Portal Sarajevo-RS.com - ''Spavajte mladići'' - dokumentarni film posvećen radnicima RTRS\n''Spavajte mladići'' - dokumentarni film posvećen radnicima RTRS Istaknut\nsreda, 19 april 2017 20:26\nDokumentarni film "Spavajte mladići", autora Zorana Pejičića, posvećen je svim našim tragično stradalim kolegama, koji su tokom minulog rata učestvovali u stvaranju Radio-televizije Republike Srpske, jednom od temeljnih stubova Republike Srpske.\n"Spavajte mladići", je dokumentarna priča o Saši Kolevskom, Goranu Pejčinoviću, Mladenu Obradoviću, Ljubi Kerkezu i Draganu Klačaru, radnicima RTRS-a, stradalim u toku rata na radnim zadacima, ali i svim našim kolegama iz drugih srpskih medijskih kuća koji su, boreći se za istinu položili živote na oltar Otadžbine.\nOvo je film o pripadnicima "sedme sile" koji su poginuli tokom rata i umrli poslije rata, onima koji su ranjeni u tijelo i dušu i godinama nose teške rane u svom srcu. Posvećen je svima koji su učestvovali u velikom podvigu, stvaranja Republike Srpske.\nDokumentarni film "Spavajte mladići" uradila je ekipa RTRS-a; autor Zoran Pejičić, snimatelj Bojan Trnić, montažer Žarko Kalaba, ton Dragan Bošnjak, rasvjeta Mario Paljević, Marko Stančević i Slaviša Vukolić.\nViše iz ove kategorije « Pozivom na 1412 doniramo 1 KM za oboljele od laforine bolesti Polaganje cvijeća u Velikom parku u Sarajevu »


On je za "Dejli star" potvrdio da džihadisti pokušavaju da pobjegnu u ženskoj odeći, jer IPG ne zahteva od žena da podignu hidžab.\n- Šta god pomislite, oni to rade. Sada je luda situacija, zaista su očajni. Pokušavaju da se utope u veliki broj civila, a mnogi od njih glume da su članovi civilnih porodica, nakon što prvo preplaše te ljude - rekao je komandant kurdske jedinice.\nKomandant ističe da se porodice plaše da kažu da ne poznaju džihadiste koji glume njihove članove, a mnogi od džihadista tvrde da su naterani da pristupe islamistima i traže da ih vojska pusti u zamenu za informacije o lokaciji džihadista, javio je "Sputnjik".\nTramp: Islamska država će sledeće nedelje IZGUBITI SVU TERITORIJU\nOn je, međutim, dodao da sada nije važno šta ti džihadisti kažu, uz napomenu islamisti opkoljeni i "postoji samo jedno mesto gde bi oni mogli da budu".\nOpozicione Sirijske demokratske snage ranije su saopštile da je područje na jugoistoku Sirije napustilo više od 20.000 civila, usled obračuna terorista i pripadnika narodne vojske. Ruska agencija navodi da ovo nije prvi put da džihadisti pokušavaju da pobegnu, uz podsećanje da su mnogi od njih nakon početka kampanje ruskog vazduhoplovstva 2015. godine obrijali brade i pobegli u Tursku.\nBrazilski mafijaš koji je pokušao da pobegne iz zatvora MASKIRAN U ĆERKU pronađen obešen u ćeliji\nIndijac prerušen u PRODAVCA LUKA probio blokadu da bi otišao kući\nTrudnice koje su imale korona virus trebalo bi pažljivije pratiti, upozoravaju lekari, jer je otkriveno da bolest može prouzrokovati "povrede" posteljice.\nUjedinjeni Arapski Emirati prijavili su još 883 slučaja korona virusa, čime je ukupan broj zaraženih u šest arpaskih zemalja Persijskog zaliva prevazišao 200.000, pokazuju podaci Rojtersa.\nNajveći avion na električni pogon trebalo bi sutra da poleti na probni let u trajanju od 30-ak minuta iznad američke savezne države Vašington, izvestio je londonski Gardijan.


Cvijanović: Uskoro veliko povećanje penzija za oko 2,5 odsto! - Leutar.net\nHomeVijestiRepublika SrpskaCvijanović: Uskoro veliko povećanje penzija za oko 2,5 odsto!\nCvijanović: Uskoro veliko povećanje penzija za oko 2,5 odsto!\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović najavila je danas u Tesliću dodatno povećanje penzija u Srpskoj za oko 2,5 odsto.\nTokom uvodnog obraćanja na današnjoj redovnoj sjednici Skupštine Udruženja penzionera Srpske, Cvijanovićeva je navela da će se povećane penzije isplaćivati već u junu, a najkasnije u julu.\nCvijanovićevoj je danas u Tesliću uručena Zahvalnica za zalaganje u postizanju boljeg standarda penzionera i unapređenju rada Udruženja penzionera, koju joj je dodijelilo Udruženje penzionera Republike Srpske.


Obama: Rusija da povuče trupe s granice\nAmerički predsednik u intervju američkoj TV mreži CBS, tokom posete Evropi, rekao da Moskva mora da preduzme korake kako bi se smanjile tenzije...\nAmerički predsednik Barak Obama poručio je da Rusija mora da povuče trupe sa ukrajinske granice i započne pregovore da bi se smanjile tenzije. S druge strane, Rusija je danas ocenila da je rezolucija UN kojom se odbija priznanje aneksije Krimskog poluostrva kontraproduktivna i da će samo otežati napore da se reši ukrajinska unutrašnja politička kriza.\nU intervju koji je, tokom posete Evropi, dao američkoj TV mreži CBS, predsednik Obama je rekao da Rusija mora da preduzme korake na smanjenju tenzije.\n“Dobro je poznato da je veliki broj vojnika raspoređen duž granice pod izgovorom vojnih vežbi, ali to nije nešto što bi Rusija inače radila. Možda je to prosto pokušaj da se zastraši Ukrajina, ili možda imaju neke dodatne planove. U oba slučaja, ono što nam je hitno potrebno za deeskalacaiju situacije je da Rusija povuče svoje trupe i počne direktne pregovore sa ukrajinskom vladom, kao i međunarodnom zajednicom”.\nU međuvremenu, direktor za anti-terorizam ruske Federalne službe bezbednosti preneo je predsedniku Putinu da je, kako je rekao, “legitimna želja naroda Krima i istočnih regiona Ukrajine da se pridruže Rusiji” izazvala “histeriju” SAD i njihovih saveznika i da je došlo do snažnog porasta spoljnih pretnji ruskoj državi.\nU četvrtak je šef ukrajinskog saveta za nacionalnu bezbednost izjavio da Rusija ima blizu 100.000 vojnika duž ukrajinskih granica na severu, jugu i istoku, te da su ruske snage u punoj pripravnosti za napad. Rusija navodi da vojnici učestvuju u “prolećnim vežbama” i uverava Vašington da oni neće preći granicu. Zapadni eksperti veruju da broj ruskih vojnika blizu istočne i južne Ukrajine iznosi oko 30.000.\nSmenjeni ukrajinski predsednik Viktor Janukovič pozvao je na održavanje referenduma kojim bi se odredio status svih ukrajinskih regiona, prenela je ruska agencija Itar Tas. Janukovič je poručio da samo nacionalni referendum, umesto prevremenih predsedničkih izbora, može da stabilizuje Ukrajinu. Bivša premijerka Julija Timošenko kaže da se nada da će Janukovič pred sudom odgovarati za izjave kojima poziva na separatizam.\n“Ako je to Janukovičeva izjava, to je još jedan dokaz da je osoba koja je nekada bila predsednik Ukrajine sada sredstvo u borbi protiv Ukrajine i njenog naroda, sredstvo čiji je cilj uništenje nezavisnosti Ukrajine”.\nNova vlada u Kijevu suočena je sa još jednim izazovom. Pod pritiskom radikalnih desničarskih demonstranata, ukrajinski parlament glasao je da se sprovede istraga o prošlonedeljnom ubistvu desničarskog lidera Oleksandra Muzička. Stotine pripadnika pokreta “Desni sektor” sinoć i danas su protestovale ispred parlamenta u Kijevu tražeći ostavku ministra unutrašnjih poslova Arsena Avakova, koga krive za smrt Muzičkog.\nVođa “Desnog sektora” ubijen je pod još nerazjašnjenim okolnostima, a policija navodi da je tragala za njim zbog veza sa organizovanim kriminalom, huliganstva i pretnji zvaničnicima. Vršilac dužnosti ukrajinskog predsednik Oleksandr Turčinov je, međutim, nazvao protest desnice “provokacijom”, koja može da dovede do katastrofe.\n“Ovo je put koji vodi ka katastrofi za zemlju, ovo je put protiv naše države, put koji ide na ruku agresoru koji koncentriše oružane snage na granicama naše zemlje”.\nRuski ministar odbrane Sergej Šojgu danas je obavestio predsednika Putina da su svi ukrajinski vojnici lojalni Kijevu napustili Krim, a da se ruska zastava vijori na svim vojnim bazama na poluostrvu. On je takođe zatražio Putinovu dozvolu da se zaplenjena ukrajinska vojna oprema, uključujući ratne brodove i avione, vrati Ukrajini, što je ruski predsednik odobrio.\nNa ekonomskom planu, Ukrajina očekuje isplatu prve tranše u iznosu od 3 milijarde dolara iz paketa pomoći MMF-a, dok je Rusija usvojila prvi paket finansijske pomoći Krimu, u iznosu od oko 300 miliona dolara, kako bi pomogla lokalnoj ekonomiji dok konsoliduje kontrolu nad regionom.


Dušan je stabilno, sutra bi trebalo da krene sa terapijom\nTanjug 16. septembra 2018. 20:07\nBEOGRAD – Zdravstveno stanje četvorogodisnjeg Dušana Todorovića, koji boluje od agresivnog tumora, stabilno je i danas bi trebalo da krene sa terapijom, izjavio je sinoć ministar zdravlja Srbije Zlatibor Lončar.\nOn je podsetio da je Dušan u subotu uveče u pratnji predstavnika ambasade Srbije u Španiji stigao u Barselonu na lečenje, kao i da su mu juče urađene pojedine analize, a da ga svakog sata španski lekari e informišu o njegovom stanju.\n„Ja bih sve zamolio da razmišljamo pozitivno i razmišljamo u pravcu da Dušanu i svima onima koji imaju sličan problem bude bolje, i da ih ne opterećujemo drugim stvarima, zloupotrebljavamo… Ko god može, neka pomogne, a ko ne može, nemoj samo da odmaže“, rekao je Lončar za TV Pink.\nPodvukao je da je država, sa suficitom u budžetu, u mogućnosti da pomogne oboleloj deci za lečenje retkih bolesti u inostranstvu i izneo podatak da je prošle godine 614 mališana otišlo u inostranstvo na lečenje.\n„Samo da podsetim da 2012, kada nije postojao Budžetski fond za lečenje pacijenata u inostranstvo, preko Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje otišlo 45 dece, a 2010. njih 40. Prošle godine, 614 mališana je otišlo samo preko RFZO na lečenje“, ukazao je Lončar.\nDodao je da se država nije zadovoljila samo time što se povećava broj dece koji su u inostranstvo na lečenje otišli preko RFZO, nego je, da bi spasila što više života, osnovala i Budžetski fond za lečenje pacijenata u inostranstvo.\nIstakao je da je Fond počeo da radi 2015. godine i da je od tada 127 mališana otišlo na lečenje i 241 uzorak poslat na genetsko i metaboličko ispitivanje koje nisu mogli da se urade u laboratorijama u zemlji.\n„Pričamo o deci kod kojih nije mogla da se uspostavi dijagnoza, ili se uspostavila dijagnoza, a nije moglo da se leči kod nas“, precizirao je ministar.\nOn je ponovio da će država danas, na osnovu odluke Vlade i predsednika Srbije, na račun humanitarne organizacije uplatiti 250.000 evra za lečenje petoro dece.\nKako se nešto prvo ne bi saznalo na društvenim mrežama, ministar je zamolio roditelje čija su deca obolela od retkih bolesti, da prvo podnesu zahtev Budžetskom fondu za lečenje pacijenata u inostranstvu.\n„Istog dana vas zovemo da donesete dokumentaciju, da sednemo i pozovemo stručnjaka koji se bavi time i da rešimo vaš problem. Niste čuli da nekome nije pomognuto jer u Budžetskom fondu nema novca. U Fondu ima novca, samo podnesite zahtev da bi vam pomogli“, rekao je Lončar.\nPodseća i da je država 2012. osnovala i Fond za retke bolesti za koji je izdvojeno dve milijarde dinara godišnje za lekove za obolele od retkih bolesti.\nMinistar je izjavio da za sve druge bolesti koje nisu retke, lečenje je moguće u Srbiji, i da država čini sve da se pacijenti leče u svojoj zemlji ili u svojoj okolini, bez potrebe da dolaze u Beograd.\nEksplozija plinske boce na Zvezdari, povređeno pet osobea\nZadarskoj ulici ime po Ćosiću, Travničkoj po Ekmečiću\nPromocija monografije Vojnofilmski centar „Zastava film“\nPartnerka premijerke rodila dečaka\nSve o turističkoj ponudi BGD na Sajmu od 21-24. februara\nMediji: Premijerka dobila sina\nHrvatski,službeni jezik u Svetozaru Miletiću\nNS: Ostavka direktora KC, smena direktorke Dečje bolnice\nSutra je Međunarodni dan maternjeg jezika\nNaslovna strana za sredu, 20. februar 2019. godine\nBolton: Vojni ataše Venecuele u UN priznao Gvaida\nLondon: Dodeljene muzičke BRIT nagrade\nRusija testira sistem odabira meta sa veštačkom inteligencij\nUmro mornar sa kultne fotografije sa kraja 2. svetskog rata\nTramp čestitao Zaevu na Prespanskom sporazumu


Kineski SAIC spasava VW od velikih kazni u EU - Auto Republika\nVolkswagen grupa je upravo sklopila pisani dogovor s kineskom grupom SAIC, s ciljem izbegavanja plaćanja enormnih kaznenih iznosa zbog nemogućnosti da ispuni ekološke normative koji stupaju sledeće godine na teritoriji Evropske unije, u vezi s prosečnim flotnim isparenjima ugljen-dioksida. Sledeći slovo ugovora VW će platiti naknadu kineskim kolegama da bi nemačka grupacija i marka MG, koja je inače pod kontrolom kineskog entiteta i koja ima veliki „ekološki kredit“ zahvaljući gami vozila s nultom emisijom, nastupali u takozvanom emisionom savezu,\nNa prvi, a videćete potom i na svaki sledeći pogled, priča zvuči potpuno paradoksalno. Volkswagen, kao jedna od najvećih, ako ne i najveća svetska kompanija u automobilskoj industriji, i koja pritom pretenduje da bude lider i u oblasti elektromobilnosti, pribegava ovoj, za promenu, legalnoj praksi, prema kojoj je dozvoljeno da proizvođači koji nisu u stanju da obezbede prosečnu flotnu emisiju u kompatibilnom nivou s ograničenjima, ulaze u emisione saveze sa proizvođačima koji tu imaju „zelene rezerve na prodaju“.\nDakle, Volkswagen je diskretno obnarodovao informaciju da je ušao u „partnerstvo“ s kineskom kompanijom SAIC i markom MG koja je pod kontrolom kineskog diva, a koja je specijalizovana u oblasti električne mobilnosti.\n„Ovo je deo nove strategije. Upravo potpisan ugovor se može smatrati i svojevrsnom polisom osiguranja u kontekstu neizvesnosti koje tržište suočeno s pandemijom donosi, “ rekao je u nešto slobodnijem prevodu glasnogovornik nemačke Volkswagen grupe u razgovoru s novinarom redakcije Automotive News Europe, ali nije naveo nikakve finansijske detalje ugovora.\nIako se nekome ovakva praksa možda i učini nelegitimnom, ona to nije prema evropskoj regulativi. Na ovaj način se obezbeđuje i nagrada za proizvođače koji su sebi stvorili ekološke rezerve, a koje će biti isplaćene od strane „emisionih ponavljača“. S druge strane, potpisani ugovor daje mogućnost Volkswagen grupi da iskaže usaglašenost s propisima o emisiji štetnog CO2.\nPrema zvaničnim ciframa, MG poseduje registrovanih 5.700 elektrobomila širom Evrope, počev od starta ove godine. To je flota baterijskih vozila koja garantuje izbegavanje kazni za VW, odnosno obezbeđuje Nemcima siguran prolazak kroz ekološko rešeto nametnuto od strane Evropske komisije.\nSvojevremeno smo pisali da je i Fiat još 2019. godine sklopio sličan dogovor s američkom kompanijom Tesla. Tako je to kada se kaska za razvijenim svetom…\ntags: emisioni pul emisioni savez EU izduvni gasovi VW SAIC\nprevious Francuska uvodi dodatne namete koji direktno prate rast mase vozila\nnext Kina uvodi fine mehanizme institucionalnog dopinga za vodoničnu tehnologiju\nbaš šteta što su to uradili sa kinezima, a nije bilo nikoga iz italije ili japana, pa da se mogu ugledati na svog velikog osnivača, još samo da kupe nekoliko % SAIC-a i eto im pravo na prepakovanje električnih MG-ova\nOvo pokazuje sav debilizam Evropske komisije


Bezdomni putnici - Nenad Obradović - Peščanik\nNakon uznemirujućih prizora sa ukrajinskog Majdana, potom napetog zveckanja oružjem na Krimu, gde živi, kako javljaju mediji, većinsko rusko stanovištvo koje želi otcepljenje od Ukrajine, situacija se u ovom delu sveta ne smiruje. Govori se, najčešće i često frazeološki, o suverenitetu, o ugroženosti nacije, o potrebi suživota i saradnje, dok se prenebregava jedno posebno i osetljivo pitanje, rekli bismo pitanje nad pitanjima – položaj tatarske zajednice. Pojedini mediji su izvestili da među krimskim Tatarima vlada panika, da su uplašeni zbog dolaska ruske vojske, da strahuju za svoje živote i da predosećaju novi, strašni egzodus.\nZabrinutost i teskoba uznemirila je oko 300.000 krimskih Tatara, koji čine 13 posto stanovništva na Krimu. Uplašeni za svoju bezbednost zatražili su zaštitu od Turske, sa kojom su najpre povezani religijski, pa je na nedavno održanom sastanku Tursko-krimskog udruženja u Ankari ministar inostranih poslova Turske Ahmet Davutoglu rekao: ,,Gde kod da se nalaze naša braća i sestre, bićemo prvi koji će im priteći u pomoć.’’\nVećina krimskih Tatara snažno su podržavali proteste protiv Viktora Janukoviča zbog čega još više strahuju od osvete nakon upada ruske vojske na Krim. Većina njih, onih starijih Tatara, podseća se, suznih očiju, na masovni pogrom svojih članova porodice tokom Drugog svetskog rata, kada je polovinom maja 1944. godine, nakon što su sovjetske snage oslobodile Krim od nemačke vojske, proterano 194.155 Tatara. No, njihova sudbina bila je prožeta žestokom represijom Staljinovih čistki krajem 30-ih, kada su izgubili sva stečena prava nakon Oktobarske revolucije. O tome svedoči i istoričar poreklom sa Krima Hakan Kirimli koji kaže da su krimski Tatari nakon kolapsa carskog režima dobili jedinstvenu priliku za nacionalno ujedinjenje i najveću priliku da se izbore za svoja osnovna prava, među prvima, odobrenje da tatarski postane jedan od zvaničnih jezika na Krimu. Uprkos tome, pod Staljinom su usledili strašni progoni, snažni porezi, glad, rečju masovni pogrom tatarskog naroda.\nStoga, dolazak Nemaca na Krim, početkom 1941. godine, za njih je bio svojevrsno oslobođenje od Staljinovog terora, veliki broj Tatara pristupio je nemačkoj vojsci, a zbog brojnih dezertera iz Crvene armije Staljin je odlučio da po hitnom postupku iseli tatarsko stanavništvo pod optužbom izdaje. Hakan Kirimli napominje da je iseljenje počelo iznenada, da su porodice imale samo 15-20 minuta za pripremu, dok su u rukama mogli nositi samo onoliko koliko su bili kadri da ponesu u tom trenutku. Prevozilo ih je u železničkim vagonima, hrane i vode nije bilo danima, mrtva tela nisu mogla biti uklonjena, tokom putovanja nije bilo nikakve medicinske pomoći što je uzrokovalo veliki broj smrtnih slučajeva, usled gladi, žeđi, infektivnih bolesti, iscrpljenosti, a postoji podatak da je nekoliko hiljada njih umrlo od gušenja.\nNakon dolaska u Uzbekistan gde je naseljeno preko 100.000 ljudi, potom u Tadžikistan, Kazahstan i Sibir, Tatari su živeli u specijalnim naseljima, logorima, iz kojim nisu smeli izlaziti jer bi time prekršili zakon i bivali zatvoreni uz strašno i zversko mučenje. Zbog nehigijenskih uslova, iscrpljenosti i nedovoljne medicinske nege u novim životnim okolnostima umrlo je preko 50 000 ljudi. U takvim uslovima Tatarima je bilo isuviše teško da organizuju bilo kakav pokret otpora. Nakon Staljinove smrti oni su delom oslobođeni nametnute krivice iz rata, a posle brojnih protesta religijskih zajednica i krimskih iseljenika 1967. usvojen je poseban dekret kojim se oslobođaju optužbi, ali su do povratka na Krim morali da čekaju tek do početka 90-ih, kada je avgusta 1991. proglašena ukrajinska nezavisnost. Nakon toga, veliki broj Tatara vratio se u svoju državu i na svoju zemlju.\nIako svoji na svome Tatari su povratkom na Krim dospeli u nove probleme, najpre materijalne i egzistencijalne prirode, potom nesrećni zbog nedovoljno jasne sistemske uređenosti zajednice kojoj pripadaju. Bilo gde da su došli Tatari su bili drugi, nepotrebni, ugnjetavani, marginalizovani. Sama njihova pojava stereotipno je povezivana sa nasiljem, buntovništvom, gotovo zauvek ostali su obeleženi svojim mongolskim korenima surovih ratnika, koji su za vreme Otomanskog carstva bili velika vojna opasnost. Neophodno je, u ovom kratkom prikazu, napomenuti da se vojna delatnost Tatara u Ukrajini dešava još od 1220. godine, nakon čega su na meti Tatara često bile ukrajinske kneževine i grad Kijev, a da se sukobi nastavljaju i tokom 15. i 16. veka kada su mnogi Ukrajinci zbog poljske okupacije pobegli upravo na prostor Krima, gde su dobili naziv kozaci. Dok je reč kozak u tatarskom jeziku stekla značenje razbojnika, u ukrajinskom je narečju označavala slobodnog čoveka, oslobođenog državnih nameta i poreza. U tom razdoblju, tačnije od 1440. do 1783. na poluostrvu Krimu Tatari su uspostavili državu pod nazivom Krimski Kanat, koji je nakon 1475. postao turskim protektoratom. Tatari su, u narednim vekovima, pod pritiskom brojnih vlasti i diskriminacije morali često napuštati svoje domove na Krimu i seliti se po svetu, najviše u Tursku. Postali su, vrlo brzo, bezdomni putnici. Oni koji su ostali na teritoriji Krima, navode islamski istoričari religije, bili su primorani da se utope u većinu, ,,da se izoluju od ostalog islamskog sveta što je rezultiralo da su muslimani na Krimu, i u Rusiji, bili u dubokom neznanju kada je u pitanju predanje o islamskoj veri’’.\nIstorijsko nasleđe, sukobi i primirja između kozaka i Tatara, kao i sukobi sa Sovjetskim savezom ostavili su trajan pečat nesigurnosti u ovoj regiji. Iz takve nesigurnosti javlja se želja za kolektivizacijom pa se nakon politike iznuđenog naseljavanja poluostrva Krima etničkim Rusima javljaju glasovi sa željom za većom autonomijom u sklopu Ukrajine. Za istoričare, kada je u pitanju Krim, dileme nema – teritorijalno i povijesno Krim neupitno i bez dvojbe pripada Ukrajini. U Istoriji Ukrajine, koju potpisuju ugledni istoričari Mihajlo Sergijovič Gruševskij, Volodimir Mihajlovič Kubijovič, Orest Subtelnij i Sergij Jekelčuk, stoji: ,,Staljin je nakon Drugog svetskog rata izvršio korenitu etničku čistku iselivši gotovo sve Tatare i doselivši novo rusko stanovništvo, koje je u konačnici stvorilo natpolovičnu većinu učinivši Ukrajince građanima drugog reda na vlastitom poluostrvu. Krim su nakon Drugog svetskog rata uz pomoć rusifikacijske politike kolonizovali uglavnom ruski vojni i politički penzioneri koji su sve više isticali pravo na taj teren, ali su se slabo uključivali u ekonomski život regije i time su regiju učinili zavisnom o tuđoj pomoći.” Nadalje, dodaju: ,,Ruski nacionalizam koji se susreće u krimskoj regiji isključivo je posledica mlade aktivne rusifikacijske politike, te netolerancije između različitih etničkih kultura i represivne politike prema brojnim lokalnim Tatarima.”\nBivši vođa krimsko-tatarskog medžlisa Mustafa Dzhemilev, koji je u vreme Sovjetskog saveza proveo godine u zatvoru zbog ,,antisovjetske propagande’’, u više je navrata izjavljivao da krimski Tatari nikada neće postati deo Rusije jer je tamo uvek bio nasilan odnos prema drugim narodima. Danas su Tatari na Krimu ujedinjeni oko nacionalne stranke Medžlis krimskog tatarskog naroda, i njihov je glavni cilj ne dopustiti da se ova autonomna regija odvoji od Ukrajine. Lider stranke Refat Chubarov izjavio je: ,,Upozorili smo ih kako krimski Tatari neće dopustiti da se ovo desi. Tatari neće dati da se o sudbini ove zemlje odlučuje bez njih’’. Ubrzo je, mirnijim tonom, rekao: ,,Moramo da očuvamo mir. Nema nikakvih odreda, nikakvog naoružanja, ljudi mogu sebi da pomognu samo mirnim ponašanjem.”\nNapeta situacija na Krimu iznedrila je mogućnost referenduma o statusu Krima koji, da podvučemo, sadašnja ukrajinska vlast odbacuje kao nelegitiman. U obzir dolaze dva pitanja: – Da li bi Krim trebao postati deo Ruske Federacije? – Da li bi se Krim trebao vratiti na Ustav iz 1992. prema kojem je regiji data veća autonomija? Ma koje pitanje da bude postavljeno, jasno je da svaka destabilizacija Krima i mešanje Rusije u njegov status doprinose približavanju krimskih Tatara politici kijevskih demonstranata sa Majdana. Zato se danas svet treba zapitati, da li su ukrajinski Tatari nova kolateralna žrtva visoke politike i da li njihova sudbina može potresti i veliku Rusiju obzirom da u Tatarstanu, sa sedištem u Kazanju, živi skoro 60 posto tatarskog stanovništva. Tatari i većina centralnoazijskih naroda, naroda koji su još uvek u potrazi sa svojim identitetom, sa sobom nose duboko utisnuti pečat odbačenosti, i zajedničku prošlost nasilja onih jačih prema bezdomnim, slabijim i uplašenim narodima koji vole slobodu, iznad svega.


MINISTAR U RUSIJI Postoji potencijal i želja za izvoz mesa, voća i povrća iz BiH u Rusiju | Hercegovina.Info\nKošarac i Minihanov\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac je, u okviru višednevne posjete Ruskoj Federaciji, održao sastanak sa predsjednikom Republike Tatarstan Rustamom Minihanovim u Kazanju.\nNa sastanku je rečeno da BiH i Rusku Federaciju tijekom 25 godina diplomatskih odnosa vežu dobre i prijateljske bilateralne veze, te da nema otvorenih političkih pitanja, čemu doprinosi i činjenica da se BiH nije pridružila sankcijama EU Rusiji. Ministar Košarac izrazio je zahvalnost Ruskoj Federaciji na podršci implementaciji izvornog Daytona, kao i konzistentnom stavu da ne prihvati legitimitet Christiana Schimdta kao novog visokog predstavnika u BiH.\nSugovornici su istaknuli da je dosadašnja suradnja rezultirala realizacijom projekata od obostranog značaja, te da postoji zajednički interes i potencijal za unaprjeđenje ekonomskih veza i jačanje vanjskotrgovinske razmjene.\nMinistar Košarac naglasio je da je rusko tržište sa 250 milijuna potencijalnih potrošača od izuzetnog značaja za izvoz domaćih agrarnih proizvoda, posebno crvenog mesa, ribe, voća i povrća, te sadnog materijala. U cilju unaprjeđenja suradnje, predloženo je formiranje zajedničke radne grupe u oblasti poljoprivrede, koja bi bila zadužena za detaljno praćenje i definiranje realizacije suradnje u ovoj oblasti.\nMinistar Košarac ukazao je na potrebu boljeg povezivanja gospodarstvenika BiH i Ruske Federacije, inicirajući potpisivanje memoranduma o suradnji malih i srednjih poduzeća. Naglasio je da gospodarstvo u BiH nema velike kapacitete i da je potrebno da se fokusira na specifične proizvode ili industrije. Dodao je da bi fokusirani pristup, odnosno organiziranje sektorskog pristupa bio dobar način za ostvarivanje konkretnih rezultata u suradnji.\nNa sastanku je razgovarano i o suradnji u oblasti turizma, pri čemu je ocijenjeno da bi uvođenje direktne avio linije između BiH i Ruske Federacije bilo dobra osnova i dodatni zamajac u jačanju suradnje. Dogovoreno je da se u narednom razdoblju intenziviraju aktivnosti na promociji turističkih potencijala na obostranu korist.\nPoseban akcenat stavljen je na projekte iz zrakoplovstva, pri čemu je konstatirano da Republika Srpska i Ruska Federacija imaju dobru povijest zajedničkog poslovanja u ovom sektoru, budući da su za potrebe Ministarstva unutarnjih poslova Republike Srpske kupljena tri helikoptera proizvedena u ruskoj tvornici helikoptera u Kazanju.\nNakon sastanka u rezidenciji predsjednika Republike Tatarstan, ministar Košarac se upisao u knjigu utisaka, ističući da je sa zadovoljstvom prihvatio poziv da boravi u uzvratnoj posjeti ovoj ruskoj republici. Izrazio je uvjerenje da će suradnja BiH i Ruske Federacije u budućnosti dodatno jačati i razvijati se na obostranu korist, navedeno je u priopćenju iz ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.\nRusija izvoz staša košarac Rustam Minihanov


Nove sudije položile zakletvu pred predsednicom skupštine\nTanjug 15. septembra 2018. 14:54\nBEOGRAD – Sudije koje su prvi put izabrane na sudijsku funkciju položile su danas zakletvu u Narodnoj skupštini pred predsednicom parlamenta Majom Gojković.\nZakletvu je položilo ukupno 32 sudija, koji su izabrani na sednici 9. vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije 24. jula 2018. godine.\nNakon polaganja zakletve, predsednica skupštine sudijama je poželela uspešan rad i navela da veruje da će suditi nezavisno i nepristrasno, u skladu sa Ustavom i zakonom, isključivo po svojoj savesti i tako obezbediti pravično suđenje za svakog građanina i doprineti ugledu sudijske funkcije u našpj državi.\n„Verujemo da ćete tokom svog trogodišnjeg mandata u sudovima opšte i posebne nadležnosti, kao novoizabrani nosioci pravosudnih funkcija, pružiti značajan doprinos nastavku reformi pravosudnog sistema, u cilju stvaranja nezavisnog, modernog i efikasnog pravosuđa i unapredenja vladavine prava u celini“, napomenula je Gojković.\nU skladu sa Zakonom o sudijama, sudije pre stupanja na funkciju, polažu zakletvu pred predsednikom Narodne skupštine.\nPolaganju zakletve prisustvovao je i predsednik Vrhovnog kasacionog suda i Visokog saveta sudstva Dragomir Milojević.


Vučić: Svim penzionerima po 20.000 u februaru ili početkom marta naredne godine - Politički.rs\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je večeras da će svim penzionerima “u februaru a najkasnije početkom marta” iduće godine biti isplaćeno po 20.000 dinara.\nVučić je za RTS rekao da će to biti moguće zbog dobrih fiskalnih rezulatata države, te precizirao da za tu pomoć penzironeri neće morati da se prijavlju.\nOn je rekao da će po 20.000 dinara dobiti i poljoprivredni penzioneri kao i oni koji nisu uplaćivali doprinose jer, kako je ukazao, država želi da se im oduži.\nVučić je precizirao i da će penzionerima, od 20. do 22. septembra biti isplaćeno po 50 evra (u dinarskoj protivrednosti), a da će svi građani sredinom novembra dobiti po 30 evra.\nPrema njegovim rečima, izmedju 13. i 15. decembra, svim punoletnim građanima biće isplaćeno još po 20 evra.\nVučić je rekao i da je ideja države da minimlana cena rada bude povećena na 35.012 dinara., te najavio pregovore s poslodavcima i sindikatima o tome.\nOn je izrazio očekivanje da će prosečna plata u Srbiji početkom sledeće godine biti 613 evra.\nALEKSANDAR VUČIĆFINANSIJSKA POMOĆPENZIONERI


FEDERALNA KOMISIJA PROCIJENILA NEPOGODE IZ FEBRUARA\nU Hercegovini štete veće od 42 miliona KM\nFaksimil spiska o štetama u HNK\nPrema podacima Federalne komisije za procjenu šteta uzrokovanih snježnim nepogodama koje su u februaru paralizirale cijelu BiH, od ukupno 59.212.174 KM, na koliko se procjenjuju, čak 25.729.335 maraka odnosi se samo na štete nastale u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, saznaje "Dnevni avaz".\nPrema podacima do kojih je došao naš list, samo u Čapljini štete iznose više od 17 miliona KM, Mostaru 3,6 miliona, a Neumu 1,6 miliona maraka. Štete nastale u Zapadnohercegovačkom kantonu iznose 16.041.656 KM, a samo u Ljubuškom 9.478.145, Širokom Brijegu 3,4 miliona, Grudama 2,7 miliona maraka.\nNo, zanimljivo je da je Vlada HNK, u skladu sa zakonskim odredbama, ustupila općinama sredstva za saniranje posljedica izazvanih nepogodama u iznosu od svega 426.308 KM, iako one iznose 25 miliona KM.\nU Kantonu Sarajevo, prema podacima Kantonalne komisije za procjenu, šteta iznosi ukupno 8.518.877 KM. Samo u općini Centar procijenjena je na tri miliona KM, Ilidži 1,4 miliona, a u Novom Gradu 1,2 miliona maraka.\nKada je u pitanju Zeničko-dobojski kanton, štete iznose 2.547.952 KM, a u Livanjskom kantonu 2.203.950 KM, od čega je u Tomislavgradu 718.556 KM\nNajmanje su štete procijenjene u Posavskom kantonu i iznose 178.299 KM, zatim u\nSrednjobosanskom 1.007.559, a u Tuzlanskom kantonu 1.496.315 KM.\nSaznajemo da će, pridržavajući se dosadašnjih principa, Federalna komisija za procjenu predložiti da iz sredstava Federacije BiH bude izdvojena jednokratna pomoć za pet kantona (Bosanskopodrinjski, Tuzlanski, Zeničko-dobojski, Zapadnohercegovački, Hercegovačko-neretvanski), onoliko koliko su oni ukupno izdvojili zajedno s općinama, uvećano za deset posto, što je svega 2.852.872 KM.


Barozo: Sve je u rukama Srbije\nPredsednik Srbije Boris Tadić i predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo se rukuju na početku susreta u zgradi Predsedništva u Beogradu.\nPredsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo i evropski komesara za proširenje Štefan File posetili su danas Beograd i u razgovoru sa najvišim državnim zvaničnicnima Srbije poručili da je pred Srbijom još dosta posla do ispunjenja političkih uslova na osnovu kojih će Evropska komisija ceniti napredak Srbije.\nKljuč evrointegracija je u rukama Srbije – poruka je koju je danas posle susreta sa najvišnim zvaničnicima i građanima Srbije izrekao predsednik Evrposke komisije Žoze Manuel Barozo, koji je zajedno sa evropskom komesarom za proširenje Štefanom Fileom posetio Beograd.\nPosle večerašnjeg razgovora sa predsednikom Srbije Barozo je izjavio da je Srbija na dobrom putu, ali da treba još toga da uradi do mišljenja Komisije o napretku zemlje i ukazao na neophodnost završetka saradnje s Hagom. On je rekao da priznanje Kosova i dijalog Beograda i Prištine nisu uslov za članstvo u EU, ali će pitanje Kosova biti uzeto u obzir prilikom izrade mišljenja EK:\n"Dozvolite mi da potvrdim da se kao uslov pred Srbiju ne postavlja ni proces pregovaranja između Beograda i Prištine ni priznavanje nezavisnosti Kosova. Međutim, problemi na Kosovu međutim postoje i treba ih rešavati", istakao je Barozo.\nBoris Tadić je na zajedničkoj konferenciji za novinare rekao da je Srbija odlučna da sprovede neophodne reforme, da iskreno učestvuje u dijalogu s Prištinom radi dobrobiti gradjana i da završi saradnju sa Haškim tribunalom:\n"Srbija ima najdublji interes da dovrši saradnju sa Haškim tribunalom. Ja uvek od građana Srbije tražim podršku za taj proces", istakao je Tadić.\nTokom dana predsednik Evropske komisije se sastao i sa srpskim premijerom i tom prilikom, Barozo je istakao da je Evropska unija čvrsto rešena da Srbija što bliže priđe Uniji:\n"Ali vreme ističe i Srbija drži ključeve u smislu budućnosti ovog procesa. Puno ispunjenje političkih kriterijuma je ključno, a to su reforme, borba protiv korupcije i organizovanog kriminala. Potrebni su nam rezultati pre leta", naveo je predsednik Evropske komisije.\nKako je rekao premijer Srbije od evropskih zvaničnika je dobijena podrška za sve što je do sada urađeno, ali za ono što Srbiju još čea da uradi do kraja godine:\n"Mi smo sa svoje strane preuzeli obavezu započete poslove zavšimo onako kako su planirani, a da svi eventualni problemi u bilo kojoj oblasti budu razlog za povećanu pažnju i da ih rešavamo zajedno sa partnerima iz Evropske unije", istakao je Mirko Cvetković.\nA tokom dana Žoze Manuel Barozo i Mirko Cvetković su su otvorili Informacioni centar Evropske unije u beogradskom Domu omladine. U razgovoru sa građanima u novom Centru Barozo je ocenio da postoji šansa da Srbija dobije status kandidata do kraja godine ukoliko napravi naoredak u ispunjavanju uslova i ponovio da u ovom trenutku sve zavisi od Srbije.


Američki senatori: Očekujemo da Srbija bude uz Zapad u suprotstavljanju Rusiji\nBeta 19. aprila 2022. 17:40\nTroje američkih senatora koji su u poseti Beogradu danas su izrazili očekivanje da će Srbija kao demokratska zemlja biti uz zapadne saveznike u suprotstavljanju Rusiji zbog njene invazije na Ukrajinu.\nNa konferenciji za novinare posle sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, američki senatori su naveli da su sa njim razgovarali i o odluci Beograda da ne uvodi sankcije Rusiji i o potrebi da uskladi spoljnu politiku sa EU.\nČlan Spoljnopolitičkog odbora Senata SAD Kris Marfi rekao je da su Vučiću „preneli nadu“ da će politički i ekonomski odnosi Srbije i SAD „biti još jači“, ali i shvatanja o invaziji Rusije na Ukrajinu, odnosno „grubom kršenju međunarodnih normi“.\n„Srbija je saveznik i partner SAD, mi shvatamo da Srbija ima duge veze sa Rusijom, ali je ovo trenutak kada postoji veliki rizik ako mi kao demokratska zajednica ne pošaljemo jedinstvenu poruku o posledicama ponašanja Rusije u Ukrajini“, kazao je Marfi.\nOn je naveo da je tok rata u Ukrajini „brutalan“, da su na meti civili i da demokratske države to ne mogu tolerisati.\n„Nadamo se da ćemo moći da budemo uz Srbiju narednih nedelja i meseci, da pošaljemo tu jasnu poruku Rusiji. Ovo je prekretnica ne samo za Evropu, nego za ceo svet. Ako demokratske zemlje sveta sada nisu zajedno, onda će to ostaviti otvorena vrata drugim velikim državama da isto to učine u drugim delovima sveta“, dodao je.\nMarfi je rekao i da svaka zemlja, dugoročno gledano, „treba da donese odluku da li je najpametnije da svoju bezbednost vezuje za Kinu“.\n„Ako Srbija namerava da bude deo EU, onda verovatno nije u njenom dugoročnom interesu da razvija bezbednosne odnose sa Kinom. Ako Srbija nastavi da se kreće ka EU, stvari mogu biti komplikovanije u zavisnosti odakle Srbija dobija neka (oružana) sredstva“, kazao je američki senator.\nNaveo je da put Srbije ka EU „traje duže i ima više prepreka nego što bi neki voleli“, ali je dodao da SAD veruju da Srbija želi da se pridruži Uniji i da srpski narod u tome ima podršku Vašingtona.\nMarfi je rekao da je i Kosovo bilo tema sastanka sa Vučićem i izrazio razočaranje „što nema više napretka u sprovođenju sporazuma“.\nČlanica Spoljnopolitičkog odbora Senata SAD Džin Šejhin rekla je da je na sastanku sa Vučićem bilo reči i o odbijanju Srbije da uvede sankcije Rusiji.\n„Razgovarali smo o tome i sigurna sam da ćemo nastaviti da razgovaramo o tome i u budućnosti. Kao što je predsednik Vučić rekao, budućnost Srbije je uz ostatak Evrope, na Zapadu, i ona se kreće u tom smeru. Ako je to namera, onda njena spoljna politika treba da bude usklađena sa EU“, kazala je Šejhin.\nOna je ukazala na važnbost Zapadnog Balkana za SAD, „posebno u vreme koje je veoma kritično za evropsku istoriju“.\n„Nadamo se da će demokratske zemlje Evrope biti zajedno u suprotstavljanju onome što se dešava u tom, ničim izazvanom ratu. Imali smo dobre sastanke u Beogradu, želimo da saznamo šta možemo učiniti da podržimo Srbiju na njenom putu integracije sa EU i sa Zapadom“, dodala je.\nSenator Tom Tilis, član Odbora za oružane snage, rekao je da je „veoma značajno“ da SAD nastave da grade sa Srbijom „veoma jake odnose“ i da podržavaju njene napore da se približi EU.\n„U Ukrajini je ruska vojska izvršila invaziju na suverenu teritoriju zemlje koju je sama priznala. Mi kao zapadni savez moramo biti ujedinjeni i pozvati Rusiju na odgovornost. Moramo se ujediniti kao zemlje koje vole slobodu protiv ubilačkih i agresivnih aktivnosti Rusije“, naveo je Tilis.


Svi tipovi Atrijumi Gradevinski materijali Komplementarni sistemi za vrata i prozore Ograde Pregrade Sistemi za oblaganje fasada Sistemi za zaštitu od sunca Ulazna vrata Vrata-prozori Zid zavese Sigurnosni prozori\nSMARTIA M450 predstavlja sledeću generaciju naprednih minimalističkih kliznih I podizno-kliznih vrata. Zadovoljava visoke zahteve savremenog života za visoku toplotnu izolaciju i modernu estetiku.\nSMARTIA P100 Slim je minimalna kancelarijska pregrada sa aluminijumskim okvirom sa dvostrukim staklom i odličnom redukcijom zvuka. Visoka estetika i širok spektar čvrstih primena omogućavaju poboljšanje radnih uslova.\nSMARTIA P150 je dodatni predlog za kancelarijske pregrade, koji se sastoji od pojedinačnih staklenih panela čvrsto pričvršćenih na „višestepeni“ aluminijumski profil. Prilično lagan i sa malim ili većim okvirima, serija ima izrazit „čelični izgled“.\nSMARTIA P200 Slim je strukturalni sistem pregrada sa minimalnom širinom aluminijumske površine i velikim staklenim panelima koji vise na skrivenom aluminijumskom okviru, sa obe strane. Serija nudi centriranje prostora, bogato osvetljenje i nesumnjivo modernu estetiku.


Zapadnom Balkanu sedam miliona za vakcinaciju | Mladi Nikšića\nProjekat će pomoći u pripremi regiona za efikasan prijem i primjenu vakcina protiv COVID-19, uključujući vakcine primljene putem programa COVAX i Mehanizma EU za dijeljenje vakcina među državama članicama. Takođe će unaprijediti otpornost regiona na zdravstvene krize i podržati napore ka obezbjeđivanju održivog finansiranja univerzalne zdravstvene zaštite. Aktivnosti će, između ostalog, obuhvatiti i razvoj i testiranje planova pripravnosti za vanredne situacije, obuku zdravstvenih radnika i razvoj sistema upravljanja informacijama pri sprovođenju vakcinacije.\n“Ovim novim projektom podrške kampanjama vakcinacije na Zapadnom Balkanu, a u partnerstvu sa SZO, EU nastavlja s posvećenom podrškom svojim partnerima u suočavanju s pandemijom još od njenog početka. Projekat se nadovezuje na naš paket podrške vrijedan 70 miliona eura za pristup vakcinama u regionu, te za nabavku opreme za sprovođenje vakcinacije”, kazao je evropski komesar za susjedstvo i proširenje Oliver Varhelji.\nPaket takođe obuhvata pet dodatnih projekata sa Savjetom Evrope, UN WOMEN, UNICEF, UNDP i Crvenim krstom, koji su nedavno ugovoreni, a koji podržavaju ranjive grupe pogođene pandemijom na Zapadnom Balkanu i u Turskoj, posebno Rome, žene – posebno žrtve nasilja, djecu, povratnike i starije osobe, te osobe s invaliditetom.\nKako bi osigurala rani pristup vakcinama, a nadovezujući se na iskustva Strategije vakcinacije EU, Evropska komisija uspostavlja mehanizam EU za dijeljenje vakcina kako bi olakšala distribuciju doza koje obezbjeđuje EU, uključujući i partnere sa Zapadnog Balkana. Za ovu podršku izdvojeno je 70 miliona eura.\nNadalje, EU najsnažnije podržava mehanizam COVAX, koji ostaje najbolje sredstvo za osiguravanje poštenog i ravnopravnog pristupa vakcinama, te podršku međunarodne solidarnosti u odnosu na vakcine. Tim Evropa donirao je više od 850 miliona eura za Kovaks, uključujući 500 miliona eura iz budžeta EU. Ovo će biti ključni doprinos COVAX-u da do kraja 2021. godine obezbijedi 1,3 milijarde doza vakcina za 92 zemlje s niskim i srednjim prihodima.\nProf. dr. Vladimir Božović: problem nedostatka predavača na fakultetima


Vojska Federacije BiH treba biti smanjena do 1. travnja - Vijesti - Index.hr\nVojska Federacije BiH treba biti smanjena do 1. travnja\npetak, 20.2.2004. 13:15\nBROJ pripadnika Vojske Federacije Bosne i Hercegovine trebao bi biti smanjen sa sadašnjih 8.000 na 5.000 časnika i vojnika do 1. travnja ove godine no taj bi postupak mogao doći u pitanje nakon odluke Vlade Federacije BiH da otpuštenima dodijeli otpremninu manju nego ranijih godina, izjavio je u petak u Sarajevu federalni ministar obrane Miroslav Nikolić.\nVojske dva entiteta u BiH moraju biti smanjene tijekom godine u sklopu cjelovitog presutroja obrambenog sustava te zemlje kojim je, među ostalim, predviđena i uspostava ministarstva obrane na državnoj razini te glavnog i operativnog stožera koji bi imali stvarni nadzor nad svim vojnim postrojbama.\nU BiH bi ubuduće umjesto sadašnjih korpusa postojale tri brigade aktivne vojske te zapovjedništva zračnih snaga, razvoja i doktrine te logistike. Ukupan broj vojnika u BiH od ove bi godine trebao biti tek nešto veći od 8.000.\nFederalno je ministarstvo obrane predlagalo da se svima koji se dragovoljno prijave za otpust osigura otpremnina u iznosu od 10.000 konvertibilnih maraka (oko 5.000 eura) no Vlada Federacije odlučila je u četvrtak kako će biti ponuđeno tek po 6.000 tisuća KM (3.000 tisuće eura). Takva odluka temeljena je na smjernicama Međunarodnog monetarnog fonda (IMF)\n"Veoma sam razočaran tom odlukom", kazao je novinarima ministar Nikolić ocjenivši kako će sada biti teško dostići rokove za smanjenje oružanih snaga što je postavljeno kao preduvjet za priključenje BiH NATO-vu programu "Partnerstvo za mir".\nNikolić je također konstatirao kako će Vojska Federacije imati velikih poteškoća osigurati kvalitetan časnički kadar. Prema postojećoj strukturi VFBiH, samo 6 posto časnika iz hrvatske sastavnice ima visoku stručnu spremnu dok je u bošnjačkoj sastavnici njih ok0 30 posto za završenim fakultetom.


EU postigla dogovor o sniženju cene u romingu\nZnačajno će se smanjiti cene razgovora\nZvaničnici 28 zemalja članica Evropske Unije i evropski parlament postigli su dogovor o snižavanju cena telefonskih razgovora u romingu, saopšteno je danas iz Brisela.\nOni su se dogovorili koliko operateri mobilne telefonije mogu da naplaćuju jedni drugima za korišćenje njihovih mreža kako bi obezbedili uslugu rominga, što će značajno smanjiti cene za korisnike ove usluge.\nDo sada su građani EU morali da papreno plate korišćenje rominga kada posećuju ili rade u drugoj zemlji članici. Već dugo se to posmatra kao okolnost koja otežava stvaranje besprekornog zajedničkog tržišta među zemljama članicama.\nOva mera tek treba da dobije svoj zakonski okvir, a zatim će morati da je odobre zemlje članice EU, ali postizanje zajedničnog stava smatra se vitalnim iskorakom, navodi Asošiejted pres (AP).\nSavet bezbednosti UN bez dogovora o Gazi\nPalestinac u kući oštećenoj bombardovanjem izraelskih snaga 13. novembra u Gazi\nSavet bezbednosti UN nije uspeo da se složi kasno sinoć ni o kakvoj akciji zbog sukoba Izraela i Hamasa u pojasu Gaze.\n"Nismo bili u stanju da nađemo rešenje za situaciju u Gazi", rekao je kuvajtski ambasador Mansur Al-Otaibi novinarima. On je objasnio da je većina zemalja članica smatrala da bi SB UN trebalo da učini nešto i da je između ostalog predloženo da se razmotri poseta okupiranim teritorijama.\nNeimenovane diplomate su rekle da je ambasador Švedske Olof Skoog predložio posetu, a da su ideju podržali Velika Britanija i Rusija. Izraelski ambasador Dani Danon je rekao da članovi SB koji žele da optuže Izrael za najnoviji sukob s Hamasom "moralno bankrotirani" i da odbija pozive za uzdržanost na obe strane. On je rekao novinarima u sedištu UN u Njujorku "da nema takve stvari kao što su obe strane" i da "postoji Hamas koji napada i ispaljuje 460 projektila na civile i Izrael koji štiti svoj narod". Danon je prisutnima emitovao zvuk sirene za raketnu uzbunu. Uoči konsultacija on je ocenio da SB mora osuditi samo Hamas zbog agresivnog napada na civile, a na pitanje o upadu prerušenih pripadnika izraelskih odbrambenih snaga u pojas Gaze u nedelju uveče koji je izazvao napade Hamasa i izraelsku odmazdu, Danon je rekao da Izrael preduzima akciju da zaštiti svoj narod i da će to nastaviti da radi.\nNajžešći sukob od rata u Gazi\nPalestinski ambasador u UN Rijad Mansur rekao je da egipatski posrednici u Izraelu pokušavaju da izdejstvuju da vlada pristane na prekid vatre u Gazi. Mansur, koji predstavlja Palestinsku upravu predsednika Mahmuda Abasa, izrazio je zahvalnost Egipćanima što posreduju.\nHamas je juče saopštio da je pristao na egipatski predlog o prekidu vatre, ali komentara Izraela još nema. Palestinski ambasador je rekao da palestinska strana održava zatišje kako bi se omogućio uspeh egipatskih napora. On je osudio Izrael za početak ciklusa nasilja.\nDiskusije su održane na palestinski zahtev, a Kuvajt i Bolivija su ih formalno zatražili radi preduzimanja akcije zbog najozbiljnije eskalacije nasilja posle rata 2014. u Gazi. U pojasu Gaze je poginulo sedam Palestinaca, a najmanje 26 je ranjeno u izraelskoj odmazdi za raketiranje. U Izraelu je poginuo jedan Palestinac, kada je raketom iz Gaze pogođena zgrada na jugu zemlje, a na desetine ljudi je ranjeno.\nNovi sukobi u Gazi\nRim zadržao nepromenjen nacrt budžeta\nUlaz u zgradu Evropske komisije\nItalijanska vlada je zadržala nepromenjen sporni predlog budžeta za 2019. i zatražila od Brisela da pokaže "fleksibilnost" i uzme u obzir troškove vezano za rušenje mosta Morandi u Đenovi i nevreme, navodi se dopisu upućenom Evropskoj komisija.\nVlada se "poziva na primenu fleksibilnosti u slučaju vanrednih dogadjaja", napisao je italijanski ministar finansija Đovani Tria.\nKako se navodi, Rim zadržava prognozu od 2,4 odsto BDP-a za 2019. godinu. Evropska komisija odbacila je u oktobru nacrt italijanskog budžeta za iduću godinu a italijanska vlada je tada isključila mogućnost promene predloženog budžeta.\nItaliji su bile date tri nedelje da predstavi izmenjen nacrt budžeta. Evropska komisija će doneti odluku o predlogu italijanskog budžeta 21. novembra. Evropska komisija, koja nadzire budžete članica, saopštila je ranije da predlog budžeta italijanske vlade za sledeću godinu krši obećanja Rima da će smanjiti javni dug, koji je drugi najveći dug u Evropi posle Grčke.


PJONGJANG U PANICI: CIA hemijskim supstancama namerava da likvidira Kim Džong-una\n05.05.2017. 13:26h 24.05.2017. 17:06h\nSeverna Koreja je u petak optužila je CIA da sa Južnom Korejom kuju zaveru da ubiju lidera izolovanog zemlje Kim Džong-Un, zbog rastućih tenzija u regionu.\nTa informacija dolazi nakon što je SAD odlučila nametne nove sankcije Severnoj Koreji, koje ciljaju svoje brodarstva i upotreba robovske radne snage.\nAdmiral Hari Haris Jr., glavni američki vojni oficir u Pacifiku, upozorio je da je pitanje kada, a ne da li će, Severna Koreja uspešno izgraditi nuklearni projektil sposoban da napadne SAD.\nKako se u saopštenju tvrdi, za CIA "je ubistvo biohemijskim supstancama uključujući i radioaktivne supstance i nano otrove, najbolji metod koji ne zahteva pristup meti, smrtonosni efekti mogu se pojaviti nakon šest meseci".\nCIA i obaveštajne službe Južne Koreje "ideološki su vrbovale i podmitile građanina DNR Koreje koji se preziva Kim" da izvede napad na Kim Džong Una, navodi se saopštenju."Mi ćemo pronaći i nemilosrdno uništiti do poslednjeg teroriste američke CIA-e i marionete obaveštajnih službi Južne Koreje", navodi se u saopštejnju i dodaje da je taj plan isto što i "objava rata".\nOptužbe su iznete u vreme kada je Pjongjang poveo sve ratoborniju retoriku sa administracijom američkog predsednika Donalda Trampa zbog programa naoružanja Severene Koreje.Retorički rat između te dve strane buknuo je u prošle dve nedelje, a Pjongjang je zapretio izvođenjem šestog nuklearnog testa koji bi samo još više povećao tenzije.\nU saopštenju nije navedena nikakva informacija o tome na koji način je plan osujećen ili o tome šta se dogodilo sa navodnim špijunom.Severna Koreja nastavlja da izvodi operacije nadgledanja svoje populacije, a otvoreno neslaganje sa režimom smatra se ekstremno teškim.\nKim Džong-un je u petak bio u inspekciji artiljerijske jedinice koja se koristila za bombardovanje Južne Koreje u poslednjem smrtonosnom sukobu dve zemlje.\nSvrha njegove poseta je bila da se proceni "borbenu gotovost" jedinice u pogledu novog sukoba.


Dr Sonja Novak: Treći talas korone stigao ranije - Naši u svetu\nObjavljeno 17/10/20 u 14:00\nSrbija ulazi u treći talas virusa korona, a, prema rečima domaćih stručnjaka, on će biti najduži od svih i, kako se prognozira, trajaće do marta, možda čak i do aprila.\nPrema proračunima, prvi talas trajao je od marta do kraja maja, drugi od početka juna do sredne septembra, dok će treći trajati čak pet meseci, piše Blic.\n“Počelo je hladno vreme, ljudi sada više borave u zatvorenim prostorijama, a to znači da se pod takvim okolnostima virus brzo širi. Virusu pogoduje ovakvo vreme, zato je veoma važno naglasiti da je neophodno provetravanje prostorija i poštovanje mera zaštite”, rekla je Novak.\n“Sve se na kraju svodi na mere, maske su nam neophodne, dolazi period slava, dakle nema okupljanja, suzdržite se od toga, poštujte savete struke kako zbog vas, tako i zbog šire zajednice”, istakla je Novak.\n“Ti si mi u krvi”! Jokić u noćnom provodu u Srbiji, u zagrljaju devojke a nije Natalija (FOTO)\nAustrija ispravila broj novozaraženih: Zbog “neprečišćenih” podataka NEGODOVALI Beč i Donja Austrija


Pomoć za članove udruženja “Četiri i više” | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Pomoć za članove udruženja “Četiri i više”\nVIŠEGRAD – Udruženje porodica “Četiri i više” u Višegradu je, povodom početka nove školske godine, dodijelilo za 135 učenika i studenata finansijsku pomoć od ukupno 3.000 KM koje je iz budžeta obezbijedila opština Višegrad.\nPredsjednik Udruženja Blagoje Andrić rekao je novinarima da je pomoć organizovana za školsku djecu i studente koji su članovi ovog udruženja.\nAndrić je dodao da je pomoć za jedno dijete iznosila 30 KM u višečlanoj porodici u kojoj niko nije zaposlen, a u porodici gdje je zaposlen jedan član pomoć je iznosila 20 KM za svako dijete.\n“Svake godine pred polazak djece u školu dodjeljujemo skromnu novčanu pomoć porodicama u kojima niko nije zaposlen ili sa jednim zaposlenim članom u višečlanim porodicama, da bi obezbijedili potrebnu odjeću i obuću za djecu”, rekao je Andrić.\nOn je zahvalio opštini Višegrad na odoborenim sredstvima iz budžeta opštine, koja su za ovu namjenu iznosila 3.000 KM.\nPrethodni članakPeta opština po broju upisanih učenika\nNaredni članakUhapšeno lice koje je obilo 22 stambena objekta


Poznat raspored trka u Tokiju | Kajakaški savez Srbije\nPred početak takmičenja u kajaku sprint na Olimpijskim igrama u Tokiju, održan je sastanak vođa ekipa. Posle sastanka na kojem se, između ostalog, potvrđuju posade u svim disciplinama, poznate su i poimenične startne liste.\nTakmičenje na regatnoj stazi Sea Forest Waterway u ponedeljak (02. avgusta) od srpskih reprezentativaca otvoriće Milica Novaković kvalifikacijama u jednosedu na 200 metara. Novaković će veslati u poslednjoj, petoj trci kvalifikacija u stazi četiri. Trka startuje u 02:58 časova ujutro po srednjeevropskom vremenu. Mesto u polufinalu izboriće dve prvoplasirane takmičarke, dok će se ostale kajakašice boriti u četvrtfinalu.\nNešto manje od sat vremena kasnije, na startu kvalifikacija u jednosedu na 1000 metara naći će se Bojan Zdelar. Bojan će veslati u četvrtoj trci koja počinje u 3 sata i 45 minuta po srpskom vremenu. Jednako kao i u konkurenciji dama, dvojica prvoplasiranih u kvalifikacijama izboriće direktan plasman u polufinale, dok će se ostali takmičenje nastaviti u četvrtfinalu.\n“U Olimpijskom selu vlada izuzetno pozitivna atmosfera, s obzirom da su svi sportisti iz jedne države na jednom mestu. Ovo je jedna od retkih prilika da se družimo sa našim kolegama i da se međusobno podržavamo. Sve medalje i odlični rezultati koje su naši reprezentativci postigli do sada su nam poseban vetar u leđa i jedan motiv više da se i mi borimo najbolje što možemo za našu zemlju“, izneo je prve utiske iz Olimpijskog sela Zdelar.\n“Staza na kojoj se takmičimo je odlična! Prvi put ćemo nastupati u ovom regatnom centru i na sve nas je ostavila odličan utisak. Velika prednost jeste što je samo 20 do 30 minuta udaljena od Olimpijskog sela što je za nas važna stvar“, dodao je Zdelar.\nOsim u jednosedu na 1000 metara, Zdelar će se u Tokiju takmičiti u u jednosedu na 200 metara, kao i Strahinja Stefanović.\nU kvalifikacijama u K1-200 na startu će se prvi naći Zdelar, u sredu (04. avgust) u četvrtoj trci od 02:51, dok će Stefanović veslati u poslednoj trci sedam minuta kasnije (02:58). U kvalifikacijama K1-200, mesto u polufinalu izboriće dvojica prvoplasiranih, dok će ostali put do polufinala morati da izbore kroz četvrtfinale.\nČetrdeset minuta kasnije, Milica Novaković naći će se na startu kvalifikacija jednoseda na 500 metara (03:40). Zbog promene pravila prema kojima se na Olimpijskim igrama u jednoj disciplini mogu takmičiti dvoje predstavnika iz jedne zemlje, u K1-500 će se veslati čak šest kvalifikacionih trka. Novaković će startovati u prvoj trci, dok će mesto u polufinalu direktno iz kvalifikacija izboriti po tri prvoplasirane takmičarke. Ostale će takmičenje nastaviti u četvrtfinalu.


Predsjednica Republike Srpske prisustvovala polaganju kamena temeljca za novi objekat Policijske akademije Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske – Predsjednik Republike Srpske | Željka Cvijanović\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović prisustvovala je danas polaganju kamena temeljca za novi objekat Policijske akademije Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske u krugu Centra za obuku u Zalužanima.\nPredsjednica Republike Srpske tom prilikom poručila je da su institucije Srpske opredijeljene da jačaju Ministarstvo unutrašnjih poslova /MUP/, bez kojeg nema bezbjednosti Republike, građana i ustavnog poretka.\n“Naša policija je čvrsto vezana za ono što je svakodnevni život građana i svi se identifikujemo sa onim što su vrijednosti i naše policije”, rekla je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Republike je izrazila uvjerenje da će Vlada Srpske nastaviti da ulaže u kompleks Centra za obuku, ali i ostale značajne projekte.\nPredsjednica Cvijanović je podsjetila da je prethodna Vlada pokazala opredjeljenje da bude izgrađen ovaj kompleks, koji sada dobija i nove sadržaje, a koji predstavlja sve ono što treba za funkcionalnost, osposobljavanje, učenje i obuku policije.


To je rekao predsednik Srbije Aleksandar Vučić i najavio da će dve milijarde biti izdvojene samo za mlade.\n"Investicioni plan je najvažniji i bih bio veoma ponosan pred kraj mandata ako bi to uspelo. Želimo da obezbedimo ne samo da budemo zemlja s najvećim rastom u ovom delu Evrope, već s ubedljivo najvećim rastom", rekao je.\nNaveo je da 10 milijardi evra, na četiri ili pet godina, možemo da pokrijemo samo rastom od pet odsto. Dodao je da postoji mnogo ideja u šta da se uloži novac, ali da je on lično insistirao u razgovorima sa premijerkom Anom Brnabić da dve milijarde budu izdvojene za mlade ljude, na više načina.\n"Da krenemo od školovanja, da deca ne razmišljaju da treću ili četvrtu godinu završavaju negde drugde. Nije dovoljna samo sadašnja stipendija, moraćemo nove stipendije da uvedemo", rekao je predsednik.\nTakođe, oko 400 miliona evra biće uloženo u izgradnju 50.000 stanova za mlade bračne parove.\nDodao je da želi da razgovara sa mladim ljudima, kako bi video šta oni žele i primetio da ne želi da vidi samo autoputeve, koji jesu važni, ali da mora da se ulaže i u druge stvari, za koje danas država može da izdvoji.\nRadi se na obnovi bolnica\nTakođe, podsetio je da se radi na obnovi kliničkih centara, opštih bolnica širom Srbije. "Sve to kada krenemo, biće veliki zamajac za rast BDP-a", primeti je predsednik. Takođe, istakao je da nije slučajno nemačka kancelarka Angela Mekrel pohvalila srpsku ekonomiju. Ponovio je da će Srbija za godinu dana biti zemlja sa najvećom prosečnom platom u regionu.\nNova analiza koja odgovara na pitanje gde nastaju "inovativna" radna mesta u SAD oslikava podeljenu ekonomiju u kojoj se kompanije ključne za budući rast koncentrišu na sve manjem broju lokacija.


Jeger: Plate ne mogu da rastu\nEkskluzivno - Šef misije MMF za ”Novosti”: Gubitak radnih mesta odslikava neuspeh srpskog modela privrednog razvoja. Jačanje dinara trebalo bi da uspori rast cena.\nZasada ne vidimo prostor u budžetu za dopunsko povećanje zarada, iako se može pojaviti ograničen i privremen prostor ukoliko javni prihodi značajno premaše planirani nivo. Dogovorili smo se sa Vladom o uslovima koji se moraju ispuniti da bi se takve isplate sprovele. Konkretno, te isplate moraju biti ograničene, ciljane i jednokratne. Ali, moramo da sačekamo barem nekoliko meseci kako bismo se uverili da će javni prihodi zaista biti veći od planiranih što bi omogućilo takve isplate -ovako Albert Jeger, šef misije MMF za Srbiju, objašnjava za ”Novosti” stav ove misije u vezi sa intenzivnim zahtevima sindikata za većim platama.\nDejan Šoškić: Država ne sme da popusti\nGuverner Narodne banke Srbije o rastu cena, pritiscima sindikata, kretanju kursa. Podizanje plata dovelo bi do rušenja koncepta oporavka.\nVRLO je važno da se u narednom periodu odoli nerealnim zahtevima i pritiscima za podizanje plata u javnom sektoru - kaže, za ”Novosti”, guverner NBS Dejan Šoškić. - Popuštanje u tom domenu bi višestruko uticalo na rušenje koncepta privrednog oporavka Srbije.\nUskoro regionalni projekat zbrinjavanja izbeglica\nBEOGRAD - Zemlje regiona trebalo bi da do marta završe zajednički projekat zatvaranja dugotrajne izbegličke krize, koji će biti usvojen na međunarodnoj donatorskoj konferenciji, najverovatnije polovinom ove godine, izjavio je komesar Vlade Srbije za izbeglice Vladimir Cucić.\nCilj konferencije je osnivanje Fonda za zbrinjavanje izbeglica na osnovu tog zajedničkog projekta, a sredstva će obezbediti strane vlade, pre svega SAD i zemalja EU, kao i drugi donatori, rekao je Cucić u intervjuu Tanjugu.\nOn je objasnio da su sredstva Fonda namenjena za podršku integraciji izbeglica u BiH i Srbiji, stambeno zbrinjavanje u Hrvatskoj i zbrinjavanje interno raseljenih i manjeg broja izbeglica u Crnoj Gori.\nCucić je naveo da su zemlje regiona izvršile popis pojedinačnih potreba i naveo da je Srbija jasno istakla zahtev za zbrinjavanje izbeglica koji još žive u kolektivnim centrima, onih na granici siromaštva i koji se nalaze u stanju potrebe, što čini oko 38.000 porodica.\nVerica Barać: Suzbijanje monopola bez rezultata\nPredsednica Saveta za borbu protiv korupcije Verica Barać kaže da u suzbijanju monopola u Srbiji nema rezultata.\n"Oni su postali veliki problem, a o tome govore, ne samo upozorenja EU, već i nestašice vitalnih proizvoda, kao i nepodnošljivo visoke cene koje ugrožavaju ionako nizak standard gradjana", navela je Barać u autorskom komentaru u najnovjem broju nedeljnika "Nin".\nOna je podsetila da je u izveštaju u kojem se analiziraju slabosti sprovodjenja antimonopolske politike, a koji je dostavljen Vladi, posebno naglašeno da je Komisija za zaštitu konkurencije ulagala ogromne napore kako bi suzbila monopolske strukture na našem tržištu, ali su rezultati izostali.\n"Rešenja Komisije o očiglednim slučajevima monopola naišla su na oštar otpor, kako političara na vlasti, sudova, dela štampe, tako i delova stručne javnosti koja podržava tajkune. Kako je, medjutim, Komisija pokazala nespremnost da se povinuje pritiscima, istekom mandata niko od članova nije ponovo izabran, čime je došlo do potpunog diskontinuiteta u radu ove institucije", naglasila je Barać.\nU izveštaju Vladi, kako je navela, Savet za borbu protiv korupcije navodi više primera gde je Komisija utvrdila monopolske strukture, ali država nije pružila podršku da se njena rešenja i realizuju.\nSrbija se trudi da poveća bezbednost na radu\nMnoge povrede na radu mogle bi da se izbegnu ako se slede odgovarajuće procedure, kažu zvaničnici.\nSkoro polovina ukupnih povreda na radu u Srbiji događa se zato što poslodavci ne primenjuju adekvatne zaštitne mere ili zato što zaposleni nemaju odgovarajuću zaštitu na radu, procenjuje Inspektorat za rad. Agencija takođe okrivljuje pravosudni sistem da je prespor u kažnjavanju prestupnika.\n„Samo 20 odsto izveštaja koje je podneo Inspektorat za rad dođe do suda i naplate se kazne“, rekao je direktor inspektorata Radovan Ristanović. On procenjuje da oko 650.000 radnika u Srbiji nije prijavljeno kao zaposleno.\nNovčane kazne za poslodavce i zaposlene koji se ne pridržavaju bezbednosnih propisa kreću se od 100 evra do 10.000 evra, ali je njihovo sprovođenje poremećeno zbog nedovoljnog osoblja. Prema Ristanoviću, u proseku postoji jedan inspektor na svakih 1.100 radnika.\nIzveštaji koje podnosi inspektorat često zastare pre nego što se preduzmu bilo kakvi koraci, a poslodavci dobiju samo najmanje moguće kazne.\nMeđutim, srpski poslodavci opisuju drugačiju sliku. Oni kažu da dobrovoljno naporno rade na promovisanju bezbednosti i da su kazne prestroge. Prema Zoranu Bunuševcu, predstavniku Unije poslodavaca Srbije, poslodavci znatno investiraju u zaštitu svojih radnika, ali ne dobijaju neku podršku države.


RS: Preporuke za studentske domove\nFoto:Image by Alexandra_Koch from Pixabay\nEdis Deljković, 06/10/2020\nInstitut za javno zdravstvo Republike Srpske objavio je danas preporuke za studentske domove i centre.\nU svrhu relaksacije mjera koje su na snazi, kako bi se spriječilo ili smanjilo prenošenje virusa SARS-CoV-2, neophodna je primjena dolje navedenih mjera kako bi studenti imali obezbijeđen smještaj u studentskim domovima i vratili se svojim obavezama na fakultetima, saopštio je Institut.\nZa početak, u cilju redukcije broja studenata koji su korisnici domova, preporučuje se, korištenje domova za studente koji su iz udaljenih dijelova Republike Srpske i nemaju drugo rješenje za boravak i stanovanje.\nPrije početka rada studentskih domova u svim objektima (paviljonima) neophodno je izvršiti generalno čišćenje i dezinfekciju kompletnog prostora, površina, kreveta, namještaja i dugih predmeta i pribora kao i okolnog prostora.\nPogledajte detaljno PREPORUKE.\nU aprilu novi popis stanovništva u Hrvatskoj\nMostar: Rok za prijavljivanje birača za glasanje izvan BiH ističe u ponoć\nNigerija: Blizu 2.000 zatvorenika pobjeglo u napadima na zatvore\nMitropolit Amflohije negativan na koronavirus


Vladimir Stanković, novinar i ugledni košarkaški analitičar: Klubovi odlučuju o nastavku Eurolige - Bhbasket\nRegionalni basket Vladimir Stanković, novinar i ugledni košarkaški analitičar: Klubovi odlučuju o nastavku Eurolige\nVladimir Stanković, novinar i ugledni košarkaški analitičar: Klubovi odlučuju o nastavku Eurolige\nJedan od najeminentnijih sportskih novinara sa ovih prostora Vladimir Stanković iznio je svoje mišljenje kada je u pitanju završetak sezone u Evroligi i ABA ligi.\nElitno evropsko takmičenje neraskidivo je povezano sa njegovim imenom, a godinama je privatno u odličnim odnosima sa Đordijem Bertomeuom pa je jedan od najpozvanijih da prokomentariše scenario po kojem će Evroliga biti završena u jednom gradu bez prisustva publike.\n– Nisam video taj predlog, čuo sam se sa Đordijem pre nekoliko dana i rekao mi je da se neće oglašavati, već da je za komunikaciju sa medijima zadužen Ed Skot. Mislim da je nemoguće tražiti najbolje moguće rešenje dok se ne steknu svi uslovi za potencijalni nastavak sezone. Evroliga sigurno neće odlučivati dekretom, dogovor mora biti postignut na nivou Borda, na kojem će predstavnici klubova izneti predloge koje su prethodno postigli na internom nivou. Evroliga je trenutno na stanovištu da sezona treba da se završi kada se za to budu stekli svi neophodni uslovi – rekao je Stanković, a prenio “Danas”.\nEkonomski gubici klubova biće ogromni jer neće biti prihoda od televizijskih prava.\n– U Španiji je već osam-devet klubova posegnulo za rešenjem po kojem plate po slovu ugovora neće biti u potpunosti isplaćene zbog vanrednih okolnosti. Vidim da je većina igrača pokazala razumevanje i da broj onih koji će posegnuti za sudskim rešenjima ne bi trebalo da bude veliki. I oni su svesni da u vanrednim okolnostima teško da bi na sudu mogli da dobiju spor u svoju korist – rekao je Stanković.\nZatim je iznio konkretne podatke koji potkrepljuju ideju da takmičenja budu završena.\n– Fudbalski klub Barselona je samo zbog otkazivanja revanš meča osmine finala sa Napolijem izgubio pet-šest miliona evra, bez prihoda od TV prava. Jedan, možda i ključni razlog zbog kojeg u Evroligi insistiraju da sezona bude završena, jeste prihod od TV prava. Ova vrsta prihoda je zapravo i najveća za Evroligu i po sezoni se kreće od 30 do 35 miliona evra. U slučaju da se sezona ne nastavi, Evroliga sigurno ne bi dobila poslednju tranšu po slovu ugovora, samim tim imala bi daleko manje prihode od predviđenih. Takođe, prenosi utakmica u korelaciji su sa sponzorskim ugovorima – naglasio je Stanković.\nKada je ABA liga u pitanju, moguća su tri scenarija, a svaki klub iznosi stav koji njemu odgovara.\n– Idealnog rešenja nema, već onog koje je najmanje loše. Logično bi bilo, s obzirom na to da je odigrano 21 kolo, da se proglasi šampion na osnovu trenutnog plasmana, ako ne bude uslova za nastavak takmičenja. Druga neka ideja bi bila da se odigra Fajnal for u Beogradu i da Partizan kao prvoplasirani ima prednost prilikom prodaje karata i da se na taj način nekako obešteti. Treća solucija je da se poništi prvenstvo, kao što je već urađeno u nekim ligama, samo što bi tada bilo teže odrediti ko će i po kojim kriterijumima igrati u Evroligi naredne sezone – objasnio je Stanković.


Hapšenja policijskih službenika u Bijeljini\nDvojica policijskih službenika uhapšena su na području Bijeljine, a pod sumnjom da su zloupotrijebili podatke vezane za izdavanje ličnih dokumenata. Pripadnici državne Agencije za istrage i zaštitu lišili su slobode načelnika sektora uniformisane policije CJB Bijeljina Gorana Đelmića i zamjenika komandira policije u Janji Tomu Mačara.\nMeđu tri uhapšene osobe su dva policijska rukovodioca u bijeljinskom Centru javne bezbjednosti, te jedno lice koje nije policijski službenik. Istovremeno su kao osumnjičeni pozvani na saslušanje policijski službenik iz Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske u Banjoj Luci, te još jedan policijski službenik iz bijeljinskog Centra, obojica na rukovodećim pozicijama. Te osobe za sada nisu uhapšene. Provedena je i akcija pretresa nekoliko privatnih i službenih objekata, kaže portparol Tužilaštva Bosne i Hercegovine Selma Hećimović:\n„Ova posljednja akcija je dio istrage koja je u toku, a koju provodi Tužilaštvo BiH, Posebni odjel za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju. Akciju je provela SIPA i policija Distrikta Brčko, uz potporu MUP-a RS-a i drugih policijskih organa, a zbog prijave o zloupotrebi bh. sistema za izdavanje ličnih karata od strane korumpiranih službenika i njihovih saradnika u nekoliko gradova BiH. Akcija je posebno usmjerena na istragu protiv osoba koje se sumnjiče za pružanje pomoći osobama koje su optužene od strane Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju.“\nPrema nezvaničnim informacijama, osumnjičeni funkcioner entitetskog MUP-a pozvan na saslušanje je Dragi Milošević, koji obavlja funkciju zamjenika načelnika Uprave krim policije RS. Tu informaciju za sada nisu potvrdili ni u MUP-u ni u Tužilaštvu. Selma Hećimović:\n„U ovoj fazi ne možemo otkriti više pojedinosti o ovom predmetu jer ispitivanje jednog broja osumnjičenih tek slijedi, a još uvijek se prikupljaju dokazi.“\nHećimovićeva ističe da su sve osobe koje su uhapšene ili pozvane na saslušanje osumnjičene za organizovani kriminal, pomoć licu optuženom pred Haškim tribunalom, krivotvorenje izjave, zloupotrebu službenog položaja ili ovlaštenja, podstrekavanje, te za povrede tajnosti postupka.


Naša poznata glumica upucana u glavu! - Film - Region - Vesti - Svet Plus\n11:18 7. SEP 2017.\nOko četiri sata ujutru, prema tvrdnjama RTS-a, muškarac je pucao ženi u glavu, a zatim sebi. Ivana je prevežena na VMA, gde su joj lekari sanirali povredu. Iako je u prvom trenutku njeno stanje bilo stabilno, glumica je priključena na aparate i lekari se bore za njen život, pišu Novosti.\nGlumica je, Srđana Cvetanovića, inače hirurga iz Beograda, prvo prijavila da je juri nožem po stanu, a kada je policija došla, upotrebio je vatreno oružje i pucao u nju i sebe, nakon čega je on preminuo.\nIvana i Srđan u avgustu ove godine su se verili, nakon samo pet meseci veze.


Potpisujem :: Okrugli sto posvećen izmenama i dopunama Odluke o socijalnoj zaštiti Grada Užica\nŽenski centar iz Užica organizovao je 23.10.2014. godine u Užicu okrugli sto na kome su razmatrane mogućnosti za izmene i dopune Odluke o socijalnoj zaštiti Grada Užica. Okrugli sto je bio posvećen zaštiti žena žrtava nasilja, primeni Konvencije Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici i modelima podrške žrtvama nasilja u gradu Užicu.\nUčesnici i učesnice okruglog stola bili su predstavnice Policijske uprave Užice, član Gradskog veća zadužen za socijalnu politiku, predstavnice Saveta za rodnu ravnopravnost Grada Užica, članice Ženske odborničke mreže, predstavnica Autonomnog ženskog centra iz Beograda i predstavnice Ženskog centra Užice.\nOkrugli sto je otvorila Radmila Gujaničić iz ŽC, predstavivši dosadašnje aktivnosti u okviru kampanje Potpisujem i napore za uspostavljanje i finansiranje specijalizovanog SOS telefona i sigurne kuće u Užicu. O značaju Konvencije Saveta Evrope protiv nasilja prema ženama govorila je Danijela Pešić iz AŽCa. U nastavku je diskutovano o sredstvima planiranim u gradskom budžetu za uspostavljanje SOS telefona za žene žrtve nasilja, koja nisu iskorišćena u planirane svrhe, već su delom u prvom rebalansu budžeta izbrisana, a planirano je njihovo potpuno ukidanje sa te pozicije u drugom rebalansu.\nPredstavnice ŽC su predstavile situaciju, napominjući da je glavni problem nastao zbog nedostatka političke volje da se dopuni postojeća Odluka o socijalnoj zaštiti kojom bi se predvidela usluga SOS telefona za žene žrtve nasilja. Posebno je istaknuto da je propušten konkurs kod EU, koji je bio namenjen uspostavljanju novih socijalnih usluga i podršci postojećim uslugama za koje lokalne samouprave nemaju sredstava. Učesnici su informisani o razlikama između dežurstava koje organizuje centar za socijalni rad i rada SOS telefona, uz napomenu da Konvencija insistira na ovoj vrsti specijalizovane podrške za žene žrtve nasilja.\nOkrugli sto je otvorila Radmila Gujaničić iz ŽC, predstavivši dosadašnje aktivnosti u okviru kampanje Potpisujem i napore za uspostavljanje i finansiranje specijalizovanog SOS telefona i sigurne kuće u Užicu. O značaju Konvencije Saveta Evrope protiv nasilja prema ženama govorila je Danijela Pešić iz AŽCa. U nastavku je diskutovano o sredstvima planiranim u gradskom budžetu za uspostavljanje SOS telefona za žene žrtve nasilja, koja nisu iskorišćena u planirane svrhe, već su delom u prvom rebalansu budžeta izbrisana, a planirano je njihovo potpuno ukidanje sa te pozicije u drugom rebalansu. Predstavnice ŽC su predstavile situaciju, napominjući da je glavni problem nastao zbog nedostatka političke volje da se dopuni postojeća Odluka o socijalnoj zaštiti kojom bi se predvidela usluga SOS telefona za žene žrtve nasilja. Posebno je istaknuto da je propušten konkurs kod EU, koji je bio namenjen uspostavljanju novih socijalnih usluga i podršci postojećim uslugama za koje lokalne samouprave nemaju sredstava. Učesnici su informisani o razlikama između dežurstava koje organizuje centar za socijalni rad i rada SOS telefona, uz napomenu da Konvencija insistira na ovoj vrsti specijalizovane podrške za žene žrtve nasilja.


Mesečni horoskop za Jarca: Doživećete finansijski procvat!\nNa vašu inicijativu može početi veoma važan poslovni projekat\nVenera će nakon 5. aprila ući u vaše astrološko polje kreativnosti i zabave i može vam doneti porast ideja, ali i proširenje posla, posebno Jarčevima koji se bave poslovima vezanim za zabavu. U odličnim aspektima sa Marsom i Plutonom, u periodu od 7. do 19. aprila, Venera vam može doneti i veoma značajne trenutke za vašu karijeru. Na vašu inicijativu može početi veoma važan poslovni projekat. Doživećete finansijski procvat.\nJarčevi će početkom aprila imati želju da se povuku, pa su mogući tajni susreti, ali i vraćanje u emotivnu prošlost. Ipak, svim Jarčevima tokom aprila tranzit Venere kroz njihovo polje ljubavi doneće mnogo dobrih povoljnih momenata za realizaciju svega onog što su ikada zamislili u vezi sa Rakom, Devicom ili Ribama.\nU periodu od 5. do 19. aprila većina Jarčeva imaće priliku da ozvaniče svoje veze, ali i da upoznaju svoju sudbinsku ljubav. Odluke koje budu doneli u ovom periodu mogu uticati značajno na ostatak godine i odrediti tok vaše sudbine, zato pazite šta radite. Ukoliko Škorpija ili Rak zahtevaju od vas više nego što mislite da možete da im pružite, ne zavlačite ih, već otvorite jasne karte.\nKrajem meseca slobodni Jarčevi mogu upoznati nekog zanimljivog u blizini kuće.\nMesečni horoskopMesečni horoskop za aprilMesečni horoskop za april 2018April 2018.HoroskopJaracMesečni horoskop Jarac


Sokolac: Obilježen Dan početka proboja Solunskog fronta u Velikom ratu - princip.news\nSokolac: Obilježen Dan početka proboja Solunskog fronta u Velikom ratu\nPolaganjem vijenaca na Spomenik solunskom dobrovoljcu u Sokocu, na kome su upisana 363 imena dobrovoljaca sa područja ove opštine, obilježen je Dan početka proboja Solunskog fronta u Velikom ratu i Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave.\nVijence su položili, delegacija Udruženja potomaka i poštovalaca srpskih dobrovoljaca 1912-1918 opštine Sokolac, delegacija SUBNOR-a i načelnik opštine Sokolac Milovan Bjelica te delegacija lokalnog parlamenta.\nBjelica je, čestitajući Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave, rekao novinarima da je Sokolac jedna od rijetkih opština u Srpskoj koja je izgradila Spomenik solunskom dobrovoljcu i u kojoj djeluje udruženje koje okuplja potomke srpskih dobrovoljaca i čuva od zaborava ulogu njihovih predaka u očuvanju srskoj jedinstva, sloge i zajedniče borbe za slobodu.\n“Sokolac se uvijek isticao i prednjačio u svim aktivnostima očuvanja srpskog jedinstva i veoma je bitno to njegovanje tradicije da su naši preci učestovali u oslobodilačkim ratovima Srbije od 1912. do 1918. godine“, naglasio je Bjelica.\nPredsjednik opštinskog Udruženja potomaka i poštovalaca srpskih dobrovoljaca od 1912. do 1918. godine Branimir Đurković naglasio je da je 15. septembar – Dan početka proboja Solunskog fronta i Dan srpskog jedinstva – dan velike simbolike i da takav treba da bude za sva buduća pokolenja.\nOn je rekao da će sve dosadašnje aktivnosti Udruženja na čijem je čelu, ostati u sjećanju potomcima jer su njihovi članovi na ovaj način sačuvali od zaborava dio srpske istorije kroz koju su najčvršće vezani Srbi ma gdje življeli, što su upravo pokazali dobrovoljci u Velikom ratu.\n“Uspjeli smo da očuvamo veliku tradiciju slobodarstva srpskog naroda koja je svima poznata, da očuvamo udruženje i pored niza poteškoća i uspjeli smo da sačuvamo tri spomenika iz minulih ratova u kojima je izvojevana naša sloboda“, naveo je Đurković.\nPrema njegovim riječima, obaveza lokalne zajednice je da se održe udruženja koja njeguju tradicije oslobodilačkih ratova, kako bi mladi naraštaji imali šta da naslijede i prenesu na svoje potomke ono što treba sa ponosom očuvati.\nĐurković je naglasio da su na Spomeniku solunskom dobrovoljcu u Sokocu upisano 363 imena dobrovoljaca koji su učestovali u odbrambenim ratovima Srbije sa područja opštine Sokolac, te dodao da postoji inicijativa da ovo obilježje preraste u regionalno, kako bi potomci dobrovoljaca iz susjednih opština mogli upisati imena predaka na ovaj spomenik, nakon što prikupe potrebnu dokumentaciju o njihovom učešću.\n“To je dokaz da ljudi žele da sačuvaju uspomenu na svoje pretke, hrabre borce koji su u Velikom ratu ustali protiv tri carevine i nakon pobjede potpuno promijenili dotadašnju sliku Evrope”, naglasio je Đurković.\nOn je naveo da je Spomenik solunskom dobrovoljcu podignut 2008. godine najvećim dijelom sredstvima opštine Sokolac i sredstvima potomaka koji su bili donatori.\nĐurković je podsjetio da se polaganjem vijenaca na ovo obilježje već 13 godina obilježava 15. septembar – Dan početka proboja Solunskog fronta i 11. novembar – Dan primirja u Velikom ratu između sila Antante i NJemačke.


Snimak pada britanskog aviona F-35 u more - Leutar.net\nSnimak pada britanskog aviona F-35 u more\n30. novembra 2021. LEUTAR Svijet, Vijesti 0\nNa snimku se vidi kako se pilot katapultirao prije nego što je letjelica pala u Sredozemno more.\nNa društvenim mrežama objavljen je dramatičan video-snimak pada vojnog aviona F-35 neposredno po polijetanju sa nosača aviona britanske mornarice.\nBritansko ministarstvo odbrane navelo je da je prerano za komentar snimka i da su u toku napori da se izvuče avion, prenosi Tanjug, pozivajući se na BBC.\nVideo koji je očigledno snimljen sa jedne od nadzornih kamera na nosaču.\nNedugo nakon toga, vidi se padobran koji se kreće prema moru neposredno ispred broda teškog 65.000 tona.\nOvo je prvi put da je Velika Britanija izgubila jedan avion F-35, kojih ima 24. Pogledajte VIDEO.


Sutra startuje bokserska Premijer liga BiH Nakon dugogodišnje blokade i zastoja rada Bokserskog saveza Bosne i Hercegovine (BSBiH), u zadnjih godinu godinu dana izabrano novo rukovodstvo uspjelo je da riješi sve probleme i nedaće koje su zahvatile taj savez\n03. 05. 2019. u 15:56 Face.ba\nUspješno je riješena blokada bankovnog računa, administrativni rad kancelarije, isplaćena novčana dugovanja prema Evropskoj bokserskoj federaciji (EUBC), tako da je savez sada punopravni član ove asocijacije. Također, usvojeni su planovi i programi i rada saveza za naredni period i sve što je potrebno za normalno funkcionisanje rada i podršku nacionalnim selekcijama svih starosnih uzrasta, saopćeno je iz BSBiH.\nPoslije svega učinjenog u proteklih godinu dana na red je došla i organizacija i realizacija Premijer lige BiH u olimpijskom boksu. Riječ je nacionalnoj ligi koja će okupiti sve bokserske klubove iz cijele BiH, a pravo nastupa imaju samo seniori.\n" Cilj Premijer lige je okupljanje i takmičenje najkvalitetnijih boksera iz cijele BiH, kako bi u našoj državi imali što kvalitetnije takmičenje i borbe, i na taj način pokusali osposobiti naše reprezentativce za najveća evropska i svjetska takmičenja i u skorijoj budućnisti ponovo imali imena svjetskog ranga kao što su Anton Josipović, Marijan Beneš, Almedin Fetahović i mnogi drugi bh. šampioni" - kazao je predsjednik BSBiH Enes Peštek.\nUčešće u Premier ligi uzet će preko 30 klubova iz BiH, a prvo kolo održat će se u subotu, 4. maja, u Bijeljini s početkom u 15.00 sati.


16.12.2020 u 08:52\nTajvan osluškuje nove signale iz Bele kuće\nVlasti u Tajpeju priželjkivale su reizbor Donalda Trampa, za čijeg su mandata dobile značajnu podršku u vidu poseta američkih zvaničnika i ugovora o prodaji oružja. Sada strahuju da će se administracija Džozefa Bajdena vratiti politici koju je vodio Barak Obama, a to je da veze s Tajvanom ne smeju da pokvare američke odnose s Pekingom. Period tranzicije u Vašingtonu Tajpej koristi da pozove SAD, ali i druge zemlje da se zajednički odupru kineskom ekspanzionizmu i spreče kinesku invaziju na ostrvo sa 24 miliona stanovnika. Džozef Vu, šef tajvanske diplomatije, naglasio je u intervjuu za „Gardijan” da su kineske aktivnosti u Južnom i Istočnom kineskom moru, koškanja sa Indijom i pritisak na Hongkong dokaz da ta zemlja teži da proširi svoj „autoritarni poredak”, a da je sledeća meta –\n04.12.2020 u 20:44\nI Kina na NATO radaru\nZa Severnoatlantsku alijansu nije više samo sve „agresivnija Rusija” konstantna pretnja. Na NATO radaru uočeni su novi globalni izazovi koji mogu da ugroze bezbednost Evrope i Sjedinjenih Američkih Država: klimatske promene, buduće pandemije, terorizam, ali i Kina. Prvog dana video-konferencije ministara spoljnih poslova država članica NATO-a predstavljen je izveštaj na 67 strana o preporukama za unutrašnju reformu vojnog saveza u kojem se kao potencijalna pretnja našla i najveća ekonomska sila na svetu. Budući da je uz Rusiju označen kao narastajući bezbednosni izazov Peking je u prvoj reakciji poručio da je spreman da nastavi dijalog sa NATO-om, naglašavajući da se zalaže sa globalni mir, ali da ne pristaje na zastrašivanje. „Dugoročno gledano, sve je veća verovatnoća da će\n04.12.2020 u 16:31\nPrinudno ostajanje kod kuće u vreme pandemije povećalo je kupovinu preko interneta, kupci su naručivali proizvode u rekordnim količinama, te su proizvođači iz Kine morali da proizvode prekovremeno, a sada se zbog nestašice brodskih kontejnera u Kini javlja problem kašnjenja te robe. Prema informacijama kompanije Kargo-partner, kupci su najviše kupovali kancelarijski nameštaj za kuću, laptopove, sportsku opremu za vežbanje kod kuće, nameštaj za bašte. To je roba koja se uglavnom isporučuje direktno kupcu, često iz same fabrike u Kini, okeanom u brodskim kontejnerima do kućnog praga. Nakon početka pandemije koronavirusa u Kini, njihove fabrike ostale su zatvorene još dva meseca, što je stvorilo problem nedostatka proizvoda koji se šalju u Evropu, a zatvoreni Evropljani radili su jedino što\nKina je postala glavni spoljnotrgovinski partner Evropske unije pretekavši Sjedinjene Američke Države, što je posledica pandemije kovida 19 i rasta kineske privredne aktivnosti, objavio je Eurostat, a prenosi Tanjug. Tokom prva tri tromesečja 2020. razmena EU i Kine dostigla je 425,5 milijardi dolara, dok je istovremeno razmena EU sa SAD iznosila 412,5 milijardi dolara, precizirao je Eurostat. Ovi podaci posledica su rasta uvoza zemalja EU iz Kine od 4,5 odsto i pada uvoza iz SAD od 11,4 procenta, kao i pada izvoza EU preko Atlantika od 10 procenata. Spoljnotrgovinski deficit EU u razmeni sa Kinom u prvih devet meseci 2020. popeo se na 135,9 milijardi dolara u odnosu na 123,9 milijardi u istom razdoblju prošle godine.\nKontroverze o prenosu korone preko ambalaže smrznute hrane\nKina poslednjih dana pojačava kontrolu ambalaže uvozne hrane jer hladnije vreme donosi novi talas infekcija virusa korona u nekoliko prekomorskih zemalja, izjavili su nedavno kineski zvaničnici. Kako je prenela agencija Asošijeted pres (AP), stav Nacionalnog centra za procenu rizika u sektoru bezbednosti hrane jeste da ambalaža „nije izuzeta“ od prenosa virusa. Iako je stopa pozitivnih rezultata prilikom testiranja pakovanja bila svega 0,48 na 10.000, taj procenat se povećava sa brojem testova koji se sprovode, rekla je Li Ning, zamenik direktora ovog centra. Kako se navodi, virus bi na neki način mogao da pređe sa pakovanja na ljude, ali AP navodi da ni Li kao ni drugi zvaničnici koji su prisustvovali konferenciji za novinare nisu pominjali da je bilo potvrđenih slučajeva. Kako se


Objavljen oglas za prodaju "Marine Dorćol" - Izazov\nObjavljen oglas za prodaju „Marine Dorćol“\nRadio-televizija Srbije 14. avgusta 2019. 11:05\nPrema planu detaljne regulacije lokacija se nalazi u zoni predviđenoj za komercijalne delatnosti i stanovanje, a pored ovih objekata obavezna je i izgradnja uređenih zelenih površina sa drvoredom, koje moraju biti u javnom korišćenju, saopštio je Beoinfo.\nMaksimalna bruto površina objekata koji se grade na lokaciji je 76.000 kvadratnih metara. Na tehničku dokumentaciju za sve objekte i sadržaje koji se budu gradili saglasnost će davati Komisija za planove Skupštine grada Beograda. Takođe, budući investitor će morati da se pridržava uslova nadležnih institucija u pogledu zaštite okoline spomenika kulture Termoelektrana "Snaga i svetlost", kako se ne bi ugrozile njene vrednosti.\nGrad Beograd će, preko Direkcije za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda, obezbediti pristup kompleksu preko dve javne saobraćajnice koje su planirane sa zapadne strane kompleksa, dok će obaveza investitora biti da izgradi sve komunalne instalacije u okviru kompleksa radi povezivanja sa javnom infrastrukturom.\nTri i po godine zatvora za Uroša Jankovića: Okončano suđenje za…\n“Magla je sve gušća i sve što je živo mora da umre”: Pesma kojom je…\nZamolio ih da ne puše, a oni ga pretukli i uzeli mu novčanik: Taksistu…


Prilikom predstavaljanja godišnjeg izveštaja Stejt departmenta o verskim slobodama u svetu. državni sekretar Džon Keri izjavio je da će Sjedinjene Države stajati uz verske manjine koje su izložene napadima i opasnostima širom sveta.\nDržavni sekretar je naglasio da je sloboda veroispovesti pravo svakog ljudskog bića. Keri je takodje rekao da se Severna Koreja u ovogodišnjem izveštaju izdvaja zbog “apsolutnog gušenja verskih aktivnosti”. On je takodje pomenuo rusku vladu zbog kaznenih mera protiv onog što naziva ekstremizmom kako bi opravdala surove mere protiv vernika. Državni sekretar je kritikovao i kineske vlasti zbog maltretiranja hrišćana, muslimanskih Ujgura, kao i hapšenja tibetanskih budističkih sveštenika koji poseduju fotografije Dalaj Lame.\nU izveštaju Stejt departmenta navodi se da su milioni ljudi prošle godine isterani is svojh domova zbog verskih ubedjenja što je najveći broj u skorijoj istoriji. Takodje se ističe da je u konfliktnim područjima masovno raseljavanje postalo “opasna norma”.\nMedju zemljama koje su kritikovane zbog verske netolerantnosti ili propusta da zaštite verske manjine su i Saudijska Arabija, Iran, Bangladeš, Šri Lanka, Pakistan, Bahrein, Egipat, Eritreja, Sudan, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Vijetnam i Kuba.\nUpozoreno je i na porast antisemitizma i antimuslimanskih uverenja u nekim zemljama EU, pri čemu su pomenute Belgija, Madjarska, Italija, Letonija, Švedska i Velika Britanija.\nZa Srbiju, Crnu Goru i Kosovo, u izveštaju Stejt Departmnenta navodi se da ustavi tih zemalja garantuju verske slobode i da njihove vlade generalno poštuju te slobode.\nZa Srbiju se medjutim ističe da neki zakoni i mere uvode ograničenja na verske slobode. Ukazuje se da Srpska pravoslavna crkva ima preferencijalni tretman. a u manjoj meri to važi i za drugih šest "tradicionalnih" verskih grupa. S druge strane, registrovanje "netradicionalnih" verskih grupa je otežano. Takodje se ističe da reagovanje policije na verski motivisan vandalizam i netolerantnost retko dovodi do hapšenja i podizanja optužnica i da su pripadnici manjinskih verskih grupa izloženi diskriminaciji u društvu, a ponekad i fizičkim napadima.\nZa Crnu Goru se navodi da su nastavljene tenzije izmedju Srpske pravoslavne crkve i Crnogorske pravoslavne crkve, posebno u vezi sa sporovima u pogledu vlasništva i pitanjem koja crkva je zvanični predstavnik pravoslavne vere u zemlji. Pomenuti su i slučajevi zlostavljanja i diskriminacije na verskoj osnovi čemu su, kako se navodi, doprineli i pojedini verski lideri.\nU delu izveštaja o Kosovu ističe se da se verski lideri žale na nedostatak adekvatnih mehanizama za registrovanje i sticanje pravnog statusa verskih grupa. Pominje se i da su predstavnici Srpske pravoslavne crkve prijavili brojne incidente, uključujući kradju i vandalizam, medju kojima je i skrnavljenje više pravoslavnih grobalja u januaru. Takodje se ističe da su primećeni porast antisemitske retorike kao i veća aktivnost konzervativnih muslimanskih organizacija i islamističkih frakcija.


Višegradu sviću zlatiborske zore | 058.ba\nRTRS - Mira Andrić - 17. јануара 2015.\t058.ba\nPrestižne turističke destinacije Srbije i RS\nVIŠEGRAD – Popunjenost kapaciteta na Zlatiboru i nakon novogodišnjih praznika je oko 90 odsto, što znači da na ovoj planini boravi oko 18.000 domaćih i stranih gostiju – potvrdila je Jelica Tošić iz TO „Zlatibor“, navodeći da je na ovako dobru posjećenost uticao snijeg koji je pospješio zimske sportove.\n„Tornik radi punim kapacitetom, uređene su sve četiri skijaške staze u funkciji je i manji ski-lift za skijaše početnike i djecu. U centru Zlatibora radi klizalište na otvorenom a ono što nas raduje je da 25 odsto od ukupnog broja gostiju na godišnjem nivou posjećuje Zlatibor iz RS i BIH“, kazala je Tošićeva navodeći da se očekuje da će do kraja januara i tokom cijelog februara biti otvorena sva skijališta.\nPored sniježnih čarolija i zimskih sportova, za goste koji borave na jednoj od najljepših srpskih planina, tokom novogodišnjih i božićnih praznika bile su organizovane razne manifestacije od kojih ne najzapaženiji bio koncert Zdravka Čolića, kada se na Kraljevom Trgu okupilo preko 30.000 posjetilaca.\nTošićeva ističe dobru zajedničku saradnju turističkih organizacija Zlatibora i Višegrada, koja je vidljiva kroz brojne organizovane posjete zlatiborskih turista višegradskim destinacijama, prvenstveno Andrićgradu, mostu Mehmed paše Sokolovića, srednjovjekovnom manastiru u Dobrunu i Višegradskoj banji.\nEvidentan je pojačan saobraćaj vozila preko graničnog prelaza u Vardištu, što je na određen način potvrda većeg priliva turista u Višegrad i RS-u.\n„U planu je da i ove godine turistički povežemo Andrićgrad, „Šargansku Osmicu“ u Mokroj Gori, Nacionalni park „Tara“ i Zlatibor kao najprestižniji turistički centar Zapadne Srbije, odnosno da napravimo kompletnu turističku ponudu za višednevni boravak gostiju u ovom čarobnom prstenu“, kaže menadžer Andrićgrada Đorđije Šipčić, koji je istakao da je u protekloj godini Andrićgrad i Višegrad posjetilo oko 200.000 domaćih i stranih gostiju.\n„Zbog blizine Višegrada i Zlatibora, saradnju ćemo još više unaprijediti kroz konkurisanje za zajedničke projekte koji se finasiraju iz IPA programa“, kazala je Jelica Tošić iz TO „Zlatibor“.


Euzebio sve bolje - Sportske.net\nEuzebio sve bolje\nLegendarni Portugalac Euzebio oseća se mnogo bolje, nakon što se sumnjalo da je imao srčani udar.\nZdravstveno stanje legendarnog portugalskog fudbalera Euzebija počelo je da se poboljšava, saopštio je danas portparol bolnice u Poznanju, u koju je 70-godišnjak smešten u subotu kada se sumnjalo da je imao srčani udar.\nOn će u četvrtak medicinskim avionom biti prebačen u Portugal, gde će nastaviti oporavak.\n"Euzebio je za doručak tražio banane i sok od pomorandže, što je znak da mu se vratio apetit. Tokom dana uradiće neke lakše vežbe sa specijalistom", rekao je Stanislav Rusek.\nOn je dodao da je Euzebio hospitalizovan u "ozbiljnom stanju", ali da su testovi utvrdili da nije imao srčani udar, već su u pitanju bile komplikacije zbog generalno lošeg zdravstvenog stanja bivšeg fudbalera.\nEuzebio je u došao u Poljsku da bi gledao utakmice Evropskog prvenstva, na kojem je Portugal došao do polufinala, pa će sutra igrati protiv španije.


FIAT novi sponzor Radničkog - Vaterpolo vesti\nPočetna » Sve vesti » FIAT novi sponzor Radničkog\nFIAT novi sponzor Radničkog\nVaterpolo klub Radnički uskoro će dobiti novog sponzora, a reč je o automobilskom gigantu iz Torina kompaniji FIAT koja u Srbiji posluje u okviru ogranka FAS (Fiat automobili Srbija). FIAT i Radnički su komšije budući da italijanski proizvođač automobila ima fabriku u Kragujevcu gde je od letos okupljen izuzetan tim koji kao kapiten predvodi Vanja Udovičić. Novi sponzor, prema saznanjima vaterpolovesti iz izvora bliskih klubu, biće predstavljen u četvrtak, kada bi trebalo da se ozvaniči saradnja.\nDa li će FIAT biti glavni sponzor i koliko će biti jak finansijski ugovor, za sada, nije poznato. Ipak partnerstvo sa torinskom kompanijom na duže staze može da dodatno da ojača već pozamašni budžet kluba. FIAT je već sponzor Košarkaškog kluba Radnički, ali očigledno da su u Torinu procenili da predstojeće napore i gotovo izvesne uspehe kragujevačkih vaterpolista na domaćoj i evropskoj sceni vredi podržati.\nRadnički je od starta sezone zabeležio po šest pobeda u prvenstvu Srbije i Evropa Kupu gde su se plasirali u polufinale i važe za glavne favorite u takmičenju. Već sledeće sezone, ukoliko zadrži tim, Radnički bi mogao da igra važnu ulogu i u Ligi šampiona.\nEkipa koja u svojim redovima ima Udovičića, Filipa Filipovića, Borisa Zlokovića, Damira Burića, Zdravka Radića i druge asove koje sa klupe predvodi doskorašnji selektor Srbije Dejan Udovičić sa podrškom jakog sponzora mogla bi, ako ostane na okupu, da dominira Evropom narednih sezona.\nFIAT ima reputaciju kompanije koja ulaže u sport i dobar deo marketinga zasniva na njemu. U Brazilu gde takođe ima fabriku i jako učešće na tržištu, FIAT se reklamira na dresovima fudbalskih klubova, a uskoro bi i u Srbiji mogao da uloži u sport šampiona.\n27/11/2012 u 20:56\nBravo za Fijat sto su prepoznali potencijal vk radnicki samo da se neraspu do sledece sezone\n28/11/2012 u 10:10\nDali je to Dinkićev doprinos vaterpolu.


3 5 K 8OT\nY6N UYI CSO\nW Q L Y JPS\nU jubilarnoj godini, kada proslavlja 100 godina postojanja, Šumarski fakultet Univerziteta u Beogradu u saradnji sa Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede – Upravom za šume, Razvojnom agencijom Srbije i Privrednom komorom Srbije organizuje\nPetu konferenciju „Drvna industrija i šumarstvo Srbije“.\nPrvobitno je planirano da se konferencija održi u aprilu ove godine, ali je odložena zbog Korona virusa.\nPeta konferencija će biti u Hotelu Turist u Kraljevu 10. i 11. septembar 2020.\nŠtete preduzećima koje su nanete epidemijom virusa Kovid 19 i način njihovog ublažavanja\nSpecijalni gost konferencije će biti prof. Dr Miodrag Zec koji će govoriti o tome zašto nema akumulacije u preradi drveta, šumarstvu i industriji nameštaja Srbije.\nSigurni smo da ćete pronaći razlog za učestvovanje na ovom skupu!\nRana prijava – do 20. avgusta 2020. 11 000 rsd\nKasna prijava – nakon 20. avgusta 2020. 13 000 rsd\nSvaka treća registracija ostvaruje popust od 20%


SRPSKI DAVOS Počeo Kopaonik biznis forum uz rekordnih 600 učesnika - PKS-RPK Novi Sad\nSRPSKI DAVOS Počeo Kopaonik biznis forum uz rekordnih 600 učesnika\nNa Kopaoniku 3. marta 2015. godine počinje 22. Biznis forum na kome će se u tri dana okupiti više od 600 učesnika – političara, biznismena, bankara, diplomata, kao i najeminentnijih domaćih ekonomskih eksperta.\nPozdravljajući goste i učesnike Foruma na koktelu dobrodošlice koji je sinoć pripredila MK Grupa, predsednik Saveza ekonomista Srbije (SES) Aleksandar Vlahović je istakao je da je u istoriji Biznis foruma na Kopaonika ovogodišnji skup rekordan po broju učešnika.\n„Prema tome, i po tome smo postali pravi „srpski Davos“, istakao je Vlahović, aludirajući na Svetski ekonomski forum koji se održava svake godine u poznatom zimskom centru u Švajcarskoj.\nDirektor Novinske agencije Tanjug Branka Đukić, istakla je da je nacionalna novinska agencija već treću godinu za redom medijski partner Kopaonik biznis foruma.\n„Mislim da nam je ovde mesto, jer smo kao medij otvoreni za sva mišljenja, za sve sektore društva, a posebno za ekonomiju i verujemo da mora pobediti dobra ekonomska misao“, poručila je Đukićeva.\nDirektorka Tanjuga je izrazila očekivanje da je 2015. godina biti iskorak u tom smislu.\nOrganizatori Kopaonik biznis foruma 2015. potvrdili su učešće premijera Aleksandra Vučića, guvernera NBS Jorgovanke Tabaković, ministara Dušana Vujovića, Kori Udovički, Ivana Tasovca, Aleksandra Antića i Snežane Bogosavljević Bošković, nekoliko državnih sekretara i pomoćnika ministara, kao i gradonačelnika Beograda Siniše Malog.\nPotvrđeno je, takođe, i učešće velikog broja ambasadora i stranih prestavnika, kao i predstavnika Delegacije EU u Srbiji, direktora Evropske banke za obnovu i razvoj, Svetske banke i predstavnika MMF-a, kao i drugih međunarodnih finansijskih institucija.\nZa medijsko praćenje Kopaonik biznis foruma akreditovano je više od 100 domaćih i stranih novinara.\nOrganizatori Kopaonik biznis foruma 2015 su Savez ekonomista Srbije i Udruženje korporativnih direktora Srbije.\nDomaća izvorišta eksploatišu kompanije iz sveta. Trivan: Nedopustivo im je prepustiti upravljanje. Čak 80 odsto tečnosti iz naših izvora…\nSaradnja sa Korejom na polju zaštite konkurencije\nPredsednik Komisije za zaštitu konkurencije dr Miloje Obradović primio je ambasadora Republike Koreje u Srbiji Deđong Jua.\nDr Obradović je…\nU drugoj godini preduzetništva privredi namenjeno 18,2 milijarde dinara podrške. Četvrtinu cene za nabavku opreme finansira Ministarstvo privrede.\nSrbija je neznatno napredovala po konkurentnosti pošto se u izveštaju Globalni indeks konkurentnosti 2016-2017 popela za četiri pozicije, na…


Politika - datum: 2018-06-21 PREDRAG SEKULIĆ O OPTUŽBAMA OPOZICIJE\nPredrag Sekulić Šef države u skladu s Ustavom\nPoslanik Demokratske partije socijalista (DPS) Predrag Sekulić rekao je da je apsurdna teza da šef te stranke i predsjednik države Milo Đukanović želi da prigrabi mnogo više vlasti nego što mu to Ustav omogućava.\n– Zaista me čudi od ljudi kojima je blisko pravo da kažu da neko želi zakonom da poništi ono što je ustavna nadležnost predsjednika. Kvalitet predsjedničke funkcije je što je predsjednik biran od naroda – rekao je Sekulić, a prenosi RSE.\nPolemika o privilegijama bivšeg predsjednika Filipa Vujanovića i Đukanovićevim zakonskim mogućnostima vodi se od kada je najavljeno donošenje zakona o predsjedniku. Đukanović je nedavno rekao da nema govora o tome da će zakon proširiti postojeća ovlašćenja predsjednika Crne Gore.