji odgovara carinskom dugu i drugim dažbinama koje se naplaćuju pri uvozu ili izvozu.\nPri tome, Uredba o carinskim postupcima i carinskim formalnostima, pravi razliku u pogledu postupka za koji se podnosi obezbeđenje za plaćanje carinskog duga (uključujući garanciju). Tako, odredbe čl. 137-146. ove uredbe u pogledu obezbeđenja, primenjivaće se na privremeni smeštaj, postupak stavljanja robe u slobodan premet i posebne postupke, osim postupka tranzita, a odredbe čl. 147-159. ove uredbe primenjivaće se samo na nacionalni postupak tranzita, do dana uvođenja sistema upravljanja obezbeđenjima.\nKada je reč o podnošenju garancije za privremeni smeštaj, postupak stavljanja robe u slobodan promet i posebne postupke, garancija, kao zajedničko obezbeđenje se podnosi u tri primerka na overu Upravi carina, a overom podnete garancije carinski organ donosi odluku o prihvatanju te garancije.\nKada je reč o podnošenju garancije za nacionalni postupak tranzita, garanciju odobrava carinski organ obezbeđenja kod kojeg će se garancija položiti i o odobrenju obaveštava lice od kojeg se zahteva da položi obezbeđenje.\nS tim u vezi, treba imati u vidu da je članom 18. Carinskog zakona propisano da lice na koje se odluka carinskog organa odnosi postupa u skladu sa obavezama iz te odluke. Pri tome, treba imati u vidu da je istim članom dalje propisano da lice na koje se odluka odnosi obaveštava carinski organ, bez odlaganja, o svakoj okolnosti koja je nastala nakon što je odluka doneta, a koja može da utiče na njenu dalju primenu ili njenu sadržinu.\nPrimenjeno na položenu bankarsku garanciju, lice koje je položilo tu garanciju dužno je da obavesti carinski organ o svakoj okolnosti koja je nastala nakon što je taj organ prihvatio garanciju, tj. odobrio garanta (član 82. Carinskog zakona), a koja može da utiče na njenu dalju primenu, odnosno sadržinu te garancije (npr. promena referentnog iznosa, statusne promene lica koje je položilo garanciju, izmene u pogledu ispunjenosti uslova za odobravanje zajedničkog obezbeđenja i dr.).\nNa kraju, prema članu 86. Carinskog zakona, carinski organ razdužuje obezbeđenje odmah kada se carinski dug ili obaveza po osnovu drugih dažbina koje se naplaćuju pri uvozu ili izvozu, ugasiili više ne može da nastane. Razduživanje garancije, koje se vrši kada se carinski dug ili obaveza po osnovu drugih dažbina koje se naplaćuju pri uvozu ili izvozu, ugasi ili više ne može da nastane, ne treba mešati sa situacijom kada se podnosi nova garancija, a (potencijalni) carinski dug i dalje postoji. U tom slučaju, ako dužnik podnosi novu garanciju, carinski dugovi koji su bili obezbeđeni prethodnom garancijom, a nisu u potpunosti plaćeni, odnosno carinski dugovi koji mogu još nastati, moraju biti obezbeđeni novom garancijom koju položi dužnik. Nova garancija mora da sadrži klauzulu da se iz nje mogu naplatiti i dugovi koji su bili obezbeđeni prethodnom garancijom.


Trebinjski osnovci najbolji na regionalnom takmičenju iz fizike | Trebinje Danas\nTrebinjski osnovci najbolji na regionalnom takmičenju iz fizike\n08.04.2022. u 13:01\nUčenici trebinjske Osnovne škole “Vuk Karadžić” su na regionalnom takmičenju hercegovačkih osnovaca iz fizike, koje je proteklog vikenda održano u Trebinju, osvojili sva prva mjesta.\nU kategoriji sedmih razreda najbolji je bio Sergej Kandić, među osmašima je prvo mjesto osvojio Vuk Janković, dok je drugo mjesto zauzela njegova školska drugarica Sara Mijanović, a u kategoriji devetih razreda najbolji je bio Veljko Šekarić.\nSvim učenicima je mentor bio profesor fizike ove škole Dobroslav Slijepčević koji kaže da ne treba zanemariti ni dvije učenice trebinjske škole “Jovan Jovanović Zmaj” Anastasiju Delić i Anju Mumalo, koje su osvojile drugo i treće mjesto u konkurenciji sedmih razreda, pod mentorstvom nastavnice Darinke Marić.\nPrvoplasirani učenici su direktni učesnici republičkog takmičenja koje će se održati 14. maja na još neodređenoj lokaciji, dok će poziv za ostale zavisiti od broja bodova u drugim regijama.\nZanimljivo je napomenuti i to da je učenik Vuk Janković iz osmog razreda već plasiran na republička takmičenja iz matematike i informatike i da je osvojio maksimalan broj bodova (100) i na opštinskom i na regionalnom takmičenju i iz matematike i iz fizike, što se u pravilu skoro nikada ne dešava.\nNedavno su i trebinjski srednjoškolci briljirali na regionalnom takmičenju iz fizike na kome su takođe u sva četiri razreda gimnazilaci iz Trebinja bili najbolji.


Ovako je fudbalski menadžer neoružano pljačkao banku – Net.hr\nOvako je fudbalski menadžer neoružano pljačkao banku\nAutor: Dalibor Dobrić 12:43 17.11.2013\nUhapšeni Slobodan Nikolić ojadio banku Intezu za skoro milion evra\nFudbalski menadžer Slobodan Nikolić, koji se sumnjiči za najveću neoružanu pljačku banke u Srbiji, uhapšen je juče oko 13:30 u hotelu Hajat na Novom Beogradu.\nNikolić se tereti da je za samo mesec dana, od maja do juna ove godine, ojadio banku Inteza za 985.000 evra, a sav novac koji je neovlašćeno uzeo potrošio je na – kocku, piše “Kurir“, a prenosi Mondo.\nPrema pisanju beogradskog lista, Slobodan je opljačkao banku zahvaljujući grešci u novom softveru koji je banka instalirala, a koji je trebalo da kontroliše korišćenje i autorizaciju platnih kartica.\nMeđutim, tada je, kako se veruje, došlo do sistemske greške. Tih dana je Slobodan, koji je imao račun u Intezi, otišao do bankomata da podigne novac. Kad je podigao pare, dobio je izveštaj da se stanje na računu nije umanjilo, već da se povećalo za onoliko novca koliko je podigao!\nSledećeg dana je ponovo otišao do bankomata i ponovo mu se stanje na računu povećalo. Otada je počeo svakog dana da podiže maksimalne sume novca s računa, a pare koje je podizao prikazivale su se na njegovom računu kao priliv, a ne kao odliv novca, kaže sagovornik “Kurira” iz istrage.\nPosle mesec dana, tokom jedne kontrole banka je primetila da nešto nije u redu i odmah je blokirala Nikolićev račun. Istovremeno je obaveštena i policija.\n“Bilo im je sumnjivo što on svakog dana dobija veliki priliv novca na svoj račun. Unutrašnja kontrola banke prekontrolisala je Slobodanov račun i utvrdila da je on uspeo da izvrši računarsku prevaru, a onog dana kad su mu iz banke prvi put blokirali karticu Nikolić je pobegao iz Srbije“, kaže policisjki izvor.\nPripadnici UKP tad su pokrenuli potragu za Slobodanom, ali je on već bio u inostranstvu. Strpljivo su čekali da se vrati, a kad je primećen u Hajatu, odmah su mu stavili lisice na ruke.\nSlobodanu Nikoliću određeno je policijsko zadržavanje i on bi u ponedeljak trebalo da bude saslušan. Policija, takođe, proverava da li je Nikolić sam opljačkao banku ili je imao doušnika iz Inteze.\nU saradnji s pripadnicima Tužilaštva za visoko tehnološki kriminal, proverava se i da li je greška na Nikolićevom računu posledica “bagovanja” sistema ili je on imao pomoć službenika banke.


Radović podržao održavanje protesta u Banjaluci: Građani Srpske ne žele jednoumlje | BL Portal\nOn je kaže da sloboda medija, pored toga što je garantovana Ustavom Republike Srpske, predstavlja i civilizacijsko nasljeđe.\n„Nemoguće je govoriti o takvim vrijednostima, na jednoj strani, a na drugoj strani ograničavati rad medijskoj kući koja se ne uklapa u sistem vrijednosti onih koji su na vlasti. Dakle, napad na BN televiziju kroz ograničavanje i ukidanje njenog emitovanja, nije samo napad na jedan medij, već na slobodu medija i na garantovana prava i slobode građana Republike Srpske“, navodi Radović.\n„Upravo zbog toga je važno podržati građanske proteste 2. oktobra u Banjaluci i jasno poručiti političarima na vlasti da Republika Srpska ne želi jednoumlje, da je ovo zemlja slobodarskog naroda koji ne pristaje na tiraniju, te da su sloboda govora i medijske slobode osnovne vrijednosti na kojima počiva naše društvo“, poručio je Radović.\nTags: Banjaluka, protesti, Radović


Heder Loker ponovo uhapšena Prolog\nHeder Loker ponovo uhapšena\nAmerička glumica Heder Loker ponovo ima problema sa zakonom, a ovog puta je lišena sloboda zbog navodnog napada na policajca.\nKako piše "Daily mail", 56-godišnja glumica je bila u alkoholisanom stanju kada je član porodice pozvao policiju.\nHederova je zvučala veoma pijano i sve vreme se svađala sa drugim osobama u prostoriji, istakli su iz policije.\nOdmah po pozivu policija je izašla na teren kako bi utvrdila šta se događa u kući slavne glumice - a ona je izuzetno burno reagovala, te je u napadu besa udarila policajca.\n"Dežurni policajac je smatrao da je najbolje Heder odvojiti od drugih ljudi. Pri pokušaju da je razdvoje, Lokerova je udarila policajca. On nije zadobio povrede, ali zbog ovog napada Heder je uhapšena", istakla je portparolka policije za "Fox news".\nAmerički mediji pišu da joj je određen pritvor i kaucija od 20.000 dolara.\nPodsećamo, zvezda serija "Dinastija" i "Melrose place" je već imala problem sa zakonom. U februaru mesecu je uhapšena jer je pretukla svog verenika.\nShia Labeouf u londonskom baru šakama je delio pravdu\nRepertoar Cineplexx Niš bioskopa od 7. do 13. novembra\nEn Hatavej očekuje uloga u novoj romantičnoj komediji\nNovi film Kameron Dijaz i Džejsona Sigela!


Vesti online / Vesti / Svet / Johanesburg: Ubijen Srbin u sačekuši?\nPrema prečima svedoka, na njega su oko 11.30 po lokalnom vremenu pucala dvojica maskiranih muškaraca, dok je izlazio iz svog automobila.\n- Ljudi iz obezbeđenja su nam rekli da je upucan muškarac na početku stambenog kompleksa. Odmah smo istrčali da vidimo da li možemo nekako da pomognemo muškarcu, ali on je već bio mrtav - rekao je jedan od svedoka i dodao da ne zna ime muškarca ali da misli da je bio "srpski džentlmen".\nAutomobil u kojem su bile ubice pronađen je na obližnjem placu i zapaljen, a kako se navodi, u toku je policijska istraga.\nSVET Srušila se pasarela u školi, deca mrtva i zatrpana


Vodič kroz Beograd - Odricanje odgovornosti\nVlasnik ove web prezentacije - Nemanja Tasić, dozvoljava korišćenje ove web prezentacije pod sledećim uslovima:\nVaš pristup i korišćenje ove web prezentacije podleže sledećim uslovima korišćenja kao i svim važećim zakonima i propisima. Ako se sa njima ne slažete ili ih ne prihvatate u potpunosti, molimo Vas da napustite ovu web prezentaciju.\nSadržaj ove web prezentacije se ne sme distribuirati, modifikovati, prikazivati-reprodukovati, prodavati, kopirati ili na bilo koji drugi način upotrebljavati i činiti dostupnim trećim licima bez pismene saglasnosti vlasnika ove web prezentacije.\nNemanja Tasić ima autorska prava na sve sadržaje (tekstualne, vizuelne i audio materijale, baze podataka, programerski kod). Neovlašćeno korišćenje bilo kog dela ove web prezentacije, bez dozvole vlasnika autorskih prava, smatra se kršenjem autorskih prava i podložno je tužbi.\nZabranjeno je korišćenje ove web prezentacije u propagandne svrhe. Zabranjeno je svako korišćenje ove web prezentacije radi prodaje proizvoda ili preporučivanja usluga korisnika ili trećih lica. Zabranjena je reprodukcija u celini i u delovima sadržaja ili servisa ove web prezentacije bez dozvole, uključujući preoblikovanje sadržaja i objavljivanje na drugim web prezentacijama, ili "preslikavanje" početne strane ove web prezentacije, niti bilo koje druge strane ove web prezentacije na nekoj drugoj web prezentaciji. Zabranjeno je postavljanje ili transmisija virusa i svih kompjuterskih kodova, datoteka i programa koji na bilo koji način mogu oštetiti ili preuzeti kontrolu nad ovom web prezentacijom ili pratećom opremom.\nVlasnik ove web prezentacije nije odgovoran za eventualnu štetu ili zloupotrebu nastalu od strane trećeg lica.\nSve sadržaje ove web prezentacije koristite na sopstvenu odgovornost. Uslovi korišćenja se primenjuju na sve sadržaje i usluge ove web prezentacije. Korišćenjem bilo kog dela ove web prezentacije smatra se da su korisnici upoznati sa ovim uslovima, kao i da prihvataju korišćenje sadržaja ove web prezentacije isključivo za ličnu upotrebu i na sopstvenu odgovornost.\nAko imate bilo kakva pitanja, sugestije ili primedbe u vezi sa ovom web prezentacijom, molimo da pošaljete poruku: belgrade.ala@gmail.com\nOva web prezentacija ne daje nikakve garancije, niti je odgovorna za tačnost, sadržinu, kompletnost, zakonitost, pouzdanost, operativnost ili dostupnost informacija ili sadržaja prikazanih na njoj. Vlasnik ove web prezentacije ne snosi odgovornost za bilo kakvu štetu nastalu skidanjem fajlova ili pristupom bilo kakvom sadržaju na Internetu do koga se došlo pomoću ove web prezentacije. Vlasnik ove web prezentacije ne garantuje za usluge ili proizvode do kojih se došlo pomoću ove web prezentacije ili linkova ili reklama na njoj, kao ni za bilo kakve informacije ili savete do kojih se došlo pomoću ove web prezentacije.\nLinkovi na web prezentacije trećih lica\nOva web prezentacija može sadržati linkove ka drugim web prezentacijama. Oni su postavljeni kao pogodnost korisnika, i vlasnik ove web prezentacije ne kontroliše, niti je odgovoran za njihov izložen sadržaj i politiku zaštite privatnosti, te se odriče bilo kakve odgovornosti ukoliko takve web prezentacije: Imaju neprecizan, netačan ili neprikladan sadržaj; Nisu bezbedni, sadrže viruse iili druge štetne materijale; Sadrže klevete, vređaju; Povređuju pravo intelektualne svojine.\nVlasnik ove web prezentacije može bilo kada, bez prethodne najave, izmeniti ili dopuniti uslove korišćenja ove web prezentacije ažuriranjem ove izjave. Ovakve izmene su za vas obavezujuće, pa je preporučljivo periodično posetiti ovu stranu i informisati se o njima. Daljim korišćenjem bilo kojih usluga ove web prezentacije, saglasni ste da prihvatate sva naknadno objavljena pravila i uslove korišćenja.\nPromene ove web prezentacije\nVlasnik ove web prezentacije zadržava pravo da u bilo kom trenutku, privremeno ili trajno, u celini ili delimično, modifikuje ili ukine ovaj sajt bez prethodnog upozorenja bez odgovornosti prema vama ili bilo kom trećem licu.\nUslovi korišćenja i upotreba ove web prezentacije podleže zakonima Republike Srbije, i u slučaju spora nadležni su sudovi u Beogradu uz primenu prava Republike Srbije.


TRIOS 3SHAPE - Stomatološka ordinacija Dr Jovan Cabunac\nTRIOS 3 SHAPE – Do novih zuba bez otiska\nSvesni da današnji način života mnogima ne ostavlja mnogo vremena, čak ni za stomatološke zahvate koji su im neophodni, ali zahtevaju vreme i strpljenje, odlučili smo se na nabavku najsavremenije digitalne tehnologije. Na taj način postupak maksimalno ubrzavamo i činimo maksimalno komfornim, uz značajno unapređenje kvaliteta i estetike protetskih radova. Reč je o TRIOS-3-SHAPE skeneru koji omogućava da se čitav postupak izrade keramičkih mostova i krunica uradi bez uzimanja otiska za samo nekoliko dana.\nTRIOS-3-SHAPE je sistem brzog skeniranja gornje i donje vilice, pri čemu se u minuti napravi 800-1500 fotografija u punoj rezoluciji od kojih se sklapa virtuelni 3D model postojećih zuba bez bilo kakvog uzimanja otiska. Kao i kod prethodnih sistema, recimo CEREC, koji imamo u ordinaciji već nekoliko godina, koristimo ga za manje radove i mostove (do tri člana gde je takođe moguće za nekoliko sati izraditi nadoknadu u samoj ordinaciji), ovaj sistem služi za izradu velikih protetskih nadoknada bez ograničenja u broju zuba.\nSISTEM U SLUŽBI PACIJENTA\nSkeniranja gornje i donje vilice ovim sistemom traje svega od dva do pet minuta, granice (demarkacije) su veoma vidljive tako da nema potrebe za postavljanjem konca oko desni, kao ni pudera koji se prska po ustima (predhodni CEREC sistem) i sličnih neprijatnosti kao do sada. Kada obrusimo zube, digitalni 3D model se šalje u zubnu tehniku gde se u roku od nekoliko sati prave privremeni zubi prema estetskim zahtevima lica. Ceo proces se radi pomoću specijalnog softverskog sistema (SMILE DESIGN) i odmah koriguje prema svim estetskim i funkcionalnim principima. Sistem obezbeđuje i mnogo veću preciznost od klasičnog uzimanja otisaka, prilikom koga dolazi do nekih, istina minimalnih, odstupanja. Kod ovog sistema tih odstupanja nema, jer se kompjuterski određuju i def inišu svi parametri gde bi do odstupanja moglo da dođe i shodno tome pravi konačni rad.\nKOPIRANJE PRIRODNOG OSMEHA\nPacijentu skeniramo njegove zube pre bilo kakve intervencije, jer neki od njih žele da zadrže maksimalno veran ili čak identičan izgled svojih zuba, samo uz modifikaciju postojećih nepravilnosti.\nAUTOMATSKO ODREĐIVANJE BOJE\nTRIOS-3-SHAPE, osim skeniranja, automatski određuje postojeću boju svakog zuba, koju možemo da zadržimo i na budućoj nadoknadi ili pak da tu boju promenimo prema želji pacijenta.


MIP Kine: SAD moraju da održe obećanje po pitanju Tajvana - Kineski Radio Internacional\nMIP Kine: SAD moraju da održe obećanje po pitanju Tajvana\n2021-01-13 10:23:08 | CRI\nMinistarstvo spoljnih poslova Kine je u utorak zahtevalo od SAD-a da održavaju svoje obećanje po pitanju Tajvana i ne nastavljaju „pogrešnim i opasnim putem“, nakon što su američki zvaničnici imali sastanak sa „predstavnicima sa Tajvana“.\nAmerički ambasador u Holandiji Pit Hoekstra se u ponedeljak sastao sa “tajvanskim predstavnikom u toj zemlji” u američkoj ambasadi, nakon što je američki državni sekretar Majk Pompeo poništio ograničenja interakcija između zvaničnika iz SAD-a i Tajvana.\nIstog dana, “tajvanski predstavnik u SAD-u” Sijao Bikim je održao sastanak iza zatvorenih vrata sa američkim pomoćnikom državnog sekretara Klarkom Kuperom.\nDžao Liđijen, portparol Ministarstva spoljnih poslova Kine je naveo da “Princip o jednoj Kini predstavlja ključnu premisu kinesko-američkih odnosa.”\nU tri zajednička saopštenja Kine i SAD-a, Vašington je priznao da „postoji samo jedna Kina, da Tajvan predstavlja deo te Kine“, već je i obećao da će „građani SAD-a zadržati kulturne, komercijalne i druge nezvanične odnose sa građanima Tajvana“, rekao je Džao, „SAD moraju da održe to svoje obećanje“.


Mladen Milanović "Kaja" je zvanično najbogatiji čovjek u RS-u – Fokus.ba\nTrgovac, graditelj, ktitor\nMladen Milanović “Kaja” je zvanično najbogatiji čovjek u RS-u\nMilanović je do prije nekoliko mjeseci imao i osiguravajuću kuću “Atos”, koju je preuzelo “Grawe osiguranje”\nMladen Milanović “Kaja” iz Mrkonjić Grada vjerovatno zvanično ima najviše kapitala u Republici Srpskoj, bar po podacima koji su dostupni javnosti.\nTako i nije bilo iznenađenje kada je objelodanjen podatak da je upravo on, posredstvom svoje firme “MG Mind”, postao drugi najveći akcionar “Nove banke” a.d. Banjaluka i tako svoju lepezu poslovanja proširio i na bankarski sektor.\nTrgovačka firma “MG Mind” je postala jedan od vlasnika “Nove banke” za 3,99 miliona KM sa učešćem, kako je navedeno na sajtu Banjalučke berze, od oko 7,6 odsto. I dalje je Milan Radović najveći vlasnik, sa oko 7,9 odsto.\nMilanović je do prije nekoliko mjeseci imao i osiguravajuću kuću “Atos”, koju je preuzelo “Grawe osiguranje”.\nJavno je dostupno da je Milanović, odnosno njegova trgovačka firma “MG Mind”, poznata po prodaji bijele tehnike, ima vlasničko učešće u 7 preduzeća, akcionarskih društava, čije su akcije listirane na Berzi: “Bosna trgovina” Banjaluka, “Japra” Novi Grad, “Park” Komunalno preduzeće Mrkonjić Grad, “Prijedor putevi” Prijedor, “Park” Komunalno preduzeće Prnjavor, “Šuma produkt” Trebinje i, od sada, “Nova banka” Banjaluka.\nUvidom u finansijske izvještaje, “MG Mind” je prošle godine imao gotovo 168 miliona KM prihoda i 21,8 miliona KM neto dobiti.\nMilanović je i vlasnik “Mrkonjić puteva”, te banjalučkih preduzeća “Tržnica” i “Čistoća”.\nNjegov je prostor gdje je donedavno bila Komercijalna banka i gdje se sada nalazi butik “Defacto”. U Gospodskoj ima još nekoliko proslovnih prostora, a u centru grada ima i RK “Centar”. Takođe, vlasnik je robne kuće “Patria” u centru Prijedora.\nOvaj biznismen iz Mrkonjić Grada svoje poslovanje je prije dvije godine proširio i na tržište Evropske unije, tačnije u Sloveniju, gdje je kupio komunalno preduzeće KPL iz Ljubljane. Među osam ponuđača “MG Mind” je za to preduzeće ponudio najvišu cijenu, odnosno 7,9 miliona evra.\nMilanović je takođe ktitor Hrama Svetog Save u Mrkonjić Gradu. Hram je 2. avgusta ove godine osveštao patrijarh srpski Irinej, koji je Milanovića uporedio s kraljem Milutinom, najvećim zadužbinarom iz ere Nemanjića.


Ministar Dačić razgovarao sa predsednicom Parlamenta Mozambika\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić, koji boravi u zvaničnoj dvodnevnoj poseti Mozambiku, posetio je Parlament gde je imao sadržajan razgovor sa predsednicom Parlamenta Mozambika Veronikom Makamom (Verónica Nataniel Macamo Dlovo).\nU iscrpnom razgovoru predsednica Parlamenta je sagovornika iz Srbije detaljno upoznala sa sastavom, prioritetima u radu Parlamenta, kao i najvećim izazovima za razvoj parlamentarizma i demokratije.\nPosebno je izdvojila stalno zalaganje za ravnopravnost i istovetnu zastupljenost svih slojeva društva na političkom planu, a samim tim i u Parlamentu. Predsednica Parlamenta Makamo istakla je i punu podršku Mozambika teritorijalnom integritetu Srbije i poštovanju principa međunarodnog prava, kao i neophodnost zajedničkih nastupa parlamentarnih delegacija dve države na odbrani zajedničkih prioriteta i ciljeva.\nMinistar Dačić upoznao je sagovornicu sa tokom reformi koje se sprovode, kao i sa najvažnijim unutrašnjim i spoljnopolitičkim ciljevima Vlade Republike Srbije.\nObostrano je ocenjeno da istorijska prijateljska saradnja između dve države daje perspektivu sadržajnog unapređenja saradnje i međusobne prijateljske interakcije na brojnim poljima od zajedničkog interesa.\nKljučne reči: Mozambik Ivica Dačić Ministar spoljnih poslova


Ruski ekstremista navodno poslao lažnu dojavu o bombi u Budvi\nVladislav Podznjakov, lice u Rusiji zabranjene organizacije zbog zagovaranja muške dominacije nad ženama, u video objavi iz Podgorice obavještava da se smjestio u glavnom gradu Crne Gore (mart 2022.)\nPrijetnju da je zgrada TQ Plaza u centru Budve minirana i da će odletjeti u vazduh, što se 28. marta ispostavilo lažnom uzbunom, poslao je ruski ekstremista Vladislav Podznjakov, objavila je Pobjeda 30. marta.\nRuski ektremista je zaprijetio da će šoping centar TQ Plaza biti raznesen ako sve televizijske stanice u Crnoj Gori ne budu izvještavale afirmativno o agresiji Rusije na Ukrajinu, navodi list.\nZbog te prijetnje je u ponedjeljak veče 28. marta zgrada evakuisana da bi se obavila policijska pretraga, nakon koje je ustanovljeno da eksploziva nema.\nRadio Slobodna Evropa (RSE) je poslao upit o zvaničnoj potvrdi ovih navoda Ministarstvu unutrašnjih poslova i Upravi policije, ali je odgovor izostao.\nRuski ekstremni desničar Vladimir Podznjakov je osnivač radikalne organizacije "Muška država" koja propagira mržnju prema ženama, emigrantima i LGBT zajednici, i koja je zabranjena u Rusiji.\nPrema pisanju inostranih medija i samog Podznjakova na društvenim mrežama, on se do skora nalazio u Podgorici, odakle je slavio rusku invaziju na Ukrajinu i širio dezinformacije o tom ratu.\nCrnogorske službe bezbjednosti o tome nisu odgovarale na upite RSE.\nGrađanska inicijativa (GI) "21. maj" je sredinom marta podnijela policiji prijavu protiv Podznjakova, tražeći da se provjeri regularnost njegovog boravka i da se sankcioniše zbog mržnje koju širi na društvenim mrežama.\nAleksandar Saša Zeković iz GI "21. maj" je potvrdio za RSE da su dobili odgovor policije, u kojem se navodi izjava tužilaštva da u ovom slučaju "nema elemenata krivičnog djela koje se goni po službenoj dužnosti".\nNaveli su i da podaci granične policije pokazuju evidentiran odlazak Podznjakova iz Crne Gore na graničnom prelazu Božaj 4. februara.\nPobjeda navodi da je vođa ruske ekstremističke organizacije poslao poruku o podmetanju eksploziva u budvanskom šoping centru Agenciji za nacionalnu bezbjednost (ANB) 27. marta, ali da je direktor ANB Dejan Vukšić o tome obavijestio vrh crnogorske policije tek dan kasnije, kada je specijalna policija hitno upućena u Budvu oko 19 sati.\nVukšić je protekle sedmice izjavio da opasnost od miješanja stranih službi u crnogorske političke prilike dolazi od država koje nisu partnerske, a da je jedna od njih Rusija.\nOpasnost od miješanja Rusije u politiku Crne Gore, kaže direktor ANB\nDejan Vukšića je za direktora ANB-a izabrala Vladi premijera Zdravka Krivokapića, glasovima proruskog i prosrpskog Demokratskog fronta, Demokrata i građanskog pokreta URA\nKrivokapićevoj Vladi je 4. februara u Skupštini izglasano nepovjerenje, mandat za sastav manjinske vlade je dobio potpredsjednik Vlade Dritan Abazović, o čemu pregovori još traju.


Američki dolar je nastavio silazni trend na tržištima valuta zbog agresivnog ublažavanja monetarne politike Federalnih rezervi, cene nafte su takođe na nizbrdici, a popuštaju i cene zlata, što je neuobičajeno u kriznim vremenima.\nDolarski indeks, koji prati kretanje američke prema korpi šest vodećih svetskih valuta, spustio se na 100,78 poena sa jučerašnjeg nivoa od 101,55 bodova, prema izveštaju Rojtersa.\nDolar je oslabio prema japanskom jenu za 0,4 procenta na 110,70 jena u odnosu na prethodni dan kada se trgovao na nivou od 111,15 jena za dolar.\nEvro je ojačao prema američkoj valuti sa jučerašnjeg nivoa od 1,0795 dolara na 1,0915 dolara.\nNasuprot tome, australijski dolar je zabeležio gubitak i zaključio trgovanje u padu prema američkom rivalu za 0,6 odsto , na 0,5924 dolara, a prema jenu je pao za 1,0 procenat.\nCene nafte su skliznule danas jer je strah od pada tražnje nadjačao optimizam investitora u pogledu podsticajnih ekonomskih paketa koje donose vlade širom sveta.\nAmerička „laka”nafta VTI je potonula za 30 centi na 24,19 dolara po barelu, a cena fjučersa severnomorske nafte „brent” je pala za 0,5 odsto, na 27,26 dolara.\nGubitak vrednosti beleži i zlato jer su, kako kažu analitičari, investitori povećali prodaje kako bi došli do gotovinskih sredstava zbog neizvesnosti vezanih za pitanje koliko će „koronakriza” trajati, prenosi Tanjug.\nCena zlata je pala za 0,7 posto na 1.602 dolara po unci.\nRublja na četvorogodišnjem minimumu\nU budućnosti bi na svetu moglo opstati samo 5-6 valuta


U Srbiji najmanja podrška članstvu u EU, najveća na Kosovu i u Albaniji\nZa poslednjih godinu dana duplirao se broj građana Srbije koji smatraju da njihova zemlja ne treba da uđe u EU.\nSkoro polovina mladih želi napustiti BiH\nProcjenjuje se da oko 260.000 od više od pola miliona mladih u dobi od 18 do 29 godina razmišlja o odlasku. Najčešće kako bi ostvarili osjećaj stabilnosti, bolju perspektivu, obrazovanje i zaposlenje.\nKoliko su države Zapadnog Balkana prosperirale za 10 godina?\nUz Mađarsku i Poljsku, Srbija je evropska zemlja u kojoj je uočen najveći pad slobode govora i udruživanja.\nČije COVID potvrde (ne) priznaje EU?\nEU priznaje COVID potvrde izdate u Albaniji, Sjevernoj Makedoniji i Srbiji, dok Bosna i Hercegovina, Kosovo i Crna Gora još čekaju na priznavanje nacionalnog COVID sertifikata.\nČetiri meseca murala ratnog zločinca u Beogradu\nKofa farbe preko murala, pa sunđer i čišćenje – ovako bi se mogao opisati "opstanak" lika osuđenog ratnog zločinca Ratka Mladića na fasadi u centru Beograda.\nNapredak Zapadnog Balkana u usklađivanju sa EU propisima u energetici\nCrna Gora je najviše usklađena ali je i jedina imala pad u odnosu na 2020. godinu. BiH ima najmanje usklađenu regulativu sa EU u oblasti energetike.\nKo je i koliko opština osvojio nakon lokalnih izbora na Kosovu?\nU drugom krugu lokalnih izbora na Kosovu, održanim 14. novembra, vladajući pokret Samoopredeljenje, aktuelnog premijera Aljbina Kurtija, izgubio je glavni grad Prištinu, kao i drugi po veličini grad Prizren.\nMeđu novozaposlenim u BiH tek trećina žena\nŠta je sporno na granicama BiH s Hrvatskom i Srbijom?\nSmrt zbog odlaganja abortusa ujedinila žene\nZa hiljade Poljaka koji su izašli na ulice da demonstriraju protiv smrti trudnice kojoj je uskraćena pomoć za spasavanje života na osnovu skoro potpune zabrane abortusa podršku su izrazile i grupe za ljudska prava iz zemalja Zapadnog Balkana.


JEŠĆEMO ZIDOVE: Oko 20.000 hektara plodnog zemljišta postalo GRAĐEVINSKO - Naša Borba\nJEŠĆEMO ZIDOVE: Oko 20.000 hektara plodnog zemljišta postalo GRAĐEVINSKO\nOpstanak poljoprivrednog zemljišta veliki je izazov s kojim se ukoštac hvataju stručnjaci širom sveta. Srbija ima tri i po miliona hektara obradivog zemljišta, koje se sve češće koristi za izgradnju industrijskih zona i stambenih kompleksa. Stručnjaci se tome protive, uz podsećanje da je hrana sve skuplja i da plodno zemljište treba imati isključivo poljoprivrednu namenu.\nNa sedamdesetak kilometara od prestonice, u Sremskoj Mitrovici, oko stotinu hektara poljoprivrednog zemljišta pretvoreno je u građevinsko i industrijsko.\n– U periodu kada su se formirali i kad su se radili planski dokumenti i pretvaranje poljoprivrednog zemljišta morali tako da se urade, jer je tada nezaposlenost bila veoma velika, a novi proizvodni i radni kompleksi su otvarali nove mogućnosti za zapošljavanje radnika – rekla je Mirjana Vlasut, direktor Javnog preduzeća za poslove urbanizma Sremske Mitrovice.\nKako bi sačuvali poljoprivredno zemljište, Šapčani su našli rešenje – 330 hektara, zemljišta nekadašnje fabrike ustupili su investitorima. A pre dve decenije, Grad je kupio 600 hektara od Društvenog preduzeća „Mačva“.\n– Trenutno u ovoj zoni posluje oko 35 poslodavaca i ova zona je postala izuzetno atraktivna i za domaće i za strane investitore upravo zahvaljujući ulaganjima države i izgradnji novog auto-puta od Rume ka Šapcu, izgradnji novog mosta preko Save i brze saobraćajnice do Loznice – rekao je Živan Bajić iz Gradskog veća za privredu Šapca.\nPromene u domaćoj regulativi svedoče da se, posle skoka cena hrane na svetskom tržištu, i u Srbiji pažljivije analiziraju posledice stihijskog pretvaranja poljoprivrednog u građevinsko zemljište. Međutim, i dalje su evidentni propusti u upravljanju strateškim resursima. Hrana će biti još skuplja Foto: Schutterstock\n– Imamo ogromne površine zemljišta koje su prešle na korišćenje u industrijske zone, to je približno 11.000 hektara samo u Vojvodini, a na nivou cele Republike Srbije u toku godine ode čitavih 20.000 hektara poljoprivrednog zemljišta za izgradnju raznih infrastrukturnih objekata – naveo je Sima Stokić, građevinski konsultant.\n– Jasno je da mora da postoji urbanizam i industrijalizacija i da strateški položaj određuje gde će biti nešto pozicionirano, ali je pre prevođenja zemljišta u drugu namenu odnosno u poljoprivrednu, u neku drugu, potrebno raditi projektne procene. Da se pre promene namene zemljišta konsultuje stručna javnost i da oni budu na neki način donosioci odluke da li će to zemljište promeniti namenu – navela je Marija Ćosić, profesorka Poljoprivrednog fakulteta.\nU Grčkoj su na vreme shvatili da je kvalitetno i nezagađeno zemljište najskuplji prirodni resurs, pa su na manje plodnim oranicama dozvolili da investitori postavljaju solarne panele. Solarni paneli u Grčkoj FOTO: Shutterstock\n– Sve više kompanija dolazi iz inostranstva i Atine i kupuju zemljište u regionu Tesalije. Reč je o ravnici u kojoj ima mnogo sunčanih dana. Solarni paneli se montiraju na malim poljoprivrednim parcelama, obično na 10 ari, a ugovori traju do 25 godina – kaže Vasilios Karaulanis iz upravnog odbora Komore Magnezije u Grčkoj.\nPrethodni tekstŠOJGU PORUČIO SVETU: Ruska vojska kontroliše Mariupolj\nSledeći tekstPREDSEDNIK POLJSKE: Uspeh možemo imati jedino ako primenimo brutalnu silu koja će zaustaviti Rusiju


centar za posetioce na Bistrici\nUprava javnih radova potpisala je Ugovor o izradi glavnog projekta, izgradnji i opremanju objekta Centra za posjetioce na obali rijeke Bistrice u Bijelom Polju, po sistemu „projektuj i izgradi“, u okviru projekta valorizacije Đalovića pećine.\nVrijednost ove investicije, koju će iz kapitalnog budžeta finansirati Vlada Crne Gore, iznosi 893 hiljade eura, a posao je u postupku javne nabavke dodijeljen podgoričkom preduzeću „Permonte“.\nRok za izradu glavnog projekta je 90 dana od potpisivanja ugovora, a za završetak građevinskih radova 240 dana od uvođenja izvođača u posao.\nCentar za posjetioce sa pratećim sadržajima i parkingom dio je projekta valorizacije Đalovića pećine, jednog od najvećih građevinskih poduhvata u oblasti turizma u Crnoj Gori, vrijednog oko 18 miliona eura. Planiran je na lokaciji površine 12 hiljada metara kvadratnih, a sam objekat će se prostirati na 500 kvadrata.\nSadržaće restoran, info-pult sa suvenirnicom, muzejsko-izložbeni prostor, salu za prezentacije, ambulantu, servis za izdavanje opreme, kao i administrativni blok za zaposlene. Objekat će se nalaziti pored puta od naselja Bistrica prema Manastiru Podvrh, čija je izgradnja u toku, a planiran je tako da bude usklađen sa prirodnim okruženjem.\nPored njega biće izgrađen parking sa 42 mjesta za automobile, kao i posebnim mjestima za automobile, motocikle, bicikle, kao i za potrebe lica smanjenje pokretljivosti.\nPredviđen je i prostor za avanturistički park i šetalište uz rijeku, koje će biti spojeno sa novim mostom na Bistrici. Za potrebe izgradnje vizitoring centra planirana je regulacija rijeke Bistrice.\nIzvor i foto: Služba za odnose s javnošću Vlade Crne Gore i Radio Bijelo Polje


Nemačka je raj za zapošljavanje kućnog osoblja na crno - Šljaka Karijera\nadmin 23. aprila 2017. 23. aprila 2017. 0\nPrilike u zemlji u kojoj živimo, sigurno, poznajemo najbolje. Znamo i da gradjani Srbije u veoma velikom broju izražavaju nezadovoljstvo svojim ekonomskim položajem. Onima koji bezuspešno i dugo tragaju za poslom sigurno je najteže. Nezadovoljstvo je prisutno i kod populacije zaposlenih – statusom, pravima koja imaju, perspektivom i, svakako, zaradom koju ostvaruju.\nOni koji vode državnu ekonomsku politiku, kao i stručna javnost dugi niz godina ukazuje na nedopustivo veliko učešće rada na crno u ukupnoj privrednoj aktivnosti. Smišlja i donosi različite mere za suzbijanje sive ekonomije, ali su rezultati, uglavnom, izostali.\nNe znamo da li će to biti utešno za naše sunarodnike, ali zanimljivo, hoće! I velika i moćna nemačka privreda, organizovana i uredjena na najsavremenijim principima, u nekim delatnostima predstavlja raj za rad na crno! A reč je baš o onim poslovima, delatnostima koje nezaposlenim gradjanima Srbije mogu biti vrlo zanimljivi.\nInstitut za nemačku privredu ( IW ) objavio je rezultate svog istraživanja, prema kojima je čak 73% – 85% svih čistačica i vrtlara koji rade u nemačkim domačinstvima, angažovano “na crno”, bez plaćenih doprinosa. Kako se kaže, samo 2,7% svih čistačica, bejbisitera, vrtlara i sličnih, koliko se procenjuje da ih je u Nemačkoj, imaju socijalno osiguranje.\nI Nemačka država čini napore da suzbije rad na crno, pa se ističe da u poslednjih osam godina stopa učešća rada na crno beleži pad. U poredjenju sa ostalim zemljama razvijenog sveta Nemačka je u sredini ove liste. U zemljama poput Sjedinjenih Američkih Država i Švajcarske učešće rada na crno daleko je niže.\nStručnjaci iz Instituta za nemačku privredu objašnjavaju da uzrok rasprostranjenosti rada na crno u Nemačkoj leži u visokim izdacima za doprinose i složenoj zakonskoj proceduri. Da li su dvostruki aršini ili lični interes u pitanju, tek nemački gradjani zameraju vlastima neefikasnost u suzbijanju rada na crno, ali se rado odlučuju da angažuju spremačicu ili vrtlara koji neće moći da koriste godišnji odmor, bolovanje ili neko drugo pravo iz radnog odnosa!\nKako su istraživanja pokazala, rad na crno u nemačkim domaćinstvima na poslovima uredjenja i održavanja higijene prostora, vrtlarskim i sličnim poslovima čini oko 15% ukupnog rada na crno u Nemačkoj. Znatno veće učešće imaju poslovi u oblasti gradjevinarstva..\nAko se zna da se za navedene poslove u nemačkim domaćinstvima, uglavnom, opredeljuju penzioneri, mladi i nezaposleni, onda je razumljivo da je rad na crno na ovakvim poslovima popularan u Nemačkoj, i kod vlasnika domaćinstava i kod pružalaca usluga.


Utorak , 2018-11-13 | 13:29:23\nGrad Novi Pazar raspisao je tender za nabavku laserskog projektora i audio opreme neophodne za rad bioskopa u okviru Kulturnog centra, dok će ta ustanova kupiti novo platno i izvršiti remont elektro-cugova, saznaje radio Sto plus.\nDirektor Kulturnog centra Husein Memić kazao je gostujući u “Plusiranju” da se radi o najsavremenijoj opremi koju ima mali broj bioskopa u Srbiji.\n“U pitanju je laserski projektor najsavremenije tehnologije, sa znatno boljim kvalitetom slike i vekom trajanja od projektora sa lampom. Takođe, planirana je kupovina i najmodernije audio opreme koja će omogućiti našim posetiocima da uživaju u najboljem filmskom zvuku u Srbiji”, rekao je Memić.\nOn je istakao da je tender za nabavku projektora, audio i prateće opreme vredan oko 12,3 miliona dinara, a da su dve trećine sredstava obezbedili Filmski centar Srbije i Ministarstvo kulture, a ostatak lokalna samouprava.\nKulturni centar će iz svojih sredstava izdvojiti 1,4 miliona dinara za kupovinu platna i remont elektro-cugova.\nMemić očekuje da će bioskop sa novom, savremenom opremom, početi da radi tokom januara sledeće godine.\n“Na taj način ćemo imati potpuno novi bioskop, imaćemo redovan filmski repertoar i sami ćemo odlučivati o njemu, nećemo zavisiti od emitera i distributera. Takođe, ostvarivaćemo veći prihod jer sada nećemo novac od prodatih karata deliti sa distributerima i emiterima”, istakao je direktor Kulturnog centra.\nOn je najavio da će Kulturni centar obezbediti i dodatne sadržaje koji nude savremeni bioskopi.\nRok za prijavljivanje na tender za kupovinu projektora, audio i prateće opreme je 10. decembar, dok će javna nabavka platna biti uskoro raspisana.\nPrezentacija projekata muzeja “Ras”


Prijem u Gradskoj kući za Tešanović Lazara i Arbanas Miloša - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Povodom osvajanja zapaženih rezultata u glavnom gradu Francuske Parizu, na evropskom takmičenju „Eurobot“ 2016. održanom od 11. do 12. juna ove godine načelnik Gradske uprave za obrazovanje prirediće prijem za dva mitrovačka studenta.\nPrijem će biti organizovan u ponedeljak, 27. juna u sremskomitrovačkoj Gradskoj kući sa početkom u 9,00 časova i to za Tešanović Lazara, upisanog na prvu godinu Master akademskih studija Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu i Arbanas Miloša, upisanog u četvrtu godinu Osnovnih akademskih studija Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu.\nEurobot je takmičenje koje se održava jednom godišnje, namenjeno je za mlade – srednjoškolce i studente. Cilj je realizacija autonomnog robota manjih dimenzija, koji treba da izvši neki konktretan zadatak. Taj zadatak se svake godine menja – jedno je uvek isto: roboti se bore jedan protiv drugog na terenu. Eurobot je više od takmičenja , to je i prilika da se razvija kreativnost, vide nove ideje, nauči pojam grupnog rada.\nSvake godine, krajem leta, izlazi novi zadatak koji je različit od prethodnog. Prema tom zadatku se pravi robot za narednu sezonu.