Izvor: RTS, 19.Jan.2022, 18:34\nNovak Đoković je kupio 80 odsto danske kompanije QuantBioRes, koja razvija medicinski tretman protiv kovida 19, rekao je za Rojters generalni direktor kompanije.\nPrvi reket sveta je postao vlasnik 80 odsto kompanije QuantBioRes iz Kopenhagena, koja razvija medicinski tretman protiv kovida 19, prenosi Rojters.\nNovak Đoković nije odigrao niti jedan teniski meč >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << ove godine zbog poznatih problema sa australijskim vlastima.\nUkoliko sam ne odluči da nešto promeni u svom statusu kada je u pitanju vakcinacija, ostaje pitanje kada će i koliko moći da bude na terenu ove sezone.\nU prethodnih par dana u Francuskoj, gde se igra naredni grend slem turnir, doneta je regulativa koja sprečava prisustvo sportskim borilištima svim nevakcinisanim licima, što uključuje i strane državljane i profesionalne sportiste.\nPostoje indicije da će se ovaj trend odluka samo nastaviti i proširiti na sve veći broj turnira.\nNajbolji teniser sveta, bez obzira na brojne polemike koje prate njegov odnos prema pandemiji koronavirusa, ostaje neko ko je, u samoj Srbiji, tu istu borbu potpomogao u velikoj meri, kupovinom medicinskih stredstava (sve do kupovine respiratora) neophodnih za zbrinjavanje pacijenata.\nU tom kontekstu onda može biti prihvaćena i ovaj njegov potez, odnosno akvizicija ove biotehnologije u razvoju.


Korisnici na društvenim mrežama su specifično voljni da dele svoje informacije i lični život sa potpunim strancima na internetu\nObjavljeno: 20.07.2019. 22:44h\nU današnje vreme veoma je lako pronaći nečije informacije onlajn. Korisnici na društvenim mrežama su specifično voljni da dele svoje informacije i lični život sa potpunim strancima na internetu. Ovo je naravno dovelo i do problema, gde je sada moguće špijunirati i pratiti druge ljude iz udobnosti svog doma.\nIpak, Google želi da smanji ove aktivnosti, a u tu svrhu kompanija je uklonila veći broj aplikacija sa Google Play Store-a, koje bi potencijalno mogle biti upotrebljene za špijuniranje drugih korisnika.\nGoogle je u međuvremenu uklonio aplikacije koje su se našle na Avastovoj listi. Ipak, problem sa ovakvim aplikacijama nije iskorenjen, pa se korisnicima preporučuje da budu obazrivi kada instaliraju softver, da proveravaju ocene i iskustva drugih korisnika i da obrate pažnju na odobrenja za pristup koje aplikacija zahteva.\nKorisnici na društvenim mrežamaŠpijunažaGoogle nas špijuniraGoogle aplikacije špijuniranjeAvast istraživanjeGoogle Play StoreSoftver za roditeljsku kontroluInternetPodaci o lokacijiAplikacije\nMARAŠ PONOVO AKTUELAN: Srpski štoper pred potpisom - u igri je milion i po evra!


source.ba | Dodik slijedeće sedmice u Moskvi o političkoj situaciji u Bosni i Hercegovini\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik rekao je da će iduće sedmice biti u Moskvi i razgovarati o svim važnim pitanjima vezanim za aktuelnu političku situaciju u BiH.\nDodik od Moskve očekuje razumijevanje i da će se kroz sistem UN kao i kroz Savjet za implementaciju mira Rusija imati ulogu kao što je imala do sada. Kada je riječ o privrednoj saradnji, kao ključno pitanje je istakao pitanje izgradnje gasovoda od Rače, odnosno Bijeljine do Banjaluke o čemu postoji dogovor iz vremena Južnog toka sa Gaspromom da se gradi zajedno, prenosi agencija Srna.\n"Pošto gradimo auto-put, to je dobra prilika da pratimo tu trasu i izgradimo gasovod do Banjaluke. Nama su Rusi već potvrdili da će do kraja godine biti ista cijena gasa koju imamo, slična onoj koju ima i Srbija", rekao je Dodik i dodao da će pokušati da dobije i ono što je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić dobio za narednih nekoliko mjeseci dok se tržišta ne stabilizuju.\nVolio bi, kaže, i da Vladimir Putin dođe u Banjaluku i smatra da bi se i u uslovima pandemije u tom gradu okupila nemjerljiva masa ljudi koja bi došla da ga pozdravi. On je rekao da se uvijek raduje kad ide u Rusiju jer Putin pita kako može pomoći, a na Zapadu odmah počnu da zahtijevaju. On je podsjetio da je Rusija povukla saglasnost za imenovanje Kristijana Šmita za visokog predstavnika, i da je pokazala veliku principijelnost.\nTagovi: MoskvaMilorad DodikBiHRusijaRS


Tillerson u nenajavljenoj posjeti Avganistanu\nRex Tillerson u avionu tokom azijske turneje 23. oktobra 2017.\nAmerički sekretar Rex Tillerson iznanada je posjetio Kabul gdje je razgovarao o novoj strategiji Vašingtona koja predstvlja pokušaj da se uspješno okonča 16-godišnji rat u Avganistanu.\nTillerson se susreo sa predsjednikom Avganistana Ašrafom Ganijem, a američka ambasada je izdala saopštenje, da su dvojica lidera "reafirmisali avganistansko-američke odnose i posvećenost postizanju mira stabilnosti i trajnog prosperiteta Avganistana."\nTillerson je rekao da nova strategija SAD za Južnu Aziju "jasno stavila do znanja da su Sjedinjene države posvećene saradnji sa vladom Avganistana i partnerima širom regiona na postizanju mira u Avganistanu i onemogućavanju sugurnog utočišta za teroriste koji su prijetnja tom cilju."\nTakođe se navodi da je Gani "ponovio svoju podršku za novu američku startegiju i naglasio posvećnost njegove vlade reformama."\nPosjeta stiže u momentu kada se vlada u Kabulu, koju podržava Zapad, muči da porazi pobunjeničke grupe širom zemlje koje su se probudile nakon odlaska većine NATO snaga 2014.\nAdministaracija Donalda Trumpa nedavno je ponudila novu stategiju čiji je cilj pokušaj da se pobijede militanti, pa je saopšteno da je više od 3.000 novih američkih trupa poslano u Avganistan da pomognu postojećih 11.000 koji su već bili u ovoj zemlji.\nTillerson je na šestodnevnoj turneji tokom koje je posjetio Saudijsku Arabiju i Katar, a planirano je još da posjeti i Pakistan i Indiju.


Pre dolaska u Colliers, Nikola je radio 5 godina u prodaji, 3 godine u lokalnoj agenciji za nekretnine i 2 godine u velikoj kompaniji koja se bavi proizvodnjom i trgovinom. Nakon 5 godina provedenih u Colliersu od 2007, Nikola se 2011. godine pridružio u CBRE, gde je radio kao stariji konsultant za razvoj poslovnih i maloprodajnih neporketnosti.\nU maju 2012. Nikola se vratio u Colliers International gde se nalazi na poziciji Menadžera odeljenja za maloprodajne i industrijske nepokretnosti. Svojim sveobuhvatnim znanjem, entuzijazmom i kreativnim rešenjima na više nego adekvatan način zadovoljava potrebe klijenata na poljima poslovnog, maloprodajnog i magacinskog prostora. Trenutno je angažovan na daljem razvoju projekta Rajićeva Šoping Centar, koji se nalazi u samom centru Beograda.


Zajedničko saopštenje opozicije u Kruševcu o stanju u medijima\nMediji • Politika • Saopštenje • Šumadija\nPoštovani građani Kruševca,\nPet godina je aktuelne SNS-SPS vlasti u Kruševcu i Srbiji i isto toliko godina medijskog mraka i cenzure.\nNe postoji nijedan razlog niti argument koji bi opravdao rad lokalnih medija u Kruševcu koji opozicione političke organizacije na lokalu već više od pola decenije nisu udostojile ni jedne jedine sekunde emitovanja, niti jedne jedine pisane reči na bilo kojoj lokalnoj televiziji ili pisanom mediju u Gradu.\nPodsećamo vas da se svi mediji u Kruševcu finansiraju iz budžeta grada. Onog budžeta koji pune novcem apsolutno svi građani, kako mi iz opozicije i građani koji podržavaju neku od opozicionih stranaka, tako i stranke na vlasti i građani koji podržavaju aktuelnu vlast.\nViše od 20 procenata građana Kruševca koji na izborima nisu glasali za Srpsku naprednu stranku i njenih dvadesetak koalicionih partnera nisu u prilici da vide svoje političke predstavnike na lokalnim medijima, pa Kruševac u medijskom smislu podseća na severno-korejski Pjongjang!\nS obzirom da je direktor Bezbednosno-informativne agencije Bratislav Gašić de facto urednik svih lokalnih medija, postavljamo pitanje da li je odlično sproveden medijski mrak u Kruševcu bio glavna preporuka državnom vrhu za funkciju koju sada obavlja?\nI pored jasne kritike Evropske federacije novinara da u Srbiji vlada najviši stepen medijske cenzure, ništa se nije promenilo u tom pogledu.\nOštro osuđujemo rad lokalnih medija u Kruševcu koji su za potrebe javnog informisanja iz budžeta Grada u prethodnih pet godina dobili ukupno više od 60 miliona dinara. Oni su ovaj novac dobili da bi objektivno i pravovremeno informisali građane o svemu što se događa u Gradu i okolini, a godinama potpuno ignorišu sa jasnom lošom namerom opozicione političke organizacije, ne poštujući Zakon ni demokratske vrednosti koje smo kao društvo i Grad dužni da negujemo.\nZbog svega navedenog smo prinuđeni da izrazimo oštar protest zbog ovakve situacije u medijima i da postavimo pitanje lokalnim medijima, ministru informisanja kao i svim nadležnim institucijama Srbije: Zašto niko od opozicionih političkih organizacija u Kruševcu u proteklih pet godina nije dobio ni jedan jedini minut ni na jednoj lokalnoj televiziji iako su sve dužne da u Zakonom definisanim okvirima omoguće svim političkim strankama da se obrate građanima Kruševca, a posebno u toku predizbornih kampanja?\nZašto građane Kruševca ne informišete objektivno o stavovima i radu svih političkih organizacija u Kruševcu, a ne samo o radu stranaka aktuelne vlasti na čelu sa Srpskom naprednom strankom?\nPo kojim kriterijumima kadrovi vlasti imaju prilike da se svakog dana pojavljuju na lokalnim medijima, što u elektronskom što u pisanom formatu, a da niko od kadrova opozicije ni jednom nije dobio poziv za učešće u nekoj političkoj emisiji ili u emisijama informativnog karaktera, kao ni u pisanim medijima, kako bi građani Kruševca i okoline imali prilike da čuju i vide i neko drugačije mišljenje koje nije slično stavovima i mišljenima aktuelne vlasti?\n23. oktobar 2017.godine\nOznakeKruševac Medijski mrak\nKako je većnik osumnjičen za trovanje dece podneo ostavku\nKredit za sprave u nepostojećoj teretani – nastavak pljačke preko Fonda za razvoj


Predsednik Letonije danas boravi na Kosovu, sastaje se sa Osmani - Kosovo Online\n22. April 2022. • 08:23\nPredsednik Letonije Egils Levits danas će borviti u zvaničnoj poseti Prištini, gde će se sastati sa svojom kosovskom koleginicom Vjosom Osmani, kao i sa predsednikom parlamenta Gljaukom Konjufcom, prenosi Koha.\nNa trgu "Ibrahim Rugova" u Prištini Osmani će Levitsa dočekati uz najveće počasti, a nakon sastanka predviđena je i zajednička konferencija za medije.\nPredsednik Letonije će se nakon toga sastati i sa predsednikom Skupštine Kosova Gljaukom Konjufcom.\nTokom posete, Kosovska policija će se starati o obezbeđenju i održavanju javnog reda, za vreme kretanja pratnje i boravka letonske državne delegacije na Kosovu.\n"Kosovska policija će vršiti privremene prekide saobraćaja, u kratkim intervalima, na pojedinim segmentima puteva gde se očekuje prolazak službene pratnje. Policija zahteva puno razumevanje građana i učesnika u saobraćaju“, navodi se u saopštenju policije.\nLetonija poseta Kosovo Priština\nMehaj: Letonija važna zemlja NATO, bilateralni partner Kosova


Informatičko opismenjavanje dece sa leve obale Dunava\nOrganizator kurseva:\tFK Ole, Borča\nSuorganizator kurseva: IT kompanija „TeleTrader“\nIzvođač kurseva: Prof.dr. Nenad Kojić i njegov tim\nMesto održavanja: FK Ole, Borča\nCiljna grupa: osnovci i srednjoškolci sa leve obale Dunava\nCilj: Osnovni cilj kurseva je informatičko opismenjavanje dece osnovnih i srednjih škola koje je preko potrebno s obzirom na veoma oskudan rad u formalnom obrazovanju sa jedne strane i veoma brz napredak tehnologije sa druge strane. U okviru glavnog cilja, specijalni ciljevi se odnose na selektovanje dece koja imaju talenat za programiranje i usmeravanje iste u izboru IT zanimanja kojim će se baviti u budućnosti.\nNaziv kurseva: Grafički Web dizajn i Osnove programiranja\nPeriod održavanja kurseva: 07.10.2017– 26.05.2018. godine\nUkupan fond časova po kursu: 40 časova\nNačin realizacija časova: 40 časova po kursu (subotom, dvočas)\nMinimalna grupa đaka: 8\nMaksimalna grupa đaka: 10\nPrezentacija kurseva za decu održava se u nedelju, 17. septembra.\nPrijave za prisustvo na prezentaciji vrše se najkasnije do 15. septembra u prostorijama FK Ole Ili telefonom na brojeve: 064/283 45 03 ili 062/850 77 47 ili popunjavanjem on-line upitnika\nNapomena vezana za održavanje kurseva: U listi termina pojavljuje se jedan termin više u slučaju eventualnih nadoknada.\nKURS “GRAFIČKI WEB DIZAJN”\nKURS “OSNOVE PROGRAMIRANJE”


Evropska narodna partija (EPP) na putu da izgubi uticaj u novom sastavu Evropske komisije - Dijalog.net\nNaslovna Politika Evropska unija Evropska narodna partija (EPP) na putu da izgubi uticaj u novom sastavu Evropske komisije\nEvropska narodna partija (EPP) na putu da izgubi uticaj u novom sastavu Evropske komisije\nBrisel, 15. jul 2019. – I ako Ursula fon der Lajen bude potvrđena kao nova predsednica Evropske komisije, grupa Evropska narodna partija (EPP) na putu je da izgubi uticaj u Komisiji.\nStručnjaci kažu da EPP plaća visoku cenu što je insistirala da dobije mesto predsednika Komisije i upozoravaju da bi Fon der Lajen mogla da bude “vodeća figura desnog centra primorana da vodi politiku levog centra“.\nFon der Lajen je pod pritiskom grupa Socijalisti i demokrate (SD) i Obnovimo Evropu da Holanđanin Frans Timermans i Dankinja Margrete Vesager zadrže potpredsednička mesta u EK.\nNemici su potrebni glasovi SD i grupe liberala Obnovimo Evropu kako bi postala nova predsednica EK ali postoji opasnost da ne dobije većinu ili da zavisi od podrške evroskeptika.\nLider liberala Dačijan Čološ (Dacian Çiolos) poručio je Fon der Lajen u otvorenom pismu da “očekujemo da nema razlike u statusu između Timermansa i Vestager“.\nI ako Nemica postane nova predsednica i ispuni obećanje oko Timermansa i Vestager, uticaj EPP na politiku nove Komisije mogao bi da bude manji nego u prethodnoj.\nJedna potpredsednička pozicija, šefa spoljne politike EU, prema sporazumu lidera EU trebe da pripadne Špancu Žozepu Borelu.\nOčekuje se i da Slovak Maroš Šefčovič nastavi da bude potpredsednik, a kako bi se zadovoljio geografski balans.\nItalija takođe očekuje potpredsedničko mesto kao nagradu za podršku kandidaturi Fon der Lajen. Italijanski premijer Đuzepe Konte rekao je italijanskim medijima da Rim želi da njihov kandidat bude zadužen za pitanja konkurencije.\nNedavno je Blumberg izvestio da Konte podržava Đankarla Đorđetija (Giancarlo Giorgetti), vodećeg člana partije Liga Matea Salvinija, čime se broj potencijalnih potpredsednika EK iz partija van grupe EPP popeo na pet.\nTim Žan-Kloda Junkera je na početku mandata imao sedam potpredsednika – Timermansa, Šefčoviča, Federiku Mogerini iz grupe SD, Andrusa Ansipa (Obnovimo Evropu) i Valdisa Dombrovskisa, Kristalinu Georgijevu i Jirkija Katainena iz EPP.\nLetonac Dombrovskis, sada zadužen za zajedničku evropsku valutu, odustao je od svog mesta u Evropskom parlamentu da bi ostao u EK i verovatno očekuje da zadrži mesto potpredsednika.\nPremijer Letonije Krišjanis Karinš dao je “zeleno svetlo” Dombrovskisu za još jedan petogodišnji mandat. Karinš je slučajno bio jedan od dva pregovarača EPP tokom razgovora u Savetu o ključnim EU pozicijama.\nStručnjak za politiku EU Džon Vort rekao je da “EPP plaća visoku cenu insistiranju da dobije mesto predsednika Komisije, odbacujući (Manfreda) Vebera i nastojeći da dobije podršku za Fon der Lajen“.\nKako je dodao, ustupci koje ona mora da pruži u vezi sa politikom, posebno u oblasti klimatskih promena, mogli bi da znače da je ona “vodeća figura desnog centra koja je primorana da vodi politiku levog centra“.\nAko Fon der Lajen zadrži Junkerovu strukturu EK sa sedam potpredsednika, ostaje samo jedno nepopunjeno mesto. Visoko rangirani izvori u EK rekli su za EURACTIV da bi više od sedam potpredsednika “izgledalo malo preglomazno“.\nTri su moguće prepreke da EPP dobije to preostalo potpredsedničko mesto a ključna je “zeleno svetlo” francuskog predsednika Emanuela Makrona, jednog od glavnih arhitekata podele vodećih funkcija u EU.\nMakron navodno traži da njegov komesar, koji još nije poznat, takođe bude potpredsednik Komisije.\nTo bi mogao da bude Paskal Kanfen (Pascal Canfin) koji je pre nedelju dana izabran za šefa uticajnog odbora EP za ekologiju ili “večito ime za najviše funkcije” Mišel Barnije.\nDruge prepreke ambicijama EPP su rodni i geografski balans. Naime, prema ovom scenariju, Vestager bi bila jedina žena potpredsednik EK a samo dvoje – Dombrovskis i Šefčovič, bili bi iz članica EU koje nisu iz Zapadne Evrope.\nIako je Fon der Lajen tražila od članica da predlože dva kandidata, ženu i muškarca, ne čini se da će mnogi to uraditi, s obzirom da je više od deset komesara već imenovano.\nBugarka Marija Gabrijel, sada komesarka za digitalnu agendu, jedini je nacionali predlog koji zadovoljava i geografski i rodni kriterijum i obezbeđuje EPP još jednu visoku funkciju.\nInače, pitanje rodne ravnoteže postaje najvažnije u trci za najviše pozicije u EU.\nO kandidaturi Ursule fon der Lajen evroposlanici će glasati 16. jula. Glasaće se samo u jednom krugu i ona mora da dobije apsolutnu većinu od 374 glasa, zavisno od toga koliko će poslanika biti u EP. Ukoliko dosegne taj broj, moraće da se pojavi i odgovara i pred članovima relevantnih parlamentarnih odbora.\nBriselski portal podseća da je 2014. slovenačka kandidatkinja za potpredsednicu EK zaduženu za energetsku uniju Alenka Bratušek, bivša premijerka, odbijena od strane odbora za industriju i energetiku, prenosi Euractiv.\nOznakeEvropska komisijaEvropska narodna partijaEvropski parlament\nPrethodno Bujoševiću produžen ugovor o radu na funkciji generalnog direktora RTS-a\nSledeće Građanski front podržava građane i medije koji su meta medijskog linča\nTop Tags lokalna samouprava OCD istraživanje Društvo Evropska komisija evropske integracije mediji ljudska prava konkurs mladi Evropska unija vladavina prava Civilno društvo Vlada Republike Srbije Srbija i Evropska unija


Međutim, to se ne može dogoditi dok se političari ne dogovore, tog dogovora, očigledno, nema još, rekao Satler\nSatler: To se može brzo uraditi Foto: Fena\nŠef Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini Johan Satler (Johann Sattler) izjavio je da se novac Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) nalazi na računu banke u Bosni i Hercegovini, čeka da bude raspodijeljen za pomoć i podršku stanovništvu i poslovnim subjektima.\nMeđutim, to se ne može dogoditi dok se političari ne dogovore, tog dogovora, očigledno, nema još.\nKoliko razumijem, a razgovarao sam s iskusnim i stručnim advokatima i pravnicima, sve što je potrebno jeste nova odluka Vijeća ministara. To se može brzo uraditi - naglasio je danas novinarima u Sarajevu.\nU zajedničkoj izjavi EU i Ambasade SAD-a ranije ovog mjeseca navedeno je da je Vijeće ministara BiH 23. aprila svojom odlukom odobrilo izdavanje promisorne note kojom se omogućio prijenos u iznosu od 330 miliona eura Bosni i Hercegovini iz MMF-ovog Instrumenta za brzo finansiranje. Međutim, ta odluka zahtijeva donošenje druge posebne odluke o raspodjeli sredstava u skladu sa Pismom namjere, koje je BiH uputila MMF-u. Vijeće ministara BiH još nije donijelo tu drugu odluku i sredstva stoje neiskorištena na računu u Centralnoj banci.\nJohann Sattler MMF Vijeće ministara\nŠEF MISIJE EU\nSatler: Dogovor u duhu adekvatnih rješenja


Ekonomski fakultet UNZE: Poziv za upis prve generacije trećeg ciklusa studija\n14.12.2020 / 10:43 Obrazovanje - Objavljen poziv\nNa Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Zenici objavljen je poziv za upis prve generacije trećeg ciklusa studija.\nStudij je baziran na usvajanju savremenih naučnih i istraživačkih dostignuća iz oblasti biznisa i namijenjen je prvenstevno diplomiranim ekonomistima, ali i svim diplomiranim studentima ostalih srodnih fakulteta iz Bosne i Hercegovine i inostranstva, koji žele unaprijediti i poboljšati svoja znanja iz ekonomije.\nBudući studenti trećeg ciklusa mogu izabrati jedan od dva modula - menadžment, te finansije i računovodstvo.\nU uslovima savremenog poslovanja nameće se potreba školovanja stručnjaka iz različitih oblasti kao što su: menadžment, preduzetništvo, bankarstvo, marketing, računovodstvo, revizija, poslovne finansije, osiguranje, lјudski resursi, poslovna informatika, ekonomska analiza i politika, međunarodna ekonomija, itd. Uporedo sa time, Ekonomski fakultet je davao potrebna znanja za naučna istraživanja u raznim oblastima savremene ekonomske nauke.\n- Već nekoliko godina sistematično analiziramo iskustva drugih visokoškolskih ustanova koje imaju treći ciklus studija. Njihova iskustva značajno su doprinijela kreiranju atraktivnog nastavnog plana i programa koji predstavlja veliki iskorak za sticanje potrebnih znanja za naučna istraživanja u raznim oblastima savremene ekonomske nauke - izjavio je dekan Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Zenici (UNZE) Alaudin Brkić.\nSa naučnim zvanjem doktora ekonomskih nauka, svršeni studenti bit će osposoblјeni za samostalni i timski naučnoistrživački rad u naučnoistraživačkim institutima, institucijama visokog obrazovanja, razvojnim centrima, institucijama i organizacijama vladinog i nevladinog sektora, međunarodnim projektnim timovima kao i u relanom finansijskom i nefinansijskom poslovnom sektoru. Također, bit će osposoblјeni da upravlјaju razvojnim projektnim timovima i da rukovode preduzećima i institucijama u svim sektorima.\nStudij trećeg ciklusa studija Poslovna ekonomija na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Zenici sa specijalističkim znanjima iz užih naučnih oblasti - menadžment, marketing, finansije i računovodstvo i revizija organizuje se u trajanju od tri godine (šest semestara) po Bolonjskom sistemu 4+1+3. Kandidati pri upisu studija odlučuju o trećem obaveznom modularnom predmetu koji se izvodi u prvom semestru studija, a u zavisnosti od uže naučne oblasti koju kandidat želi izučavati, saopćio je Ekonomski fakultet UNZE.


Završen projekat YOU4EU – Učešće građana 2.0 - Omladinska politika\nBeogradska otvorena škola je u saradnji sa Access Info Europe (Španija), Gong (Hrvatska), Institut alternativa (Crna Gora) i PiNA (Slovenija) realizovala projekat "YOU4EU – Učešće građana 2.0" od 1. septembra 2018. do 29. februara 2020. godine uz podršku Evropske unije kroz program Evropa za građane i građanke.\nCilj projekta je bilo unapređenje učešća građana u procesu kreiranja i sprovođenja javnih politika u zemljama članicama Evropske unije, kao i zemljama u procesu pristupanja, i to kroz jačanje načina na koji građani razumeju svoju ulogu i uticaj u procesu razvijanja javnih politika. Fokus projekta je bio na različitim modelima građanske participacije, posebno digitalne, i na razmeni iskustava između EU država članica i država u procesu pristupanja.\nTokom implementacije projekta smo utvrdili da postoji snažna potreba za unapređenjem transparentnosti rada javne uprave, mehanizama građanskog učešća, komunikacije između građana i javnih vlasti na nacionalnom i EU nivou. Stoga smo izradili "Preporuke za unapređenje transparentnosti i građanskog učešća", a takođe vas pozivamo da se upoznate i sa dokumentom "50 Questions from YOU to the EU" koji daje pregled društvenih, ekonomskih i političkih izazova i problema koji zanimaju građane u Srbiji, Crnoj Gori, Hrvatskoj, Sloveniji i Španiji.\nU projektnim aktivnostima je učestvovalo 1.066 građana, dok je 556.000 građana dobilo informaciju o projektnim aktivnostima i rezultatima zahvaljujući društvenim mrežama, portalima, YouTube platformi i promotivnim materijalima.\nViše informacija o svim realizovanim aktivnostima možete pronaći na ovom linku.


Nova faza „rata“ između SAD i Kine — sledi odgovor na zatvaranje kineskog konzulata - Sputnjik Srbija\n04:44 13 Maj 2021\n17:10 23.07.2020 (osveženo 13:13 24.07.2020) Preuzmite kraći link\nSjedinjene Države naložile su juče Kini da u roku od 72 sata zatvori diplomatski konzulat u Hjustonu. Peking je oštro osudio ovaj potez i zapretio recipročnim merama i već razmatra zatvaranje američkog konzulata u Vuhanu.\nKonzulat Narodne Republike Kine u Hjustonu.\nStejt department je saopštio da je odluka doneta da bi se Amerika zaštitila od ilegalnih špijunskih aktivnosti. Oglasilo se i američko Ministarstvo pravde, koje kaže da su u zaleđini kineske vlade hakeri pokušali da ometaju razvoj vakcine protiv virusa korona, odnosno, da je konzulat bio uključen u nezakonite aktivnosti.\nDugogodišnji dopisnik srpskih medija iz Pekinga Zoran Đorđević skreće pažnju na važnu činjenicu, da se ne zna šta je konkretan razlog zašto bi konzulat bio zatvoren.\n„Svedoci smo konstantnog pogoršavanja kinesko-američkih odnosa, gde se Kina malo pomirljivije ponaša, želi da izgladi tu situaciju, dok Amerikanci nalaze nove i nove razloge za njeno zaoštravanje. Ovo je najnoviji i čini mi se u diplomatskom smislu prilično drastičan potez“, kaže Đorđević.\nStejt Department je saopštio da je odluka doneta da bi se Amerika zaštitila od ilegalnih špijunskih aktivnosti.\nNova faza „rata“\nOn smatra da je ovo početak nove faze „rata“, u kome uvek dobija onaj koji prvi lansira neku ideju, a onaj ko se brani je u nepovoljnijem položaju. Međutim, bez obzira što je Kina u defanzivnoj poziciji, ne verujem da će sedeti skrštenih ruku, neće ostati dužna, kaže Đorđević.\n„Da bi se pokazala kao ravnopravan partner, da ne kažem neprijatelj, Kina će verovatno preduzeti sličnu akciju. Neće dozvoliti da se iko meša u njene unutrašnje poslove, a ovaj diplomatski poprilično veliki presedan, neće da izađe na dobro. Ipak ne verujem da će izazvati mnogo veće sukobe, osim što će puniti novine narednih nekoliko dana.“\nKina će odgovoriti recipročnim merama\nĐorđević dodaje da SAD u Kini ima više konzulata, nego obrnuto i da bi se prvi potez mogao odnositi upravo na njihovo zatvaranje. On podseća da u međusobnim optužbama, kako kaže, ima svega, da SAD optužuju Kinu da kineskim građanima sa američkim državljanstvom ograničava slobode. Kina tvrdi suprotno, odgovarajući Americi, ali cilj je isti.\nAmerički vojni brod razarač "Džon S. Mekejn" u rutinskoj patroli na Južnom kineskom moru\n„Suština je u tome da se nepotrebno, a nekome je potrebno, podižu tenzije, a svakako se pogoršavaju odnosi. Imali smo i akciju američke flote naspram kineskih manevara u Južnom kineskom moru, to takođe podiže tenziju. Tu je i Zakon o bezbednosti u Hong Kongu, on se odnosi na kinesku teritoriju, prema tome, tu Amerika nema šta da traži, ali oni navodno štite slobode u celom svetu“, kaže naš sagovornik.\nTramp skriva posledice korone\nGlavno je pitanje: Zašto se Amerika baš u ovom trenutku odlučila da zatvori kineski konzulat u Hjustonu?\nĐorđević kaže da za to postoji više razloga, ali se slaže sa većinom američkih analitičara koji smatraju da je ovaj potez deo Trampove predizborne kampanje.\n„Razlog mogu biti predstojeći izbori u SAD, ali i skretanje pažnje američke javnosti sa posledica virusa korona. Ovo može da se shvati kao jedan potez koji daje malo oduška, hajde da se usmerimo sad na Kineze, da ih optužujemo za sve i svašta, za hakere iza kojih stoji Vlada, da pomenemo i Zakon o bezbednosti Hong Konga koji nama ne odgovara, sve je u igri“, kaže naš sagovornik.\nĐorđević dodaje da ne možemo da znamo šta tačno Tramp mora da upotrebi da bi pridobio svoje birače, ali da je u svakom slučaju skretanje pažnje sa posledica aktuelnih dnevnih političkih zbivanja dobrodošlo, da se relaksira situacija na unutrašnjem planu.\nAmerički predsednik Donald Tramp najavio je da američke vlasti mogu zatražiti od Kine da zatvori još neke konzulate u SAD.\ndiplomatski sukob, rat, tenzije, zatvaranje, Hjuston, konzulat


Karakaj i Šepak prvi na listi za obnovu - infoBirač\nOd 11 mostova na Drini, Savi i Uvcu koji će biti rekonstruisani između BiH i Srbije, prvi na listi za obnovu nalaze se Karakaj i Šepak, za koje je završena izrada projekta, potvrdili su Glasu Srpske u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije. Naveli su da se potpisivanje sporazuma sa BiH o rekonstrukciji ovih mostova očekuje u najkraćem roku.\n– Time će biti obezbijeđen pravni osnov da otpočne i rekonstrukcija ova dva mosta – naveli su u Ministarstvu građevinarstva.\n– Kada je riječ o onim koji su u nadležnosti Srpske, u pitanju su mostovi preko rijeke Drine, a to su oni koji se nalaze između Trbušnice i Šepka, Malog Zvornika i Karakaja, te Most kralja Aleksandra, koji se nalazi između Malog Zvornika i Zvornika. U planu je i obnova starog mosta koji se nalazi između Ljubovije i Bratunca, ali i mosta koji se nalazi između Bajine Bašte i Skelana – naglasili su u Ministarstvu građevinarstva Srbije.\n– Ukupna procijenjena vrijednost investicije za rekonstrukciju pet mostova, izuzev novog mosta u Ljuboviji, iznosi oko 15,3 miliona evra – naveli su u Ministarstvu građevinarstva Srbije.\nPodsjetili su da je dogovor za sklapanje sporazuma između Vlade Srbije i Savjeta ministara BiH o održavanju i rekonstrukciji putnih međudržavnih mostova postignut na zajedničkoj sjednici dvije vlade u januaru 2017. godine, dok je 2019. usaglašen i tekst nacrta sporazuma.\n– U toku ove godine očekujemo i da konačno bude pušten u saobraćaj novi most preko Drine, između Ljubovije i Bratunca. Gradnja toga mosta je završena krajem 2017, a u 2018. godini je pribavljena upotrebna dozvola. Da bi taj most bio pušten u saobraćaj, potrebno je da bude završena izgradnja zajedničkog graničnog prelaza na teritoriji BiH – dodali su u Ministarstvu građevinarstva Srbije.


Pre jednog veka, u Vojvodinu je stigla sloboda - RTV Centar Srem\nPre jednog veka, u Vojvodinu je stigla sloboda\nDruštvoGlavnoVojvodina 11/25/2018 sofija 0\nOdluka o Prisajedinjenju Vojvodine Kraljevini Srbiji, bila je odluka koja je preusmerila tok istorije. To nije bio samo politički stav, već i sveobuhvatan politički...\nOdluka o Prisajedinjenju Vojvodine Kraljevini Srbiji, bila je odluka koja je preusmerila tok istorije. To nije bio samo politički stav, već i sveobuhvatan politički program o načelima koja su, u jednom velikom vremenu, vodila velike ljude koji su donosili istorijske odluke, istakao je predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović na svečanoj akademiji u Srpskom narodnom pozorištu.\n– Pre jednog veka, u Novi Sad stigla je sloboda. Zato 25. novembar 1918. godine možemo da označimo kao dan u koji su stali vekovi i dan u kojem su se u stvarnost pretočili dugo sanjani snovi – naglasio je predsednik Mirović, koji je ujedno i predsednik Odbora za obeležavanje stogodišnjice Prisajedinjenja Vojvodine Kraljevini Srbiji.\n– Zato njihovo veliko delo i jeste putokaz za budućnost i zato nikada ne smemo da ih zaboravimo – naglasio je predsednik Mirović.\n– Taj jedan dan, 757 poslanika i jedna odluka, saželi su u sebi sve ono što je jedan narod delao do svog doslaska na ove prostore. Prisajedinjenje je najveća tekovina istorije srpskog naroda u poslednja dva veka – istakao je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić, koji je i počasni predsednik Odbora za obeležavanje ovog jubileja.\n– I danas, stogodina kasnije taj osećaj nam je potreban više nego ikad – naglasio je predsednik Vučić.


PSSE: Lideri u Crnoj Gori da ne naglašavaju polarizaciju, već da je smanje\nSvet Autor:Vijesti28. jan. 202222:52\nSavet Evrope Foto:Nicolas Economou/NurPhoto / Shutterstock Editorial / Profimedia\nParlamentarna skupština Saveta Evrope (PSSE) usvojila je danas Rezoluciju kojom se, u delu o Crnoj Gori, pozivaju sve partije i lideri da ne naglašavaju polarizaciju, već da pomognu da se njen intenzitet smanji.\nRezolucija je bazirana na izveštaju o monitoringu država članica Saveta Evrope, predstavnika danske delegacije u PSSE Mihaela Astrupa Jensena.\nSPC saopštila o čemu je patrijarh razgovarao sa političarima iz Crne Gore\nU Rezoluciji se navodi da je PSSE zabrinuta zbog sve veće polarizacije crnogorske političke scene oko pitanja nacionalnog identiteta i da je Crna Gora do sada uspela u velikoj meri da ograniči takve tenzije.\nPozdravljena je konstruktivna saradnja vlasti i Venecijanske komisije na razmatranju izmena i dopuna Zakona o državnom tužilaštvu i Nacrta zakona o tužilaštvu za organizovani kriminal i korupciju.\nParlamentarna Skupština, međutim, napominje da zamena svih članova Tužilačkog saveta i imenovanje pet novih članova iz redova uglednih pravnika prostom većinom u parlamentu predstavljaju rizik za nezavisnost TS.\n"Zato poziva crnogorski parlament da obezbedi da pet novih članova TS iz redova uglednih pravnika bude imenovano na osnovu njihove kompetencije i da se smatraju politički neutralnim", piše u nacrtu.\nU Skupštini je 29. decembra prostom većinom izabrano pet novih članova Tužilačkog saveta iz reda uglednih pravnika i NVO sektora.\nPSSE je u aprilu 2021. godine usvojila Rezoluciju o postmonitoring dijalogu s Crnom Gorom, na osnovu izveštaja koizvestilaca za Crnu Goru.\nOcenjeno je da u četiri oblasti, koje su u Rezoluciji identifikovane kao "prioritetne", a to su nezavisnost pravosuđa, poverenje u izborni proces, situacija u medijima i borba protiv korupcije, napredak nije bio dovoljno opipljiv da bi se dijalog priveo kraju.\nBonus video: Polarna zima u Crnoj Gori: Kako se živi na -22?\nCrna GoraParlamentarna Skupština Saveta Evrope


ADZNM “Gusle” – TV Kikinda\nTag: ADZNM “Gusle”\n“Gusle” proslavile slavu\nOn 24 jula, 2021 by Aleksandra Djuran\nOd 26. do 31. jula ADZNM “Gusle” organizuje 20. etno kamp, dok će od 29. jula do 1. avgusta biti održan i 20. FENOK, Međunarodni festival orkestara. Kako saznajemo od Igora Popova, umetničkog rukovodioca u “Guslama” u okviru studijskog istraživanja muzičko-tradicionalnog folklora Banata prisustvovaće 20 studenata sa muzičkih akademija iz Banja Luke, Novog Sada, Beograda\nNovim sporazumom do intenziviranja saradnje Gusala i Vaspitačke škole\nVisoka škola strukovnih studija za obrazovanje vaspitača i Akademsko društvo za negovanje muzike „Gusle“ potpisali su sporazum o saradnji koji predstavlja nastavak i proširenje oblasti dosadašnjih zajedničkih aktivnosti. Potpisivanju je prisustvovao i gradonačelnik Nikola Lukač.Potpisivanjem sporazuma o saradnji Visoka škola strukovnih studija za obrazovanje vaspitača i Akademsko društvo za negovanje muzike „Gusle“ intenziviraće dosadašnje zajedničke\nNa inicijativu ADZNM “Gusle” malo kolo upisano je u nacionalnu listu nematerijalnog kulturnog nasleđa. Tim povodom održana je promocija i stručni skup posvećen ovoj igri, kojoj su pored etnokoreologa i etnomuzikologa prisustvovale i Dijana Jakšić Kiurski, zamenica gradonačelnika i Milena Živkov, članica Gradskog veća. Magdalena Popov, umetnički rukovodilac u „Guslama“ napominje da se dve godine\nOn 11 februara, 2021 by Aleksandra Djuran\nKada se kaže Banat, Kikinda i “Gusle” jedna od prvih asocijacija je malo kolo ili malo banatsko kolo. Najradosniji događaji u porodici bili su, a i danas su propraćeni muzikom i igrom, a malo kolo bilo je sastavni deo svadbeog ceremonijala, naročito pošto mladenci sa gostima izađu iz crkve, dok su i igranke na kojima\nOn 28 decembra, 2020 by Ljiljana Pancel\nKikinđani će na programu naše televizije, tokom predstojećih praznika biti u prilici da pogledaju božićni koncert hora „Sveti Stefan Dečanski“ sniman u svečanoj sali Narodnog Muzeja. Ovaj vrhunski ansambl neguje pesme na 25 jezika a iza sebe ima 33 godina postojanja.Ljubitelji muzike i horskog pevanja dobro znaju o kakvoj je veličini reč kada se pomene\nI pored pandemije u “Gusalama” održan kontinuitet u radu\nOn 8 decembra, 2020 by Aleksandra Djuran\nI u ADZNM “Gusle”, kao i u svim ostalim ustanovama koje okupljaju veliki broj članova, godina na izmaku bila je drugačija u odnosu na sve dosadašnje. I pored epidemije koronavirusa najstarije srpsko društvo uspelo je da održi kontinuitet u radu.Zoran Petrović, direktor “Gusala” posebno ističe da je u prostorijama društva otvorena režija odnosno studio za\nU svečanoj sali Skupštine grada Kikinde održana je završna konferencija PAN projekta koji je realizovan u saradnji sa Zapadnim Univerzitetom u Temišvaru. Grad Kikinda i Zapadni Univerzitet iz Temišvara,projektom PAN nastavili su saradnju započetu 2014. godine.Baš kao i prethodna dva projekta i ovaj se odnosi na zaštitu kulturnog nasleđa. – Počeli smo sa projektom „Living\nPrvi CD ženske pevačke grupe “Gusala”\nOn 10 oktobra, 2020 by Aleksandra Djuran\nČlanice ženske pevačke grupe „Gusala“ u okviru 19. etno kampa promovisale su svoj prvi CD. Sve numere otpevane su a kapela, bez muzičke pratnje, a 13 tradicionalnih pesama koje se nalaze na disku pokazuje izuzetne glasovne mogućnosti koje su Kikindi i „Guslama“ donele nekoliko izuzetnih priznanja u protekle dve godine.Umetnički rukovodioci u „Guslama“ Igor i


Fabrici: Dupliraćemo napore da bi ubrzali proces pristupanja EU - Dijalog.net\nNaslovna Politika Fabrici: Dupliraćemo napore da bi ubrzali proces pristupanja EU\nBujanovac, 4. decembar 2017. – Šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici ocenio je u Bujanovcu da su odnosi Srbije i Evropske unije u "veoma povoljnom" periodu jer je "određeni broj koraka" već preduzet u približavanja Srbije Uniji.\nFabrici je novinarima posle sastanka s predsednikom Koordinacionog tela Vlade Srbije za Preševo, Bujanovac i Medveđu, Zoranom Stankovićem kazao da su regionalna stabilnost, saradnja i ekonomski razvoj važni za EU.\n"Moj osnovni posao na ovoj funkciji je pomoć Srbiji da se približi Uniji, a krajnji cilj je da Srbija postane članica EU. Unija investira 200 miliona evra godišnje kako bi pomogla proces pristupanja i jako smo zadovoljni rezultatima na jugu Srbije gde imamo određeni broj uspešnih projekata u oblasti obrazovanja, zdravstva i ekonomije", kazao je Fabrici.\nOcenio je da je otvaranje odeljenja subotičkog Ekonomskog fakulteta u Bujanovcu primer kako EU može da pomogne prosvetu, socijalnu integraciju i ekonomski rast.\n"Pristupanje Uniji je budućnost Srbije i mi ćemo duplirati sve naše napore kako bismo ubrzali te procese", kazao je Fabrici i najavio da će 2018. godine početi sprovođenje programa EU-PRO za koji će moći da konkurišu lokalne samouprave južno od Beograda.\nPredsednik Koordinacionog tela, Zoran Stanković kazao je da je međunarodna zajednica investirala oko 35 miliona evra u Preševo, Bujanovac i Medveđu, a preko Koordinacionog tela investirano je još 60 miliona evra u infrastrukturne projekte.\nOn je naveo da su u okviru projekata finansiranih uz pomoć EU, otvoreni odeljenje subotičkog Ekonomskog fakulteta u Bujanovcu i porodilište u Preševu, i da je pokrenut program da osnovci Albanci uče srpski jezik.\n"Pomoć EU je potrebna za realizaciju projekata poboljšanja ekonomskih uslova u Preševu, Bujanovcu i Medveđi, i rada na realizaciji programa od sedam tačaka koji je na predlog albanskih partija iz tih opština, Vlada Srbije usvojila 2013. godine", kazao je Stanković.\nAmbasador Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici izjavio je u Bujanovcu da Evropska unija pažljivo posmatra jug Srbije, i smatra da je veoma važno da se nastavi sa sprovođenje Plana od sedam tačaka koji je na predlog albanskih partija iz Bujanovca i Preševa, Vlada Srbije usvojila u junu 2013.godine.\nFabrici je rekao da je "to što je za Dan opštine Bujanovac izabran 9. maj, pokazuje da je taj grad posvećen ulasku u Evropsku uniju, jer je to važan dan za EU" Dan Evrope.\nTagsDelegacija EU u Srbijievropske integracijeSem Fabrici\nTop Tags Evropska unija evropske integracije konkurs Društvo Srbija i Evropska unija vladavina prava lokalna samouprava mediji Civilno društvo Vlada Republike Srbije Evropska komisija mladi Politika Pravosuđe OCD


Mi smo članovi Crvenog krsta, a vi?\nPovodom Svjetskog dana i Nedjelјe Crvenog krsta juče je u prostorijama Kulturnog centra Istočno Sarajevo održana promocija Crvenog krsta za učenike osnovnih i srednjih škola. Promoter Crvenog krsta fudbaler Mladen Krstajić uručio je ovom prilikom 170 knjižica Crvenog krsta mladim članovima i pozvao ih da postanu volonteri i aktivisti Crvenog krsta.\nOve godine Nedjelјa Crvenog krsta posvećena je i obilјežavanju 25 godina postojanja i rada Crvenog krsta Republike Srpske. U toku Nedjelјe Crvenog krsta na nivou cjelokupne organizovanosti Crvenog krsta Republike Srpske održaće se aktivnosti posvećene omasovlјenju članstva Crvenog krsta i intenziviraće se aktivnosti iz kampanje koju je Crveni krst Republike Srpske započeo u 2016. godini a koja se nastavlјa i u ovoj godini pod nazivom “Mi smo članovi Crvenog krsta, a vi?“.\nSvim prisutnima su uručene majice i kačketi Crvenog krsta kao i promotivni materijal koji pojašnjava kako se može postati član Crvenog krsta.\nMilјan Maksimović, nastavnik OŠ“Sveti Sava“ iz Istočnog Sarajeva volonter Crvenog krsta održao je prezentaciju i u kratkim crtama upoznao prisutne o nastanku Pokreta Crvenog krsta i o tome kako je nastao Crveni krst na našim prostorima ali i o tome šta je to Crveni krst, koji su njegovi osnovni cilјevi i zadaci u radu, na čemu počiva i kako izgleda njena struktura organizovanosti.\nNakon ove prezentacije prisutni su pogledali film “Priča o jednoj ideji“ koja je u stvari priča o nastanku Crvenog krsta.


NOVE PROCENE O CIVILNIM ZRTVAMA U KOSOVSKOM RATU (New Figures on Civilian Deaths in Kosovo War(Human Rights Watch Press Release, Feb. 7, 2000)\nNove Procene o Civilnim Zrtvama u Kosovskom Ratu\n(Vasington, 7. februar, 2000) – Oko petsto civila je poginulo u devedeset odvojenih slucajeva kao rezultat NATO bombardovanja u Jugoslaviji prosle godine, saopstio je Human Rights Watch u novom izvestaju, objavljenom danas.\n"Nakon sto je doneo odluku o napadu na Jugoslaviju, NATO je trebalo da ucini vise po pitanju zastite civila. NATO-v izbor ciljeva je precesto izlagao civilno stanovnistvo neprihvatljivom riziku."\nGeneralni Direktor Human Rights Watch-a\nBroj do kog je dosao Human Rights Watch je mnogo visi od priznanja Americkog Ministarstva Odbrane ili bilo koje druge clanice NATO-a. Ali, cifre Human Rights Watch-a o civilnim zrtvama su znatno manje od onih koje su iznele jugoslovenske vlasti.\n"Nakon sto je doneo odluku o napadu na Jugoslaviju, NATO je trebalo da ucini vise po pitanju zastite civila," izjavio je Kenneth Roth, generalni direktor Human Rights Watch-a, medjunarodne organizacije za zastitu ljudska prava iz Njujorka. "NATO-v izbor ciljeva je precesto izlagao civilno stanovnistvo neprihvatljivom riziku." Roth je pozvao vlade zemalja-clanica NATO da naprave ozbiljnu analizu posledica rata na civile.\nHuman Rights Watch je sproveo detaljno istrazivanje o civilnim zrtvama u jugoslovenskom ratu, tako sto je u periodu od tri nedelje u avgustu obisao devedeset i jedan grad, sela i naselja u bivsoj Jugoslaviji i pregledao cetrdeset dve lokacije na kojima su poginuli civili.\nNalaz na osnovu sprovedenog istrazivanja je da je NATO cinio povrede medjunarodnog humanitarnog prava. Human Rights Watch poziva vlade NATO zemalja da uspostave nezavisnu i nepristrasnu komisiju koja ce istraziti ove povrede i javno objaviti rezultate. Vlade NATO zemalja bi takodje trebalo da izmene pristup izboru ciljeva i nacinu bombardovanja, kako bi se obezbedilo pridrzavanje medjunarodnog humanitarnog prava, saopstio je Human Rights Watch.\nIzvestaj Human Rights Watch-a na sedamdeset i devet strana otkriva po prvi put da su americki komandanti u maju 1999 izdali tajnu izvrsnu naredbu o prestanku upotrebe kasetnih bombi, cije koriscenje je Human Rights Watch dokumentovao u izvestaju od 11. maja. Do 13. maja, oko sto pedeset civila je poginulo u raznim incidentima vezanim za koriscenje kasetnih bombi. Britanske snage su nastavile da koriste kasetne bombe cak i kada su americke snage sa tim prestale.\n"Za rat sa reputacijom ‘najpametnijeg' u istoriji, nesrecna je cinjenica da je NATO ignorisao bitne lekcije iz prethodnih konflikata," izjavio je William M. Arkin, vojni savetnik Human Rights Watch-a i rukovodilac tima koji je istrazivao stete nastale bombardovanjem u Jugoslaviji. On je takodje rekao da bi ogranicenje na napade danju, zabrana koriscenja kasetnih bombi, veca briga pri napadu na pokretne ciljeve, i pazljivije identifikovanje vojnih ciljeva, doprineli smanjivanju broja civilnih zrtava za vreme operacije Saveznicke Snage, sto je naziv pod kojim je NATO bombardovanje bilo poznato.\nIzvestaj Human Rights Watch-a zakljucuje da je trecina slucajeva u kojima su poginuli civili bila posledica napada na nelegitimne ciljeve ili ciljeve ciji je status sporan. Polovina od ukupnog broja civilnih zrtava zabelezena je upravo u u tim slucajevima. U devet slucajeva pogibija civila bila je rezultat napada na ciljeve za koje Human Rights Watch zakljucuje da nisu bili vojne prirode. U ovakve slucajeve spadaju zgrada Radio Televizije Srbije u Beogradu, toplana na Novom Beogradu, i sedam mostova koji nisu bili na glavnim transportnim rutama niti su imali vojnu funkciju.\nOstali slucajevi nelegitimnih ciljeva ukljucuju sedam potvrdjenih i pet mogucih slucajeva u kojima su civili izgubili zivot kao posledica koriscenja kasetnih bombi, sedam napada na konvoje, i nekoliko slucajeva gde je cilj lose ili pogresno identifikovan (kao sto je sanatorijum u Surdulici, ili metereoloska stanica na Palicu).\nIzvestaj takodje otkriva da su americki vojni komandanti, nakon sto je nekoliko dnevnih gadjanja mostova u urbanim sredinama rezultiralo civilnim zrtvama, izdali naredjenje kojim se napadi ogranicavaju na periode kada su civili manje izlozeni riziku.\nHuman Rights Watch zakljucuje da je jedna trecina slucajeva u kojima je doslo do pogibija civila nastala na Kosovu, najcesce u napadima na pokretne ciljeve ili vojne snage na terenu. Napadi na konvoje predstavljaju slucajeve sa najvecim brojem zrtava, i takodje su imali za posledicu poostravanje pravila delovanja, tako sto je pilotima odredjena obaveza da pre napada moraju da vizuelno identifikuju vojna vozila.\nTrideset tri incidenta koji su doveli do civilnih zrtava bili su posledica napada na ciljeve u gusto naseljenim urbanim sredinama (ukljucujuci sest u Beogradu). Uprkos iskljucivom koriscenju precizno vodjenog oruzja pri napadu na glavni grad, civilne zrtve u Beogradu nisu bile manje nego u drugim gradovima.\nPentagon je nagovesto da je za vreme operacije Saveznicke snage civilnih zrtava bilo u samo dvadeset do trideset slucajeva. Jugoslovenske vlasti tvrde da je NATO odgovoran za najmanje 1,200 do 5,000 civilnih zrtava.\nHRW priprema daljnje analize delovanja NATO-a za vreme rata u bivsoj Jugoslaviji, ukljucujuci i procene NATO napada na civilnu infrastrukturu.\nNa engleskom: Kenneth Roth 1-212-216-1801 [New York]\nBill Arkin 1-802-457-3426 [Vermont]\nNa srpskom: Bogdan Ivanisevic 1-212-216-1282 [New York]\nNa francuskom: Jean-Paul Marthoz 322-732-2009 [Brussels]\nNa nemackom: Lotte Leicht 322-732-2009 [Brussels]\nNa spanskom: Wilder Tayler 44171-713-1995 [London]\nNa holandskom: Joost Hiltermann 1-202-612-4359 [Washington, D.C.]\nNa albanskom: Fred Abrahams 1-212-216-1270 [New York]\nNa ruskom: Carroll Bogert 1-212-216-1244 [New York]


EUnetPhone servis – EUnet / VoIP / EUnet Phone\nNaslovna VoIP EUnet Phone EUnetPhone servis\nJeftino telefoniranje sa inostranstvom omogućeno je i korisnicima koji nemaju aktiviran EUnetADSL servis ili nemaju čak ni Internet pristup.\nDa bi aktivirali EUnetPhone uslugu potrebno je da izvršite uplatu za fiksni ili mobilni broj telefona sa kojeg želite da koristite servis.\nDa bi koristili servis, dovoljno je da sa broja telefona za koji ste aktivirali uslugu pozovete 0800 19 20 21 i unesete željeni broj u međunarodnom formatu i razgovarate.\nUplatu možete izvršiti u svim EUnet uplatnim mestima u Beogradu, Novom Sadu i Subotici kao i u poštama i bankama širom Srbije. Minimalni iznos za uplatu je 100 dinara a preporučeni iznosi su 100, 200, 500 i 1000 dinara. Rok važenja izvršene uplate je 120 dana od datuma poslednjeg obavljenog razgovora.\nPrimer popunjene uplatnice nalazi se ovde.\nSpisak EUnet uplatnih mesta nalazi se ovde.\nEUnet Vam omogućava da na lak i efikasan način - online, platnim karticama, izvršite uplatu za EUnetPhone servis. Sistem omogućava korišćenje Visa, Maestro i Master kartice bez obzira kod koje banke su izdate. Platforma nosi sertifikat "Verifed by Visa" i "MasterCard Secure Code" čime su garantovani najviši nivoi zaštite podataka korisnika. Detaljnije informacije i proceduru plaćanja možete naći ovde.\nZa korisnike MTS Srbija (064, 065 i 066) omogućena je uplata kredita PAYbySMS servisom slanjem SMS poruke sa mobilnog telefona.\nZa korišćenje PAYbySMS servisa potrebno je da na svom mobilnom telefonu u tekstu SMS poruke upišete, sa razmacima: TEL [broj telefona za koji uplaćujete kredit] [iznos koji uplaćujete], a potom pošaljete SMS na broj 2211. Nekoliko trenutaka kasnije dobićete SMS koji potvrđuje da je uplata primljena.\nKredit za EUnetPhone servis možete da uplatite u iznosima od 100, 200, 500 i 1000 dinara. Navedeni iznos za kredit se naplaćuje sa računa Vašeg mobilnog telefona.\nPRIMER: slanjem poruke TEL 011XXXXXXX 100 uplatili ste 100 dinara kredita za telefoniranje putem EUnetPhone servisa sa broja telefona 011XXXXXXX.\nEUnetPhone servis moguće je aktivirati za više telefonskih brojeva npr. za Vaš kućni i mobilni telefonski broj, tako što ćete za svaki broj uplatiti određeni iznos.\nInformacije o stanju na računu možete dobiti pozivanjem broja 0800 19 20 21 i biranjem opcije 1#.


Zamjenik ministra odbrane BiH Mijo Krešić posjetiо kasarnu „Vojvoda Stepa Stepanović“ u Bijeljini\nZamjenik ministra odbrane BiH za politiku i planove Mijo Krešić posjetio je 27. aprila 2020. godine kasarnu „Vojvoda Stepa Stepanović“ u Bijeljini u cilju upoznavanja sa strukturom i misijom bataljona, kao i sa preduzetim mjerama i radnjama u cilju sprečavanja širenja virusa „COVID 19“.\nZamjenika ministra odbrane Krešića primio je komandant 3. pješadijskog bataljona pukovnik Nebojša Jovanović, te ga je upoznao sa organizacijsko-formacijskom strukturom i misijom bataljona, kao i sa preduzetim operativnim mjerama i radnjama u cilju sprečavanja pojave i širenja virusa korona. Zamjeniku Krešiću prezentirane su i aktivnosti saradnje sa civilnim strukturama vlasti i kriznim štabovima civilne zaštite Grada Bijeljina i općina Lopare i Ugljevik, te pregled ustupljenih resursa Oružanih snaga BiH, a bilo je riječi i o problemima sa kojima se bataljon susreće u realizaciji određenih zadataka.\nNakon brifinga, uslijedio je i obilazak kasarne „Vojvoda Stepa Stepanović“ Bijeljina, gdje se zamjenik Krešić upoznao sa razmještajem jedinica i objekata na lokaciji. Ovom prilikom zamjenik ministra odbrane BiH, gospodin Krešić, istakao je važnost preduzimanja svih preventivnih mjera i radnji na sprečavanju nastanka i širenja infekcije izazvane virusom „COVID 19“ među pripadnicima Oružanih snaga BiH, kao i važnost izvršavanja svih zadataka s težištem na pružanje pomoći civilnim strukturama vlasti.


INFORMACIJA ZA JAVNOST – novo obeležavanje ploče Austrotherm XPS P | Austrotherm - EPS i XPS termoizolacija\nPoštovani kupci / korisnici naših proizvoda,\nGrupacija „Austrotherm International“ je višedecenijski evropski, a od 2005. godine (preko srpskog preduzeća Austrotherm d.o.o.) i domaći proizvođač termoizolacionih ploča od ekstrudiranog polistirena. Naše ružičaste termoizolacione ploče „Austrotherm XPS®“ su u međuvremenu uveliko stekle svoju prepoznatljivost – ne samo kod kupaca sa teritorije Republike Srbije, već i na tržištima svih zemalja u okruženju, pa i u srednjoj Evropi. Kod kupaca su one postale simbol kvaliteta kada je u pitanju termoizolacija u građevinarstvu, a mi smo ponosni ne samo na do sada proizvedene i do krajnjih korisnika distribuisane količine ovog našeg proizvoda, već i na broj i značaj građevinskih, sada naših referentnih objekata na kojima su ove ploče ugrađene.\nUspeh, nažalost, nosi sa sobom i jedan negativan efekat kojeg smo primetili u poslednjih nekoliko meseci, a koji se tiče pokušaja nelojalnih konkurenata da svoje proizvode plasiraju na tržište dovodeći kupce u zabludu da je reč o pločama „Austrotherm XPS®“, a zapravo je reč o pločama koje samo svojom bojom (ali ne i kvalitetom!), veoma podsećaju na naš proizvod. Ne želeći ovom prilikom da ulazimo u detaljnija pojašnjenja tih pokušaja, skrećemo Vam pažnju na način obeležavanja ružičastih ploča „Austrotherm XPS®“:\nPloče Austrotherm XPS® 30, Austrotherm XPS® 50 i Austrotherm XPS® 70 su ploče glatke površinske strukture i one su oduvek bile pojedinačno obeležene, kao što to možete videti na gore priloženoj fotografiji. Kao takve, ove ploče nisu mogle biti predmet manipulacija nelojalnih konkurenata na tržištu.


Antiruska histerija u Americi dostigla neviđene razmere - Sputnjik Srbija\n12:02 21 Mart 2019\nAntiruska histerija u Americi dostigla neviđene razmere\n13:12 16.08.2018 (osveženo 14:12 16.08.2018) Preuzmite kraći link\nRezultat uvođenja novih američkih sankcija Rusiji predstavlja nastavak degradacije bilateralnih odnosa, izjavio je zamenik ministra inostranih poslova Rusije Sergej Rjabkov.\nRuska i kineske kompanije pod sankcijama zbog poslovanja sa Severnom Korejom\nPo rečima Rjabkova, antiruska histerija u SAD je dostigla neviđene razmere. Diplomata je naveo da Vašington koristi najsofistiranije načine pritiska na Moskvu, u pokušaju da se Rusija natera da prekine sa vođenjem samostalne politike na međunarodnoj areni.\n„Mi odmeravamo karakter sopstvene reakcije i radimo u strogom skladu sa direktivama koje dobija rukovodstvo zemlje“, rekao je Rjabkov.\nZamenik šefa ruske diplomatije je rekao da Moskva trenutno radi na recipročnim merama na nove američke sankcije kompanijama iz Rusije zbog Severne Koreje. On je nazvao neodgovornim ograničenja prema ruskoj kompaniji za brodogradnju „Profinet“.\n„Ova ograničenja su uvedena, kako su to navikli u SAD, bez davanja bilo kakvih dokaza, na osnovu praznih, neosnovanih optužbi“, naglasio je diplomata.\nSAd su noćas uvele sankcije jednoj ruskoj i dvema kineskim kompanijama zbog poslovanja sa Severnom Korejom.\nsankcije, Rusija, SAD\n11:39Francuska: Nemamo crvenu liniju kada je reč o pitanju Kosova\n11:36Kašmir se ne smiruje: Poginuo indijski vojnik\n11:27Ko će biti kriv: Pukotina u EU posle pisma Tereze Mej\n11:01Snažna eksplozija u fabrici u istočnoj Kini (video)\n10:37Su-27 „oterali“ američki B-52 od ruske granice (video)


Pejović: Crna Gora se po transparentnosti ne može porediti sa Islandom\n“Možemo se porediti sa zemljama bivše Jugoslavije, ne sa zemljom koja je dugo godina pridruženi član evropske ekonomske oblasti"\n27.02.2013. 15:16h Ažurirano: 27.02.2013. 15:16h\nDržavni sekretar za evropske integracije Aleksandar Pejović smatra da se Crna Gora po pitanju transparentnosti ne može porediti sa Islandom jer ta zemlja u pristupanju EU potpuno drugačija.\n“Možemo se porediti sa zemljama bivše Jugoslavije, ne sa zemljom koja je dugo godina pridruženi član evropske ekonomske oblasti i skoro u potpunosti usklađena sa pravnom tekovinom EU. Crna Gora, Turska i Island koje trenutno pregovaraju su potpuno različite”, pojasnio je Pejović na konferenciji “Dobro upravljanje” koju je organizovao Centar za demokratsku tranziciju (CDT), kao završnu aktivnost projekta Dobra uprava – bolje institucije (DURBIN).\nZa razliku od Crne Gore, Vlada Islanda je samostalno donijela odluku o objavljivanju svih dokumenta iz procesa integracija i na svom sajtu objavila izvještaje o skriningu za svako poglavlje, kao i pregovaračke pozicije.\nUpitan da li to što se Crna Gora ne može porediti sa Islandom znači da Vlada neće prevesti i objaviti izvještaje o skriningu, Pejović je kazao: “Trenutno se prevode tri izvještaja za poglavlja 23, 24 i 25, i da će oni biti objavljeni na sajtu Ministarstva vanjskih poslova. U momentu kad ih je Evropska komisija (EK) objavila kao otvoren dokument, mi smo u prilici da uradimo to isto”.\nPejović sa ambasadorkom SAD u Crnoj Gori\nTo će, dodao je, omogućiti svima koji žele da pročitaju šta to EK piše o Crnoj Gori u pojedinim oblastima: “Ja bih zaista želio da se ta dokumenta čitaju, i da ne bude kao kad smo prevodili upitnik i postavljali ogromna dokumenta na sajt, a da onda nemamo nikakve reakcije”.\nTrenutno stanje nije prihvatljivo\nIzvršni direktor CDT-a Dragan Koprivica pojasnio je da su, u toku projekta, postavili indikatore otvorenosti, odgovornosti i reformskih kapaciteta države, te da državne institucije te parametre polovično ispunjavaju.\nKoprivica je kazao da je jasno da trenutno stanje nije prihvatljivo, i da kvalitet rada institucija na tim pitanjima zavisi od personalnog stava prvog menadžera, a ne od organizovane, koordinirane i osmišljene akcije države: “Kako drugačije objasniti da, na primjer, Ministarstvo finansija itekako vodi računa o ovim pitanjima, a druga ministarstva ne”.\nNakon što je CDT objavio rezultate monitoringa koji pokazuju da postoji velika razlika u primjeni principa dobrog upravljanja u različitim ministarstvima i organima uprave, Pejović je, kaže, ušao na sajt MVPEI da provjeri da li je sve to tačno.\n“Možda bi, da smo znali da će se mjeriti ova učinkovitost, na nekim stvarima poradili”, rekao je on uz pojašnjenje da ne bi “nešto sakrili, nego bi unaprijedili način komunikacije, predstavljanja stvari, i načina rada u tom resoru”.\nIz ugla novog poslanika, Ana Ponoš iz Pozitivne Crne Gore je govoreći o otvorenom parlamentu kazala da ta institucija ne odiše slobodnim duhom i otvorenošću, dok poslanici glasaju partijski. “U cilju bolje transparentnosti voljela bih da vidi spisak poslanika koji koriste službene automobile”, kazala je Ponoš.\nStalni koordinator UNDP za Crnu Goru, Rastislav Vrbenski, kazao je da je Vlada ostvarila napredak u smislu otvorenosti i transparentnosti, ali da od političke volje zavisi da li će ili ne nastaviti da primjenjuje ove prioritete, dok je američka amabasadorka u Crnoj Gori Su Kej Braun kazala je da se proces koji vodi do veće transparentnosti nikad ne završava, te da je nerealno je očekivati da država može automatski da zadovolji sve potrebe.\nZainteresovani građani i učesnici su CDT konferenciju mogli pratiti i na društvenoj mreži Tviter, pod hashtagom #ggcg\nDobro upravljanjeCDTDragan KoprivicaAleksandar Pejović


Zbog niskih temperatura kotlovi Toplane rade 24 sata – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / SERVIS / Zbog niskih temperatura kotlovi Toplane rade 24 sata\nZbog niskih temperatura kotlovi kruševačke gradske Toplane rade 24 sata i ispourčuju dovoljnu količinu toplotne enrgije, saopštili su nam iz ovog Javnog preduzeća. Napominju da je temperatura u stanovima oko 20°C. Energenata ima u dovoljnim količinama, a toplana će i narednih dana grejati non−stop.\nU svim delovima grada ima grejanja, osim u zgradi broj 112 u ulici Dragomira Gajića, gde se radi o kvaru na mreži. Tehničke ekipe su na terenu i očekuje se da stanari ove zgrade dobju grejanje u toku dana.\nZbog sinoćnjeg nestanka električne energije, došlo je do “ispadanja” većeg broja podstanica u gradu ali su tehničke ekipe Toplane, do ranih jutarnjih sati, osposobile i pustile u rad sve podstanice koje su ostale bez električne energije.\nReklamacije o eventualnim kvarovima ili problemima u vezi sa grejanjem sugrađani mogu prijaviti Kol centru Gradske Toplane na broj 08-000-35-037, a poziv je besplatan.


Rukometaši "Kikinde Grindeks" u nedelju dočekuju "Partizan" | Ami Naxi Radio 89.7Mhz\nMuški rukometni klub „Kikinda Grindeks“ prvu utakmicu u novoj sezoni Superlige Srbije igraće na domaćem terenu u nedelju, 15. septembra protiv beogradskog „Partizana“. Početak utakmice je u 19 sati.\nKikindski rukometaši već uveliko bruse formu za početak prvenstva, a tokom današnjeg terninga u hali Sportskog centra „Jezero“ posetio ih je gradonačelnik Pavle Markov. On je tom prilikom istakao koliko su ovaj sport i ovaj klub važni za Kikindu:\n–Ulaskom „Kikinde Grindeks“ u najjaču ligu u Srbiji, naš grad našao se u žiži rukometne javnosti. Od samog početka lokalna samouprava pruža značajnu podršku, jer smo prepoznali važnost zadatka da rukomet u Kikindi bude na visokom nivou. Pohvalio bih organizaciju kluba, koji je vrednim radom i trudom postigao značajan uspeh i dobre rezultate.\nGradonačelnik je objasnio da učešće u Superligi Srbije, najskupljem takmičenju, iziskuje velika novčana sredstva. Iz tog razloga kompanija „Grindeks“, koja je i zaslužna za uspeh kluba u prethodnom periodu, više nije u mogućnosti da finansira klub:\n–Uprava kluba se našla u problemu, ali se nije predala. Grad je tu da podrži klub i da mu pomogne, i sada se zajednički radujemo početku nove sezone. Naša očekivanja su da će momci dati sve od sebe, a moram naglasiti i da brojna kikindska publika zaslužuje pohvalu. Predstojeća utakmica sa „Partizanom“ je pravi derbi, jer se radi o jednom od najuspešnijih klubova u zemlji, što je i motiv više za igrače – rekao je Markov.\nDirektor kluba, Vojislav Bulatović, kaže da je tokom prethodne sezone i tokom leta izvršena rekonstrukcija kluba, i u organizacionionom i u finansijskom smislu:\n–Kompanija „Grindeks“, uz dotaciju lokalne samouprave, više nije mogla sama da finansira ovako veliki projekat. Zajednički dogovor je bio da pokušamo da finansije podelimo na više kompanija, i veoma smo zahvalni i gradonačelniku i gospodinu Milenku Jovanovu koji su nam pomogli da ovaj period preguramo, kako bismo danas mogli da se pripremamo za utakmicu protiv „Partizana“. Zahvalio bih i kompaniji „Grindeks“ koja će i dalje biti uz nas, samo ne u onoj meri kao ranije – istakao je Bulatović, koji je pohvalio i igrače koji su razumeli situaciju u kojoj se klub našao.\nKlub poziva sve sugrađane da u nedelju dođu na utakmicu u što većem broju, i da u lepoj, fer i sportskoj atmosferi daju podršku „Kikindi Grindeks“ u prvoj utakmici u sezoni.\n„Kikinda Grindeks“ od prošle jeseni igra u Superligi, sa još jedanaest najboljih rukometnih klubova u zemlji. Prošlu sezonu naš klub je završio na solidnom šestom mestu i osvojio „Plej kup“.\nJunajted grupa pomaže zemljama u regionu sa 3 miliona dolara, Srbiji namenjen milion\nElektronski upis u vrtiće od 15. aprila do 15. maja


Nezaboravni novogodišni praznici na obalama jugoistočne Azije\nAlo\t28.11.2008 12:27\nTropski doček na Puketu\nTajland, tropska zemlja raznovrsnih prirodnih lepota, neponovljivih kulturno-istorijskih spomenika, toplog mora, prelepih plaža, izvrsne kuhinje i atraktivnog noćnog života, već decenijama je poznat kao vodeća svetska turistička destinacija.\nUprkos nemirima koji poslednjih dana vladaju u Bangkoku, u našim turističkim agencijama koje rade aranžmane za Tajland kažu da putnici ne odustaju od ideje da novogodišnje praznike provedu u ovom tropskom raju. Naprotiv! Čak ni uznemirujuće vesti o blokadi aerodroma u Bangkoku, ni visoke cene aranžmana nisu prepreka za ljubitelje odmora da lagano pakuju kofere i pripreme se za odlazak u ovo tropsko područje.\nSmeštaj kao iz bajke\nHotelski smeštaj u Bangkoku i na Puketu koji bukiraju naše agencije ima kategorizaciju od tri do pet zvezdica. U zavisnosti od platežne moći putnika, formirana je i cena aranžmana, i kreće se od 1.200 pa naviše.\nSvi hoteli sa tri zvezdice imaju otvorene bazene, butike, prodavnice i tematske restorane, a oni sa najvišom kategorizacijom nude i dodatne pogodnosti u vidu korišćenja SPA i fitnes centara.\nAranžmani koji nude srpske agencije bazirani su ili na noćenju sa doručkom ili na polupansionskoj usluzi, tako da bi trebalo računati na dodatni trošak za hranu i piće. Naime, voda iz vodovoda nije preporučljiva za piće, pa bi se trebalo osigurati kupovinom mineralne vode. Flašica od pola litra staje oko pola evra, dok je u hotelu trostruko skuplja.\nZima idealna za brčkanje\nTuristička sezona u Tajlandu traje tokom čitave godine, zbog izuzetno povoljne klime. Ipak, najpovoljniji period za odlazak u ovaj tropski raj je između novembra i februara, kada duvaju severoistočni monsuni koji donose suvo vreme i nešto niže temperature. U tom periodu temperature u Bangkoku su oko 20 stepeni ujutru i uveče, a u toku dana od 30 do 35 stepeni. Najpovoljniji period za boravak na Puketu je od novembra do marta, kada ima najmanje vlažnosti, a temperature se kreću od 24 do 32 stepena. Jedino što vas može iznenaditi su kratki tropski pljuskovi.\nPlaže na Puketu su besprekorno uređene, a gosti hotela imaju na raspolaganju i ležaljke i suncobrane, koji su uračunati u cenu aranžmana. Ipak, turistički radnici očekuju bakšiš, i biće zadovoljni ako ih častite evrom dnevno za usluge postavljanja suncobrana i ligenštula.\nU društvu zlatnog Bude\nSrpski turisti koriste odmor u Bangkoku i na Puketu ne samo za leškarenje na plaži, već i za obilazak brojnih znamenitosti. Jedan od najinteresantnijih i najposećenijih gradova jugoistočne Azije, koji je nekada nosio epitet Venecije istoka zbog brojnih kanala na kojima se nalazio, danas predstavlja jednu od najmodernijih metropola regiona. Turiste posebno privlači obilazak Velike kraljevske palate, u čijem kompleksu se nalazi Hram smaragdnog Bude, hrama Vat Trimitr u kojem se nalazi zlatna statua Bude teška 5,5 tona, hrama Vat Po i elegantnog „mermernog“ hrama koji predstavlja posebnu atrakciju.\nPuket nazivaju tropskim rajem i pun je pogodak za ljubitelje peščanih plaža, toplog i čistog mora, čarobne prirode, izvrsnih restorana, burnog noćnog života, atraktivnih butika i prodavnica. U ponudi su i izleti do Džems Bond ostrva, ostrva Pi Pi, Ostrva bisera, obilazak glavnog grada ostrva... Ovi izleti nisu uračunati u cenu aranžmana, te bi trebalo računati na dodatni trošak u iznosu od nekoliko desetina evra za svako udaljavanje sa ostrva.\nGostima iz inostranstva nije preporučljivo da samoinicijativno, bez pratnje vodiča, krenu u noćni život. Iako bezbednost nije na nezavidnom nivou, potrebno je mnogo vremena da biste istražili mesta koja će vam prikazati pravu dušu ovog tropskog raja. S obzirom na to da u svakom hotelu menadžeri organizuju muzičko-plesne programe, skitanje van hotelskog kompleksa i neće vam biti neophodno.\nAko pripadate onim srećnicima čiji džep dozvoljava odmor u ovom delu jugoistočne Azije, ponesite samo lagane krpice i dobro raspoloženje. Za sve ostalo pobrinuće se priroda i ljubazni domaćini koji znaju da cene istinske hedoniste...\nAerodromske takse od 335 do 465 evra\n(u zavisnosti od agencije)\nIzlazna tajlandska taksa 20 dolara\nVize 55 evra\nVremenska zona + šest sati\nNapojnica 15 odsto na visinu računa\nRazgledanje Bangkoka 25 evra


Obeležena godišnjica Boja na Čegru – Grad Niš\n· Miloš Jovanović · 31. maja 2016.\nDvesta sedam godina od boja na Čegru obeleženo je komemorativnim okupljanjem danas kod spomenika Stevanu Sinđeliću u okviru Spomen-kompleksa na Čegru . Vence su položili predstavnici Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, Ministarstva unutrašnjih poslova, grada Niša i opštine Pantelej, kao i predstavnici udruženja građana opredeljenih za očuvanje dostojanstvenog sećanja na učesnike i žrtve oružanih sukoba.U ime Grada Niša prisutnima se obratio gradonačelnik prof.dr Zoran Perišić,a na platou kod spomenika je priređen i dramski program.\nBoj na Čegru, koji se odigrao 31. maja 1809. godine, je jedan od najtragičnijih oružanih sukoba u čitavom razdoblju Prvog srpskog ustanka.\nSrpski ustanici, predvođeni Stevanom Sinđelićem, uprkos herojskom otporu nisu uspeli da ostvare pobedu u ovom boju koji je označio početak sloma ustanka u Beogradskom pašaluku. Boreći se protiv nadmoćnijeg protivnika srpski ustanici su pružili primer bezmerne hrabrosti i patriotizma, koji je ostao utkan u kolektivnu svest nacije.\nSledeća objava: DESET GODINA SARADNJE IZMEĐU NIŠA I KURSKA\nPrethodna objava: Produžen rok za prijavu projekata u okviru konkursa „Zajednici zajedno“


Ministri iz zemalja regiona zaduženi za železnicu obećali su na prvom Železničkom samitu Zapadnog Balkana u Beogradu da će obnoviti i digitalizovati železničku mrežu i uspostaviti ekspres linije između većih gradova i tako umnogome doprineti održivoj mobilnosti i kvalitetu životne sredine. Tom prilikom, kroz prestonicu Srbije je prošao voz Connecting Europe Express, koji putuje kroz 26 zemalja Evrope radi promocije svih prednosti železničkog prevoza.\nEvropska unija je proglasila 2021. Evropskom godinom železnice s namerom da pokaže da je to jedan od najodrživijih, najinovativnijih i najbezbednijih vidova prevoza. Vlade zemalja Zapadnog Balkana su u Beogradu potpisivanjem dokumenta nazvanog Posvećenost železnici izrazile volju da zajedno rade na razvoju tog sektora.\nMinistri zaduženi za saobraćaj obećali su da će modernizovati i digitalizovati mrežu i uspostaviti međugradske veze da bi putnicima i kompanijama u regionu omogućile kvalitetniji pristup ovom vidu prevoza ljudi i robe, koji ima minimalan uticaj na životnu sredinu. Glavna poruka učesnika prvog Železničkog samita Zapadnog Balkana je ‘Budućnost je na šinama’.\nMinistri saobraćaja su potpisali dokument posvećenost železnici\nConnecting Europe Express širi svest o važnosti železnice\nDogađaj je organizovan tako da se vremenski podudari s dolaskom kompozicije Connecting Europe Express. Taj voz je 2. septembra krenuo iz Lisabona da bi obišao 26 zemalja i više od stotinu gradova za 36 dana. U njemu širom kontinenta putuju i sastaju se eksperti za železnicu i saobraćaj, mediji i gosti, koji ukazuju na moć železnice da ujedinjuje i promovišu prednosti u vidu bezbednosti, priuštivosti i niskog ugljeničnog otiska.\nVozovi su bezbedni i priuštivi i imaju nizak ugljenični otisak – emisijama gasova s efektom staklene bašte doprinose sa samo 0,4 odsto\nConnecting Europe Express trenutno ide ka Atini, odakle će se uputiti na sever sve do Talina, glavnog grada Estonije. Ruta je dugačka 20.000 kilometara, a treba da se završi 7. oktobra u Parizu.\nOvim vozom su u Beograd doputovali predstavnici Evropske komisije. Samit su organizovale Evropska investiciona banka (EIB) i Evropska banka za obnovu i razvoj, pod pokroviteljstvom Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije.\nU razgovorima na samitu, u kojima su učestvovali stručnjaci za železnicu, bilo je reči o mogućnostima unapređenja regionalne i evropske saobraćajne politike. Među najvažnijim temama bilo je poboljšanje bezbednosti pružnih prelaza kao i otvaranje železničkog tržišta.\nZapadnom Balkanu su za podizanje kapaciteta železnice potrebno više stotina miliona evra\n„Siguran sam da će prvi Železnički samit Zapadnog Balkana odigrati ulogu pokretača i uticati na pozitivne promene u oblasti investicija u železnički saobraćaj i reformu politika vezanih za železnicu. To će učiniti da železnički saobraćaj ponovo postane atraktivan za građane i poslovne ljude u regionu. Ovo se može postići istovremenim radom na dva koloseka – kroz usvajanje standarda i izgradnju i poboljšanje postojeće infrastrukture“, rekao je direktor Stalnog sekretarijata Transportne zajednice Matej Zakonjšek.\nParshad: EU, EBRD i EIB obezbeđuju dobro strukturisana i priuštiva finansijska sredstva za razvoj železnice\nDok se svet okreće zelenijim i odgovornijim oblicima transporta, ovo je prilika koju zemlje Zapadnog Balkana ne smeju da propuste da investiraju u svoje železnice, a finansijska sredstva su dostupna, izjavila je Nandita Parshad, direktorka EBRD-ove Grupe za održivu infrastrukturu.\n„Zajedno sa EU i EIB-om, mi smo snažno posvećeni nastavku obezbeđivanja dobro strukturiranih i priuštivih finansijskih sredstava za razvoj železnice kao održivog, zelenijeg i bezbednijeg oblika transporta u zemljama Zapadnog Balkana“, naglasila je. Po rečima Nandite Parshad, u regionu je potrebno više stotina miliona evra za elektrifikaciju, širenje mreže, signalizaciju i digitalizaciju.\nVodonik nadopunjuje elektrifikaciju\nEvropska godina železnice je deo napora EU u okviru Evropskog zelenog dogovora. Saobraćaj je trenutno odgovoran za četvrtinu tamošnjih emisija gasova s efektom staklene bašte, a cilj je da se one u tom sektoru do 2050. godine smanje 90 procenata. Udeo železnice u EU je samo 0,4 odsto. S druge strane, na Zapadnom Balkanu je elektrifikovano manje od trećine pruge.\nNa Zapadnom Balkanu je elektrifikovano manje od trećine pruge\nTreba pomenuti da je francuski mašinski i tehnološki gigant Alstom upravo u svojoj zemlji testirao putnički voz na stoodstotni pogon na vodonik. Kompanija takođe razvija model koji će moći da ide i na struju i na vodonik.\nOsim toga, sistem Coradia iLint je nedavno bio predstavljen u Švedskoj. Alstom je sproveo probne vožnje i u drugim evropskim zemljama. Ovaj voz bi trebalo da sledeće godine počne redovno da saobraća u Nemačkoj.\nNemačke državne železnice Deutsche Bahn i domaći industrijski džin Siemens ranije su najavili da će 2024, nakon testiranja, jedan model voza na vodonik dobiti redovnu liniju.\nTagovi: EBRD, EIB, Evropski zeleni dogovor, mobilnost, Nandita Parshad, saobraćaj, Transportna zajednica, vodonik\nPočetna » Vesti » Mobilnost » Zapadni Balkan spreman da modernizuje železnicu – Budućnost je na šinama


MZ Zimča: Novoizgrađena kanalizacija – Visoko.ba\nU septembru ove godine u MZ Zimča, naselje Alibegovići izgrađen je jedan dio kanalizacione mreže i time je djelimično riješen dugogodišnji problem odvodnje fekalnih voda. Nakon završenih radova načelnica mr.sci Amra Babić posjetila je naselje Alibegovići i u razgovoru sa mještanima dogovoreno je da se i ostatak naselja umreži u novoizgrađenu kanalizaciju.\nNačelnica mr.sci Amra Babić danas je sa saradnicima ponovo posjetila mještane naselja Alibegovići i u prijatnoj atmosferi razgovarala o završnim radovima, ali i o narednim projektima vezanim za ovu mjesnu zajednicu. Jedan od prvih projekata o kojem se razgovaralo jeste izgradnja asfalta. Prema riječima jednog od mještana MZ Zimča, Muje Alibegović, izgradnjom asfalta na ovoj dionici otvorilo bi se nekoliko poslovnih prilika za ovo područje, što je svakako od velikog značaja kako za mještane, tako i za općinu Visoko. Izgradnjom asfalta stvorili bi se bolji životni uvjeti za sve mještane i ovaj rukavac MZ Zimča bi dobio na svojoj vrijednosti.\nNačelnica Babić je, prema riječima mještana, do sada opravdala ukazano joj povjerenje, a što je osnova za dobru saradnju građana i predstavnika lokalne zajednice, pa su sigurni da ni projekat izgradnje asfalta neće biti zanemaren.\n← OO SDP Visoko: Saopćenje za javnost\nSanacija klizišta Klisa →


Najstilizovanije sportske uniforme Olimpisjkih igara 2016. — Wannabe Man\nNajstilizovanije sportske uniforme Olimpisjkih igara 2016.\nLetnje Olimpijske igre u Riju samo što su počele, a o njima se uveliko govori i piše. Sve što se tamo sada radi svima nama je veoma interesantno, a najinteresantnija je svakako bila ceremonija otvaranja koja je u svakom svom delu na savršen način predstavila Brazil, njegove stanovnike i zabavnu kulturu. No, sportisti su ipak u fokusu i oni su svakako najbitniji, a nama je pored njihovog sportskog, takmičarskog duha, bilo zanimljivo i ono što oblače. Ovog puta se može videti dosta savršenih uniformi u kojima se pojavljuju, pa smo odlučili da izdvojimo najstilizovanije od njih.\nJedne od najlepših imaju Kanađani za koje su uniforme radili dizajneri poznatog kanadskog brenda Hudson’s Bay. Ono čime su se vodili svakako su boja i sama zastava njihove države, kao i minimalizam, što se odmah uočava kada se uniforme ugledaju.\nStella McCartney i adidas napravili su odličnu saradnju kada su u pitanju sportisti Ujedinjenog kraljevstva. Nešto modifikovaniji izgled, ali u suštini ostali su verni onome na šta smo navikli kada su sportske uniforme u pitanju.


Miščević: Želimo još tri poglavlja\nPored pregovaračkog poglavlja 5 koje se bavi javnim nabavkama, u Savetu Evropske unije se trenutno nalaze i pregovaračka poglavlja 25 (Nauka i istraživanje) i 26 (Obrazovanje i kultura).\nMi ne krijemo da smo jako zainteresovani da ova poglavlja otvorimo do kraja godine, rekla je danas Tanja Miščević, šefica pregovaračkog tima Srbije.\nOna je govoreći na konferenciji “Implementacija aktivnosti predviđenih Akcionim planom za poglavlje 23” koju je ispred Nacionalnog konventa o EU organizovano YUKOM – Komitet pravnika za ljudska prava, naglasila da, iako je saradnja države i civilnog sektora jako dobra, ima mesta za napredak.\n– Partnerstvo počiva na jednakoj saradnji dve strane. Državni organi su transparentni i otvoreni u davanju mišljenja na argumentaciju civilnog društva i mislim da ta transparentnost treba da bude obostrana – rekla je Miščevićeva, navodeći primer nedavno objavljenog izveštaja koalicije nevladinih organizacija PrEUgovor, u koji, kako je navela, državni predstavnici nisu imali uvid.\nPrema njenim rečima, Srbija se obavezala da dva puta godišnje šalje izveštaje Evropskoj komisiji o napretku u ispunjenju preuzetih obaveza, što pored tromesečnih izveštaja koji služe kao unutrašnji mehanizam kontrole, ne ostavljaju mnogo prostora za kašnjenje.\nAmbasador Nemačke Aksel Ditman izjavio je da je značajno što je poglavlje 23 otvoreno u julu, dodajući da Nemačka snažno podržava Srbiju na svom evropskom putu.\n– Ove teme iz poglavlja 23 ključne su za put Srbije ka Evropskoj uniji. Unapređenje vladavine prava je ključ za poboljšanje investicione klime i samim tim i za održiv ekonomski razvoj Srbije. A unapređenje vladavine prava je bitno za jačanje prava svakog pojedinačnog građanina – naveo je Ditman.\nOskar Benedikt, zamenik Ambasadora Delegacije EU u Srbiji rekao je da vladavina prava, nasuprot vladavini moćnih, predstavlja preduslov za članstvo u EU.\n– Napredak u ispunjavanju obaveza iz Akcionog plana za poglavlje 23 mora da bude vidljivo nama u EU, ali mora da bude opipljiv i građanima – kazao je Benedikt.\nČedomir Backović, pomoćnik ministarke pravde koja je u poslednjem trentku otkazala učešće na konferenciji, je izjavio da Ministarstvo pravde ceni ulogu civilnog društva. On je raznorodnost i partikularnost interesa okarakterisao kao bogatstvno civilnog društva.\n– Vi imate mladost sa divnim idejama koje često donose svež pogled na probleme – naveo je Backović.\nOn je istakao da su 54 institucije nosioci aktivnost u sprovođenju Akcionog plana za poglavlje 23 i da je ministarstvu neophodna pomoć civilnog sektora u koordinaciji tih institucija.


Posle 100 dana, Ana Kostadinović završila Najlepši posao u Srbiji - Nira Press\nPočetna » Posle 100 dana, Ana Kostadinović završila Najlepši posao u Srbiji\nPosle 100 dana, Ana Kostadinović završila Najlepši posao u Srbiji\nPosle 100 dana putovanja, Ana Kostadinović, apsolvent novinarstva iz Beograda, završila je Najlepši posao u Srbiji. Time je okončan konkurs koji je objavio Serbian Adventures, platforma za online rezervisanje turističkih tura, a u cilju promovisanja turističke ponude naše zemlje\nTokom 100 dana, Ana i saradnici obišli su više od 200 turističkih destinacija. Plovili su Đerdapskom klisurom, peli se na vidikovce Tare, splavarili Drinom i Uvcem, obišli najvrednije crkve i istorijske spomenike. O svojim utiscima i doživljajima izveštavali su na društvenim mrežama, putem kanala organizatora Serbian Adventures: na www.facebook.com/SerbianAdventures, www.instagram.com/serbian_adventures www.youtube.com/channel, www.serbianadventures.com, twitter.com/izletiusrbiji.\n“Rođena sam i živim u Srbiji, mislila sam da znam puno o našoj zemlji, ali tek ovaj posao i više od tri meseca neprekidnog putovanja, otkrili su mi kakve sve lepote nudi Srbija i šta još u njoj možemo da otkrijemo. Upoznala sam mnoge entuzijaste koji promovišu različite i predivne lokacije i srećna sam što sam i sama doprinela boljem predstavljanju naših turističkih kapaciteta”, kaže Ana Kostadinović.\nKonkurs za Najlepši posao u Srbiji, objavljen u aprilu, a realizovan od kraja maja do početka septembra, projekat je platforme Serbian Adventures www.serbianadventures.com, koja omogućuje online rezervaciju turističkih tura po Srbiji. Na konkurs se prijavilo sto četrdest troje avanturista spremnih da spakuju kofer i krenu na put po našoj zemlji. Kroz više krugova selekcije, stručni žiri odabrao je upravo Anu.\n“Organizovali smo konkurs kakav do sada nije viđen kod nas. On je potvrdio da postoji veliko interesovanje za putovanje po Srbiji, da mnogobrojni organizatori tura sa entuzijazmom i posvećenonšću nude kvalitetne programe. Bio je to naš način da predstavimo prirodne lepote i istoriju Srbije, a interesovanje javnosti potvrdilo je da smo u tome uspeli”, kažu predstavnici platforme Serbian Adventures.


Šef Haradinajevog kabineta najavio moguću suspenziju taksi\n23.01.2019. / 14:20\nPRIŠTINA – Šef kabineta premijera Kosova Avni Arifi izjavio je u intervjuu za “KTV” da bi vlada mogla privremeno da suspenduje takse od 100 odsto za robu iz Srbije i BiH na ograničen period, tokom kojeg bi Kosovo i Srbija intenzivno radili na postizanju konačnog sporazuma.\n“Ako postoji ozbiljna spremnost za razgovore, a oni bi mogli da se planiraju od 1. do 28. februara, mogli bismo odlučiti da suspendujemo takse u tom periodu”, rekao je on.\nGovoreći o sastanku predsjednika Skupštine Kosova Kadrija Veseljija, premijera Ramuša Haradinaja i američkog ambasadora Filipa Kosneta, Arifi je rekao da je sastanak bio konstruktivan i da ne postoji ultimatum SAD za ukidanje poreza.\nHaradinaj je juče rekao da se u pogledu ukidanja za 100 odsto uvećanih taksi na proizvode iz Srbije i BiH ništa neće promijeniti ni nakon sastanka sa američkim ambasadorom u Prištini, Filipom Kosnetom.


Jean Monnet program Srbija | Profesor dr Boban Stojanović\nPočetna / Jean Monnet program Srbija\nJean Monnet program Srbija\nU okviru EACEA Lifelong Learning Jean Monnet program Srbija (sub-programme Jean Monnet, Key Activity 1, European Module) prof. dr Boban Stojanović sa Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Nišu od 1. oktobra 2012 sprovodi trogodišnji projekat „Unapeđenje edukacije i kontinuirani trening iz oblasti evropskih ekonomskih integracija u Južnoj Srbiji“ (Enhancement of Education and continuous Training in European Economic Integration in the Region South Serbia). Projekat obuhvata niz nastavnih i vannastavnih aktivnosti sa ciljem da se obavi edukacija i kontinuirani trening iz oblasti evropske ekonomske integracije saglasno evropskim standardima. Područje na kome će se realizovati aktivnosti je prostor južne Srbije na kome vlada ozbiljan deficit u edukaciji iz ove oblasti. Projekat obuhvata izradu web sajta, nastavnog materijala i usavršavanje postojećih i uvođenje novih nastavnih aktivnosti na Univerzitetu u Nišu i njegovom okruženju. Za ostvarenje ambicioznih ciljeva planirana su razmena iskustva sa kolegama iz Regiona i EU sa kojima je već ostvarena saradnja u okviru realizacije Tempus projekata.\nVažna ciljna grupa su napredni studenti osnovnih studija ekonomije, diplomirani ekonomisti, studenti master i doktorskih studija koji već rade ili svoju karijeru nameravaju da grade u preduzećima i institucijama koje sarađuju sa EU, kao i studenti društvenih nauka (filozofija, sociologija, psihologija, istorija, filologija) koji u svom nastavnom programu nemaju dovoljno obrazovnih sadržaja iz oblasti evropskih integracija. Nastavne aktivnosti su usmerene i ka novinarima južne Srbije koji izvestavaju o ekonomskim aspektima evropskih integracionih procesa, kao i prema organizacijam za zaštitu potrošača. Uz to, ciljna grupa je i asocijacija ekonomista, prvenstveno onih koji rade na poslovima direktno ili indirektno povezanih sa poslovanjem preduzeća ili institucija iz EU. Projektom je predviđena i serija treninga zaposlenih u državnim i lokalnim organima, javnim službama i nevladinom sektoru. Forma i sadržina kurseva će biti kreirana prema potrebama i zahtevima polaznika.\nCilj projekta je da se navedenim grupama pruži edukacija i trening kako bi se povećali institucionalni i ljudski potencijali na putu Srbije ka EU. Time bi se dao doprinos ekonomskom razvoju južne Srbije i njenom lakšem uključivanju u ekonomske integracione procese.\nProjektom je predviđeno 180 časova nastave u tri školske godine. Deo projekta će se sprovoditi u okviru nastavnih i vannastavnih aktivnosti na osnovnim, master i doktorskim studijama Univerziteta u Nišu. Drugi značajan deo će se prema utvrđenoj dinamici realizovati u udruženjima novinara, ekonomista, organizacijama za zaštitu potrošača i vladinim i nevladinim organizacijama sa područja južne Srbije.\nIzuzetan ugled koji imaju nosioci Jean Monnet (Žan Mone) programa obavezuje na izvrsnost. Činjenica da je jedini odobreni projekat ove vrste u Srbiji stvara dodatni izazov nosiocu da svojim iskustvom, inventivnošću i kreativnošću da dorinos poboljšanju nivoa znanja i veština ciljnih grupa iz različitih oblasti evropske ekonomske integracije.\nJean Monnet konferencija na Univerzitetu Nica Sofija Antipolis, 6. i 7. maj 2013.\nJean Monnet konferencija „Evro-mediteranske integracije“ na Univerzitetu Nica Sofija Antipolis\nJean Monnet predavanja na Filozofskom fakultetu u Nišu\nJean Monnet konferencija 2013.\nJean Monnet predavanja na temu “Evropska ekonomska integracija”\nJean Monet predavanja\nCopyright © 2017 Sva prava zadržana.


Amerika bombardovala bolnicu na zahtev avganistanske vojske - Sputnjik Srbija\n02:51 19 Septembar 2020\n09:44 06.10.2015 (osveženo 11:41 06.10.2015) Preuzmite kraći link\nU početku, vojno rukovodstvo Sjedinjenih Država nije poricalo da je vazdušni napad koji je koštao života 22 osobe bio izveden na zahtev američkih vojnika. Ipak, zvanična verzija Pentagona je sada drugačija. Nju je objavio komandant snaga SAD i NATO u Avganistanu general Džon Kempbel.\n„Vojnici Avganistana su zatražili vatrenu podršku, jer su se nalazila pod vatrom“, izjavio je general na pres-konferenciji u Ministarstvu odbrane SAD. Po njegovim rečima, lokalna vojska koju su obučavali američki specijalci saopštili su da ih bombarduje protivnik i zatražili od Sjedinjenih Država podršku iz vazduha.\nKako piše „Vašington post“, reči Kempbela se razlikuju od izjava koje su ranije dali zvanični predstavnici Vašingtona. Ministar odbrane SAD Ešton Karter 4. oktobra je rekao da su te noći bili gađani američki vojnici koji su zatražili podršku avijacije.\nPredstavnik avganistanskih vojnika koji su aktivne na severu zemlje — u rejonu incidenta, odbio je da saopšti detalje događaja, dok pres-sekretar predsednika Avganistana Ašrafa Gani Ahmadžaja nije hteo da komentariše izjavu generala Kempela.\nVazdušni napad Ratnog vazduhoplovstva SAD na bolnicu „Lekara bez granica“ u gradu Kunduz na severu Avganistana izveden je 4. oktobra, noću. Tom prilikom poginulo je 22 osoba, uključujući saradnike organizacije, dok je na desetine ranjeno.\nLekari bez granica, Avganistan


Govor predsednika Azerbejdžanske Republike Hejdara Alijeva na Svetskom samitu na visokom nivou u ime društvenog razvoja - Kopenhagen, 12. marta 1995.\nPoštovani šefovi država i vlada, učesnici svetskog samita!\nDozvolite mi da izrazim svoju zahvalnost vladi Danske na odličnim uslovima, koji su bili stvoreni za rad svetskog sumita na visokom nivou u ime društvenog razvoja. Izražavam zahvalnost pripremnom komitetu, lično Generalnom sekretaru Organizacije Ujedinjenih naroda za veliku pomoć u pripremi ovog susreta.\nPrvi put u istoriji čovečanstva u potrazi za socijalnim blagostanjem svih naroda širom sveta su se okupili šefovi država i vlada sveta na sastanku, čiji je cilj sprovođenje koherentne politike. Ovo svedoči o tome, da nakon završetka hladnog rata, globalne vojne i ideološke konfrontacije čovečanstvo ulazi u novu, najvišu fazu svog razvoja.\nPrvi put međunarodna zajednica, bez obzira na to gde živi čovek, koje je on rase i religije, pokazuje razumevanje svoje kolektivne odgovornosti za socijalne uslove, u kojima žive ljudi.\nAzerbejdžanska Republika, obnovivši svoju državnu nezavisnost, sledi putem izgradnje demokratske, pravne države, sprovodeći u život tržišne reforme.\nPrelazni period, koji nije nas mimoišao, je bio propraćen velikim teškoćama u republici. On se još više zapleo u rezultatu vojne agresije od strane Jermenije, i rata, koji traje više od šest godina.Više od 20 posto teritorije Azerbejdžana je okupirano. Na ovoj teritoriji je potpuno uništen privredni potencijal i socijalna infrastruktura. Više od miliona Azerbejdžanaca je proterano sa okupiranih teritorija, i trenutno živi u šatorima. Oštro se oseća nedostatak hrane, lekova, najosnovnijih i najneophodnijih životnih sredstava.\nU ovim teškim okolnostima preduzimamo sve moguće mere za socijalnu zaštitu građana.\nMeđutim, glavni ekonomski udarac, koji je nanet agresijom, jako je pogoršao stanje čitavog stanovništva Azerbejdžana, i, naglo smanjivši životni standard većinu naših građana, doveo do stanja siromaštva.\nSve to potvrđuje nerazdvojnu vezu probleme socijalnog razvoja sa pitanjima političke stabilnosti u svetu, bezuvjetno obavljanje utvrđenih normi međunarodnog prava, Statuta OUN-a.\nZato garantija socijalne zaštite građana od strane države ne treba da bude ograničena međunarodnim garantijama suvereniteta, teritorijalnog integriteta država, koji se podvrgavaju spoljnoj agresiji.\nZa socijalno osiguranje ličnosti u jednom obliku treba da budu pripremljeni međunarodne norme obezbeđenja sa političke, ekonomske i kulturne pozicije.\nS tim u vezi sa visoke govornice skupštine Organizacije Ujedinjenih nacija pozivam međunarodnu zajednicu da preduzme više napora u rešavanju jermensko- azerbejdžanskog sukoba.\nKao i uvek, pristalice smo mirnog rešavanja konflikta u okviru OBSE-a, branimo delatnost Minske Grupe OBSE i principijelne odluke Budimpeštskog samita. U nekim slučajevima, uprkos kršenju režima prekida vatre, nastavit ćemo i dalje da se pridržavamo tog režima. Međutim, Jermenska Republika još uvek ignoriše rezoluciju Saveta bezbednosti Organizacije Ujedinjenih Nacija, koja zahteva bezuslovno povlačenje jermenskih okupacionih snaga sa okupiranih teritorija Azerbejdžana, i to je glavna prepreka za rešavanje konflikta. Da bi postgla pozitivne rezultate u rešavanju sukoba, međunarodna zajednica, koristeći svoj visoki autoritet, treba da utiče na proces mirovnih pregovora.\nU teškim uslovima tranzicije i spoljne agresije Azerbejdžan ima potrebu u praktičnoj pomoći međunarodne zajednice.\nZahvalni smo Organizaciji Ujedinjenih nacija, različitim međunarodnim organizacijama, pojedinačnim zemljama za humanitarnu pomoć žrtvama agresije. Istovremeno socijalna situacija u Azerbejdžanu je veoma komplikovana i zahteva jačanja takve pomoći.\nPočeli smo da ostvarujemo velike programe u oblasti agrarne reforme, privatizaciji državne imovine i restrukturiranju privrede.\nStvaramo široke mogućnosti za strana ulaganja. Počela je realizacija \_"Ugovora veka\_" sa konzorcijumom najvećih kompanija sveta u oblasti zajedničkog razvoja naftnih polja u azerbejdžanskom sektoru Kaspijskog mora.\nOve godine u Azerbejdžanu će se prvi put održati slobodni, demokratski izbori na višestranačkoj osnovi.\nNadam se, da će ostvarenje ovih planova pomoći u rešavanju osnovnih problema azerbejdžanskog društva i dati nam mogućnost da uzimamo aktivno učešće u međunarodnim naporima u oblasti društvenog razvoja i pružanju pomoći drugim zemljama.\nŽelim učesnicima susreta plodnog rada i uveren sam da će odluke, koje su donete nama, opravdati nade miliona ugroženih širom sveta, i postati jedan od osnovnih stubova međunarodne stabilnosti, napretka i razvoja u dvadeset prvom veku.


Proglašeni pobednici Beldocs festivala - Storyteller\nSvečanom ceremonijom dodeljivanja nagrada najboljim dokumentarnim ostvarenjima i premijernim prikazivanjem filma „Električni orgazam za ljude budućnosti“ autorke Marije Vukić, svečano je u sredu, 15. maja u Kombank dvorani, zatvoren dvanaesti Beldocs festival.\nNagrada za najbolji srpski dokumentarni film, o kojoj je odlučivao žiri u sastavu Varja Močnik, Svetislav Basara i Manuel Mozos, dodeljena je Ivanu Markoviću, reditelju filma „Centar“ koji je nagrađen i za najbolju montažu u domaćoj takmičarskoj selekciji, zajedno sa Jelenom Maksimović. U obrazloženju žirija navodi se da se nagrada filmu „Centar“ dodeljuje za uverljivo, a nenametljivo svedočanstvo o pustoši tehničke civilizacije izražene na umetnički besprekoran način. Nagrada za najbolju fotografiju u ovoj selekciji dodeljena je Dušanu Grubinu za film “Taurunum boy”. Specijalna nagrada žirija dodeljena je filmu „To sam što jesam – Gipsy mafia“, rediteljke Andrijane Stojković. Pokrovitelj novčanog nagradnog fonda srpskog takmičarskog programa je Filmski centar Srbije.\nIvan Marković / Foto: Beldocs promo\nDobitnik nagrade za najbolji srpski dokumentarni film Ivan Marković je izjavio da nagrada na Beldocs-u, kao i dobra reakcija publike za njega predstavljaju veliki podstrek, ali u određenoj meri i iznenađenje, s obzirom na specifičnu, svedenu formu filma. “U razvoju „Centra”, koji predstavlja apstraktni portret Sava Centra, ali, posredno, i drugih monumentalnih građevina tog perioda čiji je opstanak doveden u pitanje, imali smo veliku podršku i razumevanje uprave i osoblja zgrade, kojima se ovom prilikom ponovo zahvaljujemo. Ovim filmom želeo sam da stvorim subjektivni portret prostora koji je za mene značajan, prostora neispitanih mogućnosti i arhitektonske i društvene vizije koja bledi, a istovremeno postaje sve neophodnijom,“ rekao je Marković.\nU obrazloženju žirija je navedeno da se nagrada dodeljuje za angažovan i brižljiv filmski pristup i empatičan uvid u životne uslove zajednica u\negzilu i njihovih istorija. Prošlost i sadašnjost, lica i mesta, razgovori i tišine, problemi i neposredna rešenja, susreću se u filmski pročišćenoj, smeloj i konzistentno sprovedenoj dokumentarnoj formi.\nU okviru selekcije kratki dokumentarni film žiri u sastavu Aron Sekelj,\nAntigoni Papantoni i Eroll Bilibani je doneo jednoglasnu odluku da se\nnagrada dodeli Goranu Deviću za film „U ime Republike Hrvatske“, uz obrazloženje da je reč o smelom, sirovom, elegantno duhovitom, promišljeno strukturisanom, ali, pre svega, plemenitom autorskom pristupu u prikazu jednog odlučnog ali nepodesnog protagoniste, i njegove borbe sa kojom se neizbežno solidarišemo.\nGoran Dević / Foto: Beldocs promo\nGoran Dević je prilikom preuzimanja nagrade izjavio: „Jako sam sretan i zadovoljan zbog nagrade jer filmove radim primarno za nas koji živimo na ovim prostorima. Kad mi se dogodi da film bude prihvaćen i prepoznat u prostoru koji mi je bitan sva muka kojom je film stvoren postaje nebitna. Veliko hvala Beldocsu koji nam je dao priliku da prikazemo film.“\nNakon svečane dodele nagrada, premijerno je prikazan film „Električni orgazam za ljude budućnosti” u režiji Marije Vukić. Reč je o biografskom filmu o bendu “Električni orgazam” koji slika značaj jednog od najpopularnijih i najdugovečnijih rok bendova na prostoru bivše Jugoslavije, koji je i danas posvećen idejama rokenrol kulture\npodjednako kao i u vreme kada je formiran.\nTekst i foto: Promo Beldocs\nTagsBeldocs 2019 svečana dodela nagrada\nVeliki uspeh 12. BELDOCS festivala: Ostvareni ciljevi, stremljenje ka vrhu


Prva verzija Windowsa se pojavila tačno pre 35 godina i najavila revoluciju računarstva – Startit\nPrvi Windows se na tržištu pojavio na današnji dan, a kritike su bile poražavajuće.\nNa današnji dan, 20. novembra 1985. godine, Microsoft je lansirao prvu verziju Windows-a. Tada mala kompanija je počela na razvijanju grafičkog korisničkog interfejsa (GUI) 1981. godine, a javnosti je po prvi put predstavila svoj proizvod 10. novembra 1983. — skoro tačno dve godine pre nego što se pojavio na tržištu.\nNa ranim prezentacijama Windows je imao veoma pozitivne reakcije, pa i podršku mnogih proizvođača hardvera i softvera. Međutim, kada je zvanično objavljen, kritike su bile poražavajuće jer je javnost smatrala da nije ispunio očekivanja. Opšte mišljenje je bilo da se previše oslanja na korišćenje miša (koji još nije ušao u široku upotrebu), a imao je i problem sa radom na slabijem hardveru, pa i sa manjkom korisnih resursa za nove korisnike.\nIako prva verzija nije bila preterano uspešna, Windows je kasnije postao najpopularniji operativni sistem na svetu, pa je u jednom trenutku držao i preko 90 odsto tržišta. Jedan od glavnih razloga je taj što je uspeo da pogodi savršen odnos funkcionalnosti i cene u periodu kada su računari doživljavali ozbiljan bum.\nInače, prvi komercijalno uspešni računar sa grafičkim korisničkim interfejsom koji je ušao u masovnu proizvodnju je Apple-ov Macintosh 128K, a pojavio se 1984. godine. Apple je čak tužio Microsoft zbog toga što je koristio grafičke elemente koji su bili slični onima na Lisa i Macintosh operativnim sistemima, ali je 1993. presuđeno u korist kompanije Bila Gejtsa.\nPo podacima Computerworld-a, Windows 1.0 je prodat u 500.000 primeraka između novembra 1985. i aprila 1987. godine.\nDve godine kasnije, u novembru 1987, Microsoft je izbacio Windows 2.0. Ova verzija je imala najdužu podršku od svih, koja je ugašena posle 16 godina — 31. decembra 2001. godine.\nTek sa verzijom 3.0 koja se pojavila 1990. godine, Microsoft Windows je nagovestio da ima potencijal da postane gigant kakav je danas. Ova verzija je dobila novi grafički korisnički interfejs u kome su aplikacije bile predstavljene kao ikonice na koje je moglo da se klikne, umesto liste imena dokumenta koju su imali njeni prethodnici.\nTo je ujedno bio i prvi Windows koji je bio uspešan i komercijalno i kritički, a pričalo se da je ozbiljan konkurent Apple-u i Unix-u. Prodat je u 10 miliona kopija pre nego što je zamenjen verzijom 3.1 koja se pojavila dve godine kasnije.


U saopštenju se navodi da će program rada od kuće nuditi fleksibilnost bez presedana za 80.000 zaposlenih u ovoj zemlji.\nRadnici će imati fleksibilno radno vrijeme, a obavljanje poslova od kuće postaće standardno gde god je to moguće, preneo je Bi-Bi-Si.\nSličan program rada od kuće u maju je objavila društvena mreža "Tviter".\n"Fudžicu" je saopštio da će "uvesti novi način rada koji obećava više prava, produktivnosti i kreativnog iskustva za zaposlene, što će povećati inovacije i doneti novu vrednost mušterijama i društvu".\nKompanija je dodala da će program "Posao, život, smena" omogućiti zaposlenima da biraju gde će da rade - od kuće, u velikom korporativnom centru ili u kancelarijama odvojenim od glavnih baza.\n"Fudžicu" veruje da će povećana autonomija pomoći da se poboljša učinak timova i poveća produktivnost.