U kompaniji procenjuju da bi gubitak na kraju godine mogao da iznosi oko 150 miliona kuna (19,8 miliona evra) naspram prošlogodišnjeg minusa od 79,3 miliona kuna (skoro 10,5 miliona evra). Preostalih 550 miliona kuna državne pomoći (72,7 miliona evra), prema preporuci finansijskih savetnika koji su radili na pronalaženju strateškog partnera, trebalo bi da bude uloženo u dalji razvoj flote, navodi se u tekstu.\nIako pojedini sagovornici Jutarnjeg smatraju da država ne bi trebalo da ulaže gotovo 100 miliona evra u CA jer je to, po njima, neisplativo, većina ipak ocenjuje da je pandemija pokazala da je nacionalna avio-kompanija važan strateški resurs u kriznim situacijama.\nVlasništvo nad CA je vladi omogućilo svojevrsnu mobilizaciju njenih aviona za potrebe hitnog prevoza humanitarne pomoći i ostalog kargo prevoza, kao i evakuaciju dela vojnika iz Avganistana i povratak hrvatskih građana iz inostranstva tokom strogih mera ograničenja uvedenih zbog pandemije.\nVažnost nacionalne avio-kompanije biće još izraženija idućih meseci. Naime, privatni vlasnici avio-kompanija u situaciji već akumuliranih enormnih gubitaka sigurno neće otvarati komercijalno neisplative linije, a to bi za Hrvatsku, u kontekstu turističke sezone, bez domaće avio-kompanije bila katastrofa.\nU PRIPREMI NOVI SEDMOGODIŠNJI BUDŽET EU Nemačke uplate biće veće za 42 odsto\nVlada kao vlasnik CA može narediti da u svrhu podsticanja turizma i ekonomije održava i trenutno nerentabilne linije, piše Jutarnji list.\nPremda iz CA najavljuju postupno otvaranje novih linija, s naglaskom na polaske iz Splita, Zadra i Pule, rezervacija karata za letnje mesece je izuzetno loša. Na osnovu sadašnjih rezervacija, krajem juna CA će obaviti samo 30 planiranih letova, a pad bukinga za preostali deo leta veći je od 50 odsto. U kompaniji se nadaju da bi situacija mogla da se popravi jer se sada karte kupuju nekoliko dana pre leta, a ne kao ranije mesecima unapred.


Kurs i obuka - Upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata\nUpoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata - Audio verzija\nLekari, medicinske sestre i svi koji su zaposleni u različitim zdravstvenim ustanovama predstavljaju osobe kojima je namenjena stručna obuka i kurs - upozanjte se sa Zakonom o pravima pacijenata. Pomenuta edukacija predviđena je i za one koji profesionalno sarađuju sa medicinskim institucijama, kao i za profesionalne savetnike čija je delatnost usmerena na zaštitu prava pacijenata. Podrazumeva se da kurs mogu da isprate i svi pojedinci koji, iz ličnih razloga žele da saznaju nešto više o naznačenoj temi.\nU slučaju da rukovodstvo neke kompanije smatra da bi ova obuka bila od koristi za njihove radnike, može da traži da organizator sprovede korporativni seminar, koji će prijavljeni pohađati preko interneta ili na standardni način. Oni koji izaberu klasične časove dolaziće u tu svrhu u najbližu poslovnicu Obrazovnog centra Akademije Oxford, ali će im, ukoliko to žele biti omogućeno i da se edukuju u prostorijama svoje firme, kao i na bilo kom drugom mestu na kome postoje neophodni tehnički uslovi za nesmetano odvijanje obrazovnog procesa. Vreme početka kursa, termine održavanja časova i tempo kojim će se raditi zajedno će odrediti zvanični predstavnik pomenute institucije i osoba koju je za to imenovalo konkretno preduzeće.\nKandidati koji nastavu pohađaju kao fizička lica jednako mogu da se opredele za klasična predavanja, a njihov izbor može biti i online kurs i obuka - upozanjte se sa Zakonom o pravima pacijenata. U prvoj opciji, biće obavezni da na časove dolaze u najbliže predstavništvo navedene institucije, u skladu sa terminima koji budu definisani, dok će u drugom slučaju nastavu moći da prate sa bilo koje lokacije koja im za to odgovara, s obzirom na to da će za rad koristiti svoje kompjutere. Upravo iz tog razloga dužni su da na njih, pre nego što predavanja počnu instaliraju specijalni namenski softvera, za šta će im ovlašćeni stručnjaci na vreme dati sva uputstva i objašnjenja. Ako ne budu uspeli da se snađu i sve što se očekuje obave samostalno, mogu da se obrate za pomoć IT stručnjacima u bilo kojoj poslovnici organizatora.\nDotični polaznici mogu da odrede i socijalno okruženje koje im najviše odgovara tokom edukacije, te tako oni koji žele da rade potpuno nezavisno od ostalih imaju mogućnost da pohađaju individualnu nastavu. Kod takvog tipa obuke predavač sa višegodišnjim iskustvom u prenošenju teorijskih znanja i odgovarajućih praktičnih veština zapravo radi samo sa jednim kandidatom, koristeći interaktivne metode u nastavi. Na taj način kontinuirano uključuje prijavljenog u komunikaciju i diskusije u vezi sa konkretnom temom, čime se takođe značajno proširuju određene kompetencije. Da bi se kandidatu omogućilo da se lakše organizuje, biće mu dozvoljeno da navede datum koji mu najviše odgovara za početak seminara, vreme održavana predavanja i njihovu učestalost koje će najlakše moći da uklopi u svoj ustaljeni životni ritam. Taj predlog će razmotriti stručnjak koji vodi edukaciju i koordinator za nastavu u instituciji organizatora i, ako smatraju da je on prihvatljiv, proglasiće željeni raspored validnim.\nOrganizator je pojedinačnim polaznicima ponudio i opciju da ih ovlašćeni predavač podučava po dvoje, to jest da pohađaju poluindividualni seminar - upozanjte se sa Zakonom o pravima pacijenata. U pitanju je, zapravo bazični oblik grupnog delovanja, kada oba kandidata bivaju podjednako uključena u obrazovni proces i kada im se daje prilika da predviđene nastavne ciljeve postignu uz međusobnu pomoć, ohrabrivanje i podržavanje, što značajno olakšava učenje i čini ga interesantnijim i dinamičnijim. Imajući u vidu da i u ovom tipu edukacije učestvuje relativno mali broj osoba, moguće je u značajnoj meri izaći u susret željama polaznika koje se odnose na raspored po kome će se odvijati nastava. Oni će se, dakle prvo međusobno, a zatim i sa svojim profesorom i ovlašćenim predstavnikom naznačene obrazovne institucije dogovoriti oko termina i tempa kojim će se raditi, kao i u vezi sa vremenom početka celokupnog programa, pa će tako utvrditi plan delovanja kojim će svi učesnici u obrazovnom procesu biti zadovoljni.\nGrupna obuka, s druge strane predstavlja jedan aktivni socijalni proces koji upravo interakcija među polaznicima, kao i njihova komunikacija sa nadležnim profesorom čini dinamičnim, raznovrsnim, a samim tim i uspešnim. Grupa mora da bude određene veličine, pa tako može da se smatra kreiranom tek kada za ovaj tip kursa bude prijavljeno minimalno četvoro polaznika. Niko od njih neće dobiti priliku da utiče na formiranje rasporeda po kome će se raditi, već će termine i učestalost održavanja časova, kao i datum startovanja kompletnog programa da odredi samo koordinator za nastavu u datoj poslovnici navedene institucije.\nSvi koje zanima specijalizovana obuka i kurs - upozanjte se sa Zakonom o pravima pacijenata treba najpre da izvrše prijavljivanje u najbližem predstavništvu organizatora, preko telefona ili slanjem poruke odgovarajućeg sadržaja na mejl adresu navedene obrazovne institucije. Za prijavu je potrebno da polaznici navedu svoje lične podatke, odnosno ime i prezime, datum rođenja i broj mobilnog ili fiksnog telefona koji koriste. Kada se ova procedura, biće organizovan upis na seminar, a naglašen je zahtev da svi kandidati tada moraju da budu lično prisutni u određenoj poslovnici naznačene institucije i da predaju ovlašćenom službeniku potrebna dokumenta. Svi zvanični spisi koje u tu svrhu treba da pribave prijavljenima će biti na vreme naznačeni, kako bi mogli da se pripreme za upisnu proceduru.\nŠta tačno izučava kurs i obuka - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata?\nNovi pravni sistem i organizaciju prava pacijenata uređuje Zakon o pravima pacijenata, na način kako je to uređeno u zemljama članicama EU i u skladu sa međunarodnim standardima i obavezama koje je naša država preuzela u harmonizaciji zakonodavstva. Svima koji budu pohađali seminar - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata biće, između ostalog objašnjeno da su ovim pravnim aktom delimično izmenjena i proširena prava i obaveze zdravstvenih radnika, saradnika, predstavnika zdravstvenih ustanova i privatne prakse. Osnovna načela pomenutog Zakona su garantovana jednakost prava na zdravstvenu zaštitu u skladu sa zdravstvenim stanjem, stručnim standardima i opšteprihvaćenim etičkim načelima, zatim partnerski odnos između pacijenta i zdravstvenog radnika, kao i postojanje uzajamnih prava i dužnosti u tom odnosu.\nProfesori će naglasiti da se Zakon primenjuje na sve zdravstvene ustanove, kako državne, tako i na privatnu praksu, na sve organizacione jedinice školskih i visokoškolskih ustanova koje obavljaju zdravstvene delatnosti, pravna lica koja vrše poslove iz domena zdravstvenih delatnosti i zdravstvenog osiguranja prema posebnim zakonima, te na sve zdravstvene radnike i saradnike. Dostupnost zdravstvene zaštite je garantovana svakom pacijentu, u skladu sa zdravstvenim stanjem i u okviru materijalnih mogućnosti zdravstvenog sistema, bez obzira na materijalno stanje pacijenta, vrstu oboljenja, mesto stanovanja ili bilo koju različitost.\nTokom edukacije govoriće se i o pravu na informacije, koje se odnosi na sve informacije o zdravstvenom stanju, koje moraju da budu dostupne svakom pacijentu, zatim na informacije o zdravstvenoj službi i načinima kako može da se koristi, o pravima iz zdravstvenog osiguranja i načinima na koje se ona ostvaruju. Ovim pravom su obuhvaćene i informacije o imenu, prezimenu i profesionalnom statusu zdravstvenih radnika i saradnika koji učestvuju u postupku lečenja dotičnog pacijenta.\nNa časoviam koje obuhvata obuka i kurs - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata biće istaknuto i da su preventivne mere u cilju sprečavanja i ranog otkrivanja bolesti, očuvanja i unapređenja zdravlja pravo svakog pacijenta, a zdravstvena ustanova je u obavezi da ih sprovodi u određenim intervalima, naročito za grupacije stanovništva koje imaju povećani rizik od pojave određenih oboljenja. Kvalitet pružanja zdravstvene usluge podrazumeva zakonsko pravo svakog pacijenta na blagovremenu i kvalitetnu zdravstvenu zaštitu, koja prema stručnim standardima odgovarajućeg nivoa usluge obezbeđuje i human odnos prema pacijentu. Polaznici će biti obavešteni i da pacijenti imaju pravo na bezbednost u ostvarivanju zdravstvene zaštite sa ciljem da se postignu najpovoljniji ishodi lečenja i smanji rizik od nastajanja neželjenih posledica po zdravlje.\nPredavači će objasniti i da pravo na obaveštenje omogućava pacijentu da, na osnovu informacija koje mora da dobije od svog lekara (dijagnozu, prognozu bolesti, predložene mere, vreme trajanja i posledice preduzimanja ili nepreduzimanja predloženih mera) samostalno donese odluku o pristanku ili nepristanku na predložene medicinske mere. Napomenuće i da zakoni koji uređuju zdravstvenu zaštitu i zdravstveno osiguranje daju pacijentima pravo na slobodan izbor lekara, stomatologa, zdravstvene ustanove i predloženih medicinskih mera. Na lični zahtev pacijent ima pravo na drugo stručno mišljenje o svom zdravstvenom stanju, koje daje doktor koji nije direktno učestvovao u pružanju zdravstvene zaštite.\nNa predavanjima će biti reči i o privatnosti i poverljivosti informacija o ličnim podacima, dijagnozi, istoriji bolesti i terapijskim procedurama, što uključuje i prava pacijenata da ograniči pristup njegovim pregledima i medicinskim procedurama za sve zdravstvene saradnike, učenike, pripravnike i druga lica. Dok boravi u zdravstvenoj ustanovi pacijent ima pravo na primanje poseta, ali i da zabrani određene posete. Preduzimanje medicinskih mera moguće je, dakle samo uz pristanak pacijenta, koji ima pravo da saglasnost da usmeno, pismeno i prećutno u slučaju da se nije izričito protivio, osim u slučajevima invazivnih mera kada je neophodan pismeni pristanak. Predložene mere on može da odbije čak i u slučajevima kada time ugrožava svoj život, a zdravstveni radnik je dužan da mu ukaže na posledice njegove odluke i da o tome sačini službenu belešku.\nDok se održava kurs i obuka - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata, kandidatima će biti objašnjeno da pacijenti, između ostalog imaju pravo uvida u svoju medicinsku dokumentaciju i pravo na poverljivost podataka o svom zdravstvenom stanju, osim u slučaju kada sud donese drugačiju odluku. Pravo pacijenta da učestvuje u medicinskom istraživanju može da se ostvari samo uz pismeni pristanak poslovno sposobnog i punoletnog lica ili, izuzetno, u slučaju da zakonski zastupnik deteta da takav pristanak ako medicinsko istraživanje čini neposrednu korist zdravlju deteta. Profesori će naglasiti da se prava dece u stacionarnim ustanovama odnose na obrazovanje, igru, rekreaciju, posete u najvećoj mogućoj meri, a u slučaju da je dete mlađe od 15 godina ima pravo da bude smešteno u pratnji jednog roditelja ili staratelja. Odrasli pacijenti imaju i pravo da napuste zdravstvenu ustanovu, na sopstvenu odgovornost.\nNadležni stručnjaci će se osvrnuti i na pravo pacijenta na olakšavanje patnji i bola, koje prema našim zakonima ne obuhvata mogućnost eutanazije. Pacijent ima pravo na poštovanje svog vremena kod zakazivanja specijalističkih pregleda, dijagnostičkih procedura, zatim pravo na prigovor i pravo na naknadu štete zbog stručnih grešaka medicinskih radnika.\nKandidati će se upoznati i sa dužnostima pacijenata, koje uključuju odgovornost za lično zdravlje, odgovornosti prema drugim korisnicima zdravstvene zaštite, prema zdravstvenim radnicima, saradnicima i drugim zaposlenim u zdravstvenoj ustanovi ili privatnoj praksi. Profesori će podvući da je obezbeđenje zaštite prava pacijenata dužnost lokalne samouprave, koja određuje lice za obavljanje poslova savetnika za zaštitu prava pacijenata i za svoju teritoriju obrazuje Savet za zdravlje.\nNapomenuće i da su Zakonom o pravima pacijenata predviđene kaznene odredbe za kršenje ove regulative i uskraćivanje prava pacijentima i da predviđaju novčane kazne za ustanovu u rasponu od 300 000 do 1 000 000 dinara, za zdravstvenog radnika u rasponu od 10 000 do 50 000 dinara, kao i za savetnika pacijenata ukoliko ne dostavi izveštaj savetu za zdravlje u zakonskom roku.\nGde i u kojim terminima se održava seminar - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata?\nZa radnike nekog preduzeća koje interesuje ovaj obrazovni program biće organizovana korporativna obuka i kurs - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata, a mesto na kome će se edukovati zavisiće od njihovog izbora između klasične ili online nastave. U prvom slučaju nude im se savremeno opremljene prostorije određenog predstavništva pomenute institucije, adekvatni prostor u njihovoj firmi, kao i bilo koja druga lokacija pogodna za odvijanje nastavnog procesa. Predavanja preko interneta kandidati će pratiti sa mesta koje sami odaberu, pošto će to činiti preko svojih kompjutera. Svakako će morati da se pridržavaju rasporeda koji zajedno budu napravili zvanični reprezent njihove kompanije i koordinator za nastavu u konkretnoj poslovnici organizatora.\nOni koji seminar pohađaju kao fizička lica isto mogu da se obučavaju preko interneta, ali će za to morati da se unapred pripreme, tačnije da na svoje računare instaliraju posebnu vrstu softvera. Za to će dobiti sva potrebna uputstva, a ako ne budu mogli da zadatak obave samostalno, slobodni su da potraže pomoć informatičkih stručnjaka, koji rade u svakoj poslovnici navedene institucije. Pored toga, mogu da odaberu i klasičnu nastavu i da na časove dolaze u najbliže predstavništvo organizatora, u terminima koji budu utvrđeni.\nBilo na klasični način ili online predavanja mogu da prate polaznici čiji izbor bude individualni kurs i obuka - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata. U prvoj opciji dolaziće na časove u odgovarajuću poslovnicu pomenute obrazovne institucije, dok će za rad preko interneta sami odrediti mesto na kome će raditi. Nezavisno od toga za koju se varijantu odluče, dobiće priliku da maksimalno utiču na kreiranje rasporeda, budući da će im biti omogućeno da naznače termine održavanja predavanja koji im najviše odgovaraju, vreme početak edukacije i uopšteni tempo delovanja. Taj predlog će zatim proći razmatranje ovlašćenog profesora i koordinatora za nastavu u datoj poslovnici organizatora i, ako oni budu smatrali da je željeni raspored pogodan proglasiće ga važećim i u skladu sa njim sprovoditi edukaciju.\nPrijavljeni koji budu radili prema poluindividualnom modelu pratiće nastavu zajedno sa još jednim kolegom i to u određenom predstavništvu organizatora, ako se odluče za klasičnu edukaciju, dok će se, u slučaju da odaberu online kurs obučavati preko svojih računara, u prostoru koji smatraju pogodnim. Pored toga će moći da se prvo između sebe, a posle toga i sa svojim predavačem i zvaničnim predstavnikom navedene institucije dogovaraju u vezi sa svim detaljima organizacije nastave. Tako će zajedno definisati datum početka obuke, kao i vreme i učestalost održavanja časova.\nKada je u pitanju grupni seminar - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata, svi polaznici će zajedno dolaziti na časove u najbližu poslovnicu organizatora, ukoliko nastavu žele da prate uživo, a ako njihov izbor bude online edukacija, radiće na lokaciji koju sami odaberu, pohađajući predavanja preko svojih kompjutera. Ni u jednom slučaju neće moći da utiču na termine i ritam održavanja časova, kao ni na datum početka programa, pošto će sve to unapred da odredi koordinator za nastavu u okviru institucije organizatora. Budući da je veličina grupe vrlo važan uslov za njeno uspešno delovanje, ona ne može da počne sa radom dok ne bude imala najmanje četiri člana.\nPo kom principu je organizovana obuka i kurs - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata?\nPojedinačni polaznici mogu da nastavu prate uživo, te da na časove dolaze u najbližu poslovnicu organizatora, prema rasporedu koji budu dobili. Njihov izbor osim toga može da bude online kurs i obuka - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata, kada će časove pohađati preko interneta. Pre toga su obavezni da na svoje kompjutere instaliraju posebni tip softvera, što će većina kandidata uspeti da obavi samostalno, jer je reč o jednostavnom informatičkom zadatku. Oni koji to ne budu mogli da urade bez stručne pomoći svakako mogu da računaju na tehničku podršku koju mogu da dobiju u bilo kojoj poslovnici navedene institucije.\nKako u klasičnim tako i u virtuelnim učionicama, ovi kandidati mogu da predavanja prate individualno, tačnije da se edukuju odvojeno od ostalih. Ovde se o ličnim karakteristikama prijavljenog veoma vodi računa, te on može da dosledno ostvaruje unapred postavljene ciljeve i postigne predviđeni napredak. Dobiće i priliku da navede vreme početka obuke, termine i ritam održavanja časova koji će se najbolje uklopiti u njegov način života, ali da bi taj raspored posato validan mora biti odobren od strane stručnjaka koji vodi edukaciju i koordinatora za nastavu u određenom predstavništvu organizatora.\nDotični polaznici mogu da pohađaju i poluindividualni seminar - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata to jest da rade u paru, međusobno se pomažu, razmenjuju ideje i iskustva. Dobiće i priliku da maksimalno utiču na raspored po kome će se raditi, jer će zajedno sa svojim profesorom i ovlašćenim predstavnikom organizatora utvrditi odgovarajuće termine i učestalost održavanja predavanja, kao i vreme početka nastave.\nDa bi svi polaznici grupne nastave imali isti status, nikome neće biti omogućeno da učestvuje u odlučivanju vezanom za raspored rada, već će termine i ritam održavanja časova, kao i vreme početka celokupnog programa da odredi koordinator za nastavu u određenoj poslovnici pomenute institucije.\nZa radnike neke firme koji smatraju da bi ova edukacija bila korisna za njih sprovešće se korporativna obuka i kurs - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata, preko interneta ili na standardni način. Oni koji budu želeli da predavanja prate uživo mogu da dolaze u najbliže predstavništvo organizatora, ali i da traže da se njihovi časovi sprovode u okviru kompanije za koju rade, te na svakom drugom mestu koje tehnički pogoduje kvalitetnom odvijanju obrazovnog procesa. Za određivanje rasporeda rada biće zaduženi koordinator za nastavu u instituciji organizatora i lice koja istupa u ime preduzeća u kome rade polaznici.\nKoliko je predviđeno da traje kurs i obuka - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata?\nOsobe koje budu pohađale individualni seminar - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata, kao i oni koji budu odabrali poluindividualnu edukaciju imaće isti broj časova, ali će moći da se oko rasporeda dogovaraju sa svojim profesorom i ovlašćenim predstavnikom pomenute institucije.\nKorporativna nastava trajaće isto kao i ostali modeli obuke, ali će tada termine i učestalost održavanja časova sporazumno da odrede koordinator za nastavu u konkretnoj poslovnici organizatora i osoba koja je za to ovlašćena od strane firme u kojoj rade kandidati.\nNaznačeni tempo delovanja važi zapravo samo u situaciji kada se sprovodi grupna obuka i kurs - upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata, pošto tada isključivo zvanični predstavnik institucije organizatora donosi odluku o tome kada nastava počinje, te kojim danima i u koliko sati se sprovode predavanja.\nSpisak gradova za kurs i obuku "Upoznajte se sa Zakonom o pravima pacijenata"


Privredna komora RS-a dobila Veliku zlatnu medalju u Novom Sadu - Akta.ba\nPrivredna komora RS-a dobila Veliku zlatnu medalju u Novom Sadu\nVelika zlatna medalja osvojena je za integrisani oblik kreativnog nastupa Privredne komore Republike Srpske na 85. međunarodnom poljoprivrednom sajmu.\n21.05.2018. 08:13 Izvor: / SRNA\nPrivredna komora Republike Srpske jučer je u Novom Sadu dobila prestižno priznanje Novosadskog sajma - Veliku zlatnu medalju u kategoriji "Dobar dizajn".\n"Ovo je veliko priznanje Privrednoj komori, tim više jer je osvojeno na Međunarodnom poljoprivrednom sajmu, najvećoj sajamskoj smotri agrara i agrobiznisa u cventralnoj i jugoistočnoj Evropi. Drago mi je, takođe, da je velika sajamska kuća Novosadski sajam prepoznala naše napore da se na toj manifestaciji predstavimo u najboljem svjetlu", rekao je Šepa za Srnu.\n"Učestvovaćemo na Sajmu i ubuduće, ali ćemo i nastaviti da radimo ono što smo radili i do sada, da privrednike iz Republike Srpske motivišemo da dođu na Sajam u što većem broju i predstave se tržištu Srbije, ali i Evrope i svijeta. A sigurno je da imajmu šta pokazati", dodao je on.\n"Veliki broj poljoprivrednika iz Republike Srpske, njenih gradova, opština, mjesta i sela došao je na štand Komore, da se na licu mjesta uvjere šta to nude naši privrednici na velikoj sajamskoj manifestaciji. Danas su nas posjetili poljoprivrednici Semberije, žitnice Srpske, na čelu sa načelnikom Bijeljine Mićom Mićićem. Na štand su dolazili i posjetioci iz Vojvodine, kao i drugih dijelova Srbije", rekao je Šepa.\nOn je istakao da su ga izlagači sa štanda Privredne komore Republike Srpske informisali o dobrom sajamskom nastupu.\n"Naši izlagači kažu da su jako zadovoljni nastupom na Međunarodnom poljoprivrednom sajmu, jer su ostvarili brojne poslovne kontakte. Kažu da su tokom trajanja Sajma stekli mnoge nove poslovne partnere, kao i kupce njihovih proizvoda, ne samo iz Srbije, nego i regiona. NJihovo zadovoljstva znači da je Privredna komora Republike Srpske uspjela u svojoj osnovnoj misiji, a to je da bude servis privrede i poljoprivrede Srpske", naveo je Šepa.


U sjedištu Vlade FBiH održan sastanak s predstavnicima Saveza općina i gradova Federacije BiH – Amra Babić\nU sjedištu Vlade FBiH održan sastanak s predstavnicima Saveza općina i gradova Federacije BiH\nPremijer Federacije Bosne i Hercegovinje Fadil Novalić održao je danas, u sjedištu Vlade FBiH u Sarajevu, sastanak s predstavnicima Saveza općina i gradova Federacije BiH. Sastanku su prisustvovali i sekretarka Vlade FBiH Edita Kalajdžić i direktor Federalne uprave civilne zaštite Fahrudin Solak, te načelnici sedam općina iz Federacije BiH.\nSastanak je organiziran kako bi bile obavljene konsultacije o radnom tekstu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća.\nPremijer Novalić je naglasio da se današnjim sastankom žele razmijeniti mišljenja Vlade i Saveza o ovom pitanju, te istaknuo da se izmjenama i dopunama ovog zakona ne žele ukinuti općinske civilne zaštite, već samo pronaći novi izvori njihovog finansiranja.\nU dijelu Reformske agende koji se odnose na smanjenje opterećenja za privredne subjekte, kao i stvaranje što povoljnijeg ambijenta za rast i razvoj ekonomskih aktivnosti, ocijenjeno je da plaćanje posebne naknade za zaštitu od prirodnih i drugih nesreća iz sredstava pravnih lica, a koje poslodavci izdvajaju u skladu sa Zakonom o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća, u velikoj mjeri otežava poslovanje privrednih subjekata, razvoj privrede i intenziviranje ekonomskih aktivnosti u FBiH. Također, na izmjene ovog zakona Federacija BiH se obavezala i u Pismu namjere Međunarodnom monetarnom fondu.\nFederalni premijer je zaključio da bi predstavnici Federalne uprave civilne zaštite i Saveza općina i gradova FBiH zajednički trebali iznaći najbolje rješenje za nove izvore finansiranja koje će ponuditi Vladi FBiH na razmatranje.


Detalj sa dodele nagrada (Foto Kim)\nAktiv, Centar za zastupanje demokratske kulture - ACDC, Centar za prava manjinskih zajednica - CRMC, Centar za mir i toleranciju - CPT, Ekološko medicinska ekspertska gurpa EMEG, Forum za razvoj i multietniÄku saradnju - FDMC, GraÄanica Online, Humani centar Mitrovica, Komunikacija za razvoj društva - CSD, Medija centar, New Press, Radio Kontakt plus, RTV KIM, RTV Mir.\nSamo jednom posetom internet stranici MUP-a Kosova na srpskom jeziku može se videti da su retko dostupni prevodi o aktivnostima zvaničnika, mnogobrojne su gramatičke greške u srpskom prevodu, nema prevoda poziva na vakcinaciju, uz uočljivo odsustvo informacija na srpskom jeziku na društvenim mrežama pomenute insitucije. Navedeno predstavlja samo neke od gorućih problema ove institucije u poštovanju Zakona o upotrebi jezika. Čak i kada je prevod na srpski jezik dostupan, on je vrlo često albanizovan i priređen uz obilato korišćenje jezičkih konstrukcija nesvojstvenih srpskom jeziku.\nNa osnovu svedočenja članova Empirike, MUP Kosova retko ili uopšte ne šalje saopštenja na srpskom jeziku. Istovremeno, i zvanične internet stranice ostalih institucija na Kosovu na svim nivoima su prepune gramatičkih grešaka ili, što je još češće, prevod ili sadržaj na srpskom jeziku uopšte nije dostupan.\nNovinari redakcija na srpskom jeziku, kao i organizacije civilnog društva iz srpske zajednice na Kosovu, kontinuirano i godinama unazad upozoravaju ne samo na kršenja Ustava i zakona, već i na kršenja ljudskih prava kada je u pitanju informisanje na jednom od dva službena jezika.\nS tim u vezi, članovi Empirike ukazuju na činjenicu da Vlada Kosova i dalje ne ulaže dovolјno napora da obezbedi pravovremeno i tačno prevođenje informacija od javnog značaja.\nČlanovi Empirike u zajedničkom saopštenju ističu da je neprimereno dodeljivanje nagrade insititucijama koja u nedovoljnoj meri poštuje Zakon o upotrebi jezika. Dugogodišnje endemsko stanje u oblasti jezičkih prava prožima se kroz sve segmente našeg društva i kao takvo zahteva neizostavno otvaranje direktnog kanala komunikacije sa nadležnim insitucijama i ostalim zainteresovanim stranama o usvajanju neophodnih mera za prevazilaženje loše prakse u poštovanju jezičkih normi i prava nevećinskih zajednica na Kosovu.\nPotrebno je da sve institucije, lokalnog i centralnog nivoa, uspostave održiv mehanizam u cilju poštovanja Ustava i zakona, radi odvijanja nesmetane komunikacije između institucija i građana srpske i ostalih nevećinskih zajednica, dodaje se u saopštenju.\nČlanovi Empirike ostaju otvoreni za saradnju i pružanje podrške svima koji su spremni da krenu putem rešavanja brojnih, davno uočenih i ponavljajućih problema u primeni Zakona o upotrebi jezika. Međutim, neke institucije koje su nominovane i nagrađene dokazano ne poštuju ovaj zakon.\nPravovremeno i razumljivo pružanje informacija na srpskom jeziku je obaveza institucija i prvi korak ka poštovanju svih prava, uspešnom pružanju svih usluga i mogućnost aktivnijeg učešća srpske zajednice u javnom životu na Kosovu, poručuju čalnovi Empirike.\n“Pozivamo Kancelariju poverenika za jezike i Misiju OEBS-a na Kosovu da preispitaju odluku o dodeli nagrade za „Najbolju praksu u primeni Zakona o upotrebi jezika“ i time upute jasnu poruku institucijama da je poštovanje Zakona o upotrebi jezika institucionalna obaveza, a ne privilegija jedne ili više zajednica na Kosovu”, zaključuje se u saopštenju.\n30.06.2022 Kako je na Kosovu shvaćeno Vučićevo obraćanje javnosti? (195)


IZ KRUGA VOJVODINA na okruglom stolu o informisanju osoba sa invaliditetom - …IZ KRUGA – VOJVODINA\nCategory: Novosti Tags: centar za razvoj manjinskih i lokalnih medija, lekcije iz krize, marginalizovane grupe, marijana čanak, okrugli sto, osobe sa invaliditetom Post Date: 22 априла, 2022\n...IZ KRUGA – VOJVODINA2022-05-31T07:26:26+00:00\nNovinarka Portala o invalidnosti, Marijana Čanak, govorila je na okruglom stolu Lekcije iz krize: Kako da se zaustavi društvena isključenost osoba sa invaliditetom i marginalizovanih grupa. Okrugli sto je održan u Arhivu Vojvodine, 21. aprila 2022. godine u organizaciji MLMDC- Centra za razvoj Manjinskih i loklanih medija u okviru projekta Manage the Covid with Care, reasOn, Values, unIty, soliDarity uz podršku programa Evropa za građane i građanke.\nDogađaj je nastavak okruglog stola održanog 2019. godine pod nazivom Kultura i komunikacija, na kojem se govorilo o potrebi i načinima obezbeđivanja pristupačnih informacija osobama sa invaliditetom.\nGlavna pitanja za razgovor na ovogodišnjem okruglom stolu bila su: da li se glas osoba sa invaliditetom u dovoljnoj meri čuje, koliku podršku osobe sa invaliditetom imaju od društva i države i pitanje pristupačnosti kulturnih sadržaja i informacija osobama sa invaliditetom i marginalizovanim grupama tokom pandemije.\nMarijana Čanak je govorila o uticaju pandemije Kovid-19 na informisanje osoba sa invaliditetom i marginalizovane grupe.\n– Pandemija je period kada smo kao društvo mnogo toga mogli naučiti iz iskustava osoba sa invaliditetom. Nepristupačne informacije, uskraćena sloboda kretanja, pojačana briga o sopstvenom zdravlju i zdravlju drugih, uskraćivanje medicinskih i drugih usluga, socijalna distanca i izolacija – sva ta pitanja sa kojima se opšta populacija suočila tokom vanredne situacije za osobe sa invaliditetom su svakodnevni izazovi u redovnim okolnostima. Kada govorimo o informisanju osoba sa invaliditetom, važno je da kanali komunikacije budu pristupačni: da se sadržaji plasiraju u različitim formatima (audio, video sadržaj sa podnapisima, prevod na znakovni jezik, opisi fotografija na internetu) – rekla je Marijana Čanak.\nPored Marijane Čanak, na okruglom stolu govorili su: Stevan Ristić, predsednik Upravnog odbora Asocijacije medija; Jelena Kotević, viša savetnica, šefica odeljenja za pritužbe, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti; Vladimira Dorčova Valtnerova, glavna i odgovorna urednica portala Storyteller i Željko Bajić, novinar iz Sarajeva. Događaj su moderirale Nataša Heror i Vesna Farkaš, a prevodile na znakovni jezik Ana Keler i Dragana Vrzić.


Ukupna vrijednost do sada ugovorenih radova je 39,1 milion eura, a o napretku u realizaciji projekta danas je s predstavnicima EIB-a razgovarao ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva RS-a Stevo Mirjanić.\nOsim ugovorenih radova, u toku je evaluacija ponuda za projekt „Rehabilitacija kanalske mreže u Bijeljini“ i raspisan je tender za projekt „Sanacija savskog nasipa u Gradišci“, a vrijednost ova dva projekta je oko 10 miliona eura, saopćeno je iz entitetskog resornog ministarstva.\nTakođer, spremni su i projekti „Sanacije savskog nasipa u Srpcu“ i „Regulacija rijeke Miloševice i Gomjenice“, tako da bi sa ovim projektima vrijednost ugovorenih radova bila oko 54 miliona eura. Ocijenjeno je da se realizacija svih projekata odvija dosta dobro.\nPosebno je bilo riječi o projektu „Rehabilitacija crpnih stanica“, gdje je izabrani izvođač uveden u posao u martu prošle godine, a rok za izvođenje radova je dvije godine. Obostrano je ocijenjeno da postoje određena kašnjenja u realizaciji ovog projekta od izvođača radova, zbog čega su dogovoreni pravci u kojim će se dalje odvijati aktivnosti na njegovoj realizaciji.


TIM IZOLIRKA - Domaći materijali za budućnost Srbije\nDana 13.12.2012. u Privrednoj Komori Srbije, u Beogradu, bila je održana stručna diskusija na temu “Domaći materijali za budućnost Srbije”.\nKao učesnici stučne diskusije, pojavila su se mnoga udruženja (Udruženje cementne industrije Srbije, Udruženje glinenih proizvoda, Agencija za Drvo i sl) kao i posebne firme (Maxima Lučani, Knauf Insulation, Tim Izolirka...) koje su imale svoje vreme da pokažu šta je to što potencijalno može ili već ugrožava njihovo poslovanje na domaćem tržištu. Ovom skupu, prisustvovao je Ministar građevinarstva u Vladi Republike Srbije Velimir Ilić, koji je u svom govoru, obećao privrednicima da će podržati njihove ideje i da će uticati na to da se mnoge stvari u građevinarstvu obavljaju brže i efikasnije.\nSvakako, poenta skupa, je bila i da se prikažu potencijali u kojima određene firme odnosno udruženja mogu da se razvijaju, kao i koje su to opasnosti odnosno prepreke koje mogu da ugroze njihovo poslovanje. Na ovoj stručnoj diskusiji, bile su prisutne i akreditovane institucije za ispitivanje materijala, kao što je IMS.\nTim Izolirka d.o.o se predstavila sa prezentacijom na temu: “Potencijali i problemi u proizvodnji i plasmanu izolacionih materijala”, koju je predstavila Jovanka Plavšić, Produkt menadžer za hidroizolaciju.


Pet pacijenata na respiratoru u Sankt Peterburgu preminulo usled kratkog spoja i požara - Blok vesti\nNaslovna Iz minuta u minut Pet pacijenata na respiratoru u Sankt Peterburgu preminulo usled kratkog spoja i...\nNajmanje petoro ljudi poginulo je u požaru koji je izbio u bolnici “Sveti Đorđe” u Sankt Peterburgu, izjavio je neimenovani izvor iz hitnih službi.\nCNN navodi da je poginulo petoro pacijenata kojima je bila potrebna mehanička ventilacija.\nPrema rečima izvora, požar je, verovatno, izbio usled kratkog spoja u jednom od ventilatora.\nIz pres-službe ruskog Ministarstva za vanredne situacije saopšteno je da je požar zahvatio površinu od deset metara kvadratnih i da je ugašen.\nU saopštenju se navodi da je iz bolnice evakuisano 150 ljudi.


Avio karte - Letovanje 2022, Grčka 2022 apartmani, Hoteli leto 2022, Oktopod Travel\nNajpovoljnije avio karate za ceo svet svih avio kompanija, karte za čarter letove i low cost kompanije.\nPreko globalnog distribucionog sistema „Amadeus“ pružamo Vam sve informacije vezane za planiranje Vašeg putovanja, po najpovoljnijim cenama svih svetskih avio kompanija.\nZa pregled Vašeg itinerera kliknite na link www.checkmytrip.com a zatim unesite broj rezervacije koju ste dobili u agenciji „Oktopod Travel“ i prezime putnika.\nTel: 011/ 28 35 032, 28 33 079, e-mail: avio@oktopod.rs\n1.Kupovina aviokarata preko LOW COAST prevozioca (Wizz Air, Easy Jet...).\n2. Rezervacija hotelskog smeštaja za bilo koju destinaciju na svetu.\n3. Rezervacija transfera od aerodroma do željene adrese na destinaciji\n4. Mogućnost rezervisanja mesta u minibusu ukoliko su letovi iz okolnih evropskih gradova (Budimpešta/Bukurešt).\n5. Prodaja putničkog zdravstvenog osiguranja\n6. Grupna putovanja: Ukoliko planirate putovanje za 10 ili više osoba, pošaljite nam zahtev i mi ćemo\nse potruditi da Vam nadjemo najbolju cenu.\nOd 14. jula 2014. Air Serbia uvodi nove smernice za prijavu i ukrcavanje na let, kako bi obezbedila gostima da na vreme stignu na svoje destinacije.\nPrijavljivanje na let zatvarće se 45 minuta pre zakazanog poletanja, dok će se izlaz za ukrcavanje zatvarati 20 minuta pre zakazanog vremena poletanja.\nAir Serbia vas poziva da od 14. jula 2014. dolazite dovoljno rano na aerodrom kako biste na vreme mogli da završite prijavu na let. Prijavljivanje počinje najmanje 2 sata pre vremena odlaska, međutim:\nPrijavljivanje na let će se zatvarati 45 minuta pre poletanja\nIzlaz za ukrcavanje će se zatvarati 20 minuta pre poletanja\nCenimo vašu saradnju i radujemo se što ćemo vas dočekati na jednom od naših letova. Vaša AirSERBIA\nNove mere bezbednosti za sve putnike prema SAD\nMinistarstvo domovinske sigurnosti Sjedinjenih Američkih Država (Secretary of Homeland Security) je prošle nedelje zatražilo od američke Agencije za bezbednost saobraćaja (TSA) da primeni proširene mere bezbednosti na određenim inostranim aerodromima sa kojih postoje direktni letovi prema Sjedinjenim Američkim Državama.\nPrema novim merama službenici na aerodormima će morati dodatno da provere sve elektronske uređaje putnika.\nNavodi se da će mobilni telefoni, tablet i laptop računari, DVD plejeri i dr. morati da imaju ispravne baterije jer će službenici proveravati da li ti uređaji rade. Od putnika se može zahtevati da ih uključe.\nReuters je preneo da su prošle nedelje američki zvaničnici izdvojili Appleove iPhone i Samsungove Galaxy telefone kao uređaje na koje treba obratiti posebnu pažnju tokom provere.\nNove mere će se primenjivati na svim aerodromima odakle se obavlja direktan saobraćaj preka SAD, a ministarstvo nije još uvek preciziralo koji su to aerodromi. Navodi se samo da će oko 250 svetskih aerodroma dobiti nove smernice za službenike bezbednosti.\nZvaničnici smatraju da su nove mere bezbednosti bile neizbežne pošto postoje obaveštajne informacije da islamske terorističke organizacije rade na usavršavanju novih veoma opasnih eksplozivnih sredstava koja se mogu u avion uneti unutar elektronskih uređaja.\nDirektorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije radi na pripremi uputstva za putnike povodom novih mera koje treba da pomogne svima koji planiraju put ka SAD preko velikih evropskih i svetskih transfernih aerodroma.\nNovosti su objavile tekst pod naslovom "Na Novom Beogradu je do Drugog svetskog rata bio jedan od najvažnijih aerodroma u Evropi" u okviru rubrike "Beogradske priče".\nAutor teksta koji je objavljen 17. aprila 2014. je Zoran Nikolić.\nTekst prenosimo u celostu uz korišćenje izvornih fotografija iz foto arhive Kompanije Novosti, Predraga Lažetića i Miloša Jurišića, kao i fotografa Dušana Jovanovića.\nBEOGRADSKE PRIČE: Na Novom Beogradu je do Drugog svetskog rata bio jedan od najvažnijih aerodroma u Evropi\nTokom 1939. i 1940 godine sa Starog aerodroma je svakodnevno poletalo i sletalo po 14 međunarodnih putničkih aviona, a hangare projektovao niko drugi nego - Milutin Milanković.\nSve je manje Beograđana koji znaju da se u centralnim delovima Novog Beograda nekada nalazio aerodrom.\nOni mlađi i ne slute da su iznad delova današnjih ulica Milutina Milankovića i Omladinskih brigada pre Drugog svetskog rata leteli međunarodni, putnički avioni, da je sa tadašnjeg Aerodroma „Beograd“, koji su posle rata zvali i „Stari aerodrom“, poleteli branioci neba nad ovim slobodnim gradom aprila 1941. godine, u susret nemačkim bombarderima.\nSve do rata, Aerodrom „Beograd“ bio je jedno od najvećih vazdušnih pristaništa u Evropi!\nPotreba za izgradnjom modernog aerodroma pojavila se i ranije, ali su uslovi za to ostvareni tek posle Prvog svetskog rata. Kako nam je objasnila Biljana Mišić, iz Zavoda za zaštitu spomenika kulture Beograda, potpisivanjem prve Konvencije o međunarodnom vazdušnom saobraćaju iz 1919. godine, kao i zbog obaveze da se francusko-rumunskoj kompaniji „Franko-Rumen“ obezbedi letelište u blizini Beograda, još 1923. godine otpočela je priprema terena za izgradnju međunarodnog vazduhoplovnog pristaništa na platou ispod Bežanijske kose.\nPrvo u Pančevo\nZbog nemogućnosti da u kratkom roku obavi sve pripremne radove, država je odlučila da osposobi privremeni aerodrom kod Pančeva, tako da je „Franko-Rumen“ imao minimalne uslove da održava liniju Pariz - Istanbul - kaže Mišić za „Beogradske priče“. - Ta linija trebalo je da konkuriše vozu „Orijent ekspres“, kao najbržoj saobraćajnoj vezi između Evrope i Bliskog istoka. Isto društvo uskoro je uvelo prvu redovnu noćnu liniju na svetu, na relaciji Beograd - Bukurešt. Kada je otpočela izgradnja aerodroma Novi Beograd je bio pusto, močvarno područje. To je bila elipsasta oblast površine od oko 20 kvadratnih kilometara, sa dužom osom od šest, i najvećom širinom od četiri kilometra. Ministarstvo vojske je otkupilo od zemunske opštine teren između železničke pruge Beograd - Zemun, padine Bežanijske kose i sela Bežanije. Iako je, za razliku od okolnih močvara, ovaj deo bio ređe plavljen pri visokim vodostajima Save, njegovi rubni delovi zahtevali su isušivanje i nasipanje.\nPosle svih neophodnih radova, Aerodrom „Beograd“ otvoren je 25. marta 1927. godine. Vazduhoplovno pristanište kolokvijalno je nazvano Bežanijski aerodrom, a kako je ovaj prostor administrativno pripadao Zemunu, u upotrebi je često bio i naziv Zemunski aerodrom.\nFoto: Arhiv Predraga Lažetića\nIstovremeno sa pripremama terena u Inženjerskom odeljenju Komande vazduhoplovstva izrađivani su projekti objekata aerodromske infrastrukture - nastavlja Mišić. - Početkom 1926. godine projektovanje hangara velikih raspona i ostalih betonskih konstrukcija povereno je inženjeru Milutinu Milankoviću, svetski priznatom konstruktoru i naučniku. Prema njegovim nacrtima izgrađeni su dvojni hangari za sveštaj aviona raspona od po 40 metara, dužine 47,7 i visine sedam metara. Ovakvi hangari nisu podignuti samo u Beogradu, već i na vojnom aerodromu u Kraljevu, kao i na mešovitim aerodromima u Zagrebu i Skoplju.\nZvanično otvaranje Aerodroma „Beograd“ označeno je premeštanjem vazduhoplovne grupe s novosadskog aerodroma, koja se sastojala od dve eskadrile lovačkih aviona tipa „devoatin“. Od ove grupe formiran je Šesti lovački puk, uz koji je obrazovana i pilotska škola, namenjena za obuku pilota-lovaca, ofiricira i podoficira.\nFoto: Dušan Jovanović, iz zbirke Miloša Jurišića\nPrilikom svečanog otvaranja upriličen je i „vazduhoplovni miting aeroplanskih formacija“ na relaciji od Novog Sada do Beograda. Ubrzo posle svečanog otvaranja ovde su počeli da sleću i putnički avioni.\nIstovremeno sa osnivanjem vazduhoplovne luke počelo je i osnivanje prve nacionalne aviokompanije - „Aeroput“. Tako je 17. juna 1927. godine u protokol Trgovačkog suda upisana prva srpska kompanija za civilni avio-transport. Sve ovo rezultiralo je povećanjem broja domaćih i međunarodnih linija „Aeroputa“ ali i stranih kompanija, pa su kapaciteti aerodroma tražili proširenje.\nOvaj vojno-civilni aerodrom je do 1927. godine imao nekoliko kasarni, magacina, rezervoara za gorivo, kao i šest velikih betonskih hangara. Druga etapa izgradnje od 1929. do 1932. donela je prošireno letelište sa dve travnate poletno-sletne staze, a izgrađena je i moderna pristanišna zgrada, kao i oficirski dom.\nHangar-radionica za reviziju i popravku aviona, koja je napravljena prema projektu Milutina Milankovića,danas predstavlja jedini sačuvani objekat prvobitnog aerodromskog kompleksa - objašnjava Biljana Mišić. - Pristanišna zgrada, smeštena u civilnom delu aerodroma prema pruzi, svečano je osvećena na praznik Svetog Ilije, 2. avgusta 1931. godine. Pored salona i prostora za putnike, pristanišna zgrada je raspolagala odeljenjem za carinu, aerodromskim komesarijatom policije, poštom i telegrafom kao i restoranom sa velikim terasama. U administrativnom delu nalazile su se prostorije uprave vazdušnog pristaništa, društva „Aeroput“, drugih kompanija koje su letele preko Beograda, dok su u zastakljenom prostoru kule bile smeštene meteorološka i radiogoniometrijska stanica.\nLetelište Aerodroma „Beograd“ sredinom tridesetih godina prošlog veka obuhvatalo je prostor od oko tri miliona kvadratnih metara i pravcem sever-jug prostiralo se u dužini od 2.900 metara, odnosno pravcem istok-zapad 1.100 metara. S vremenom je teren postao dobro dreniran i zatravljen, što je omogućilo sletanje i najvećih aviona tog vremena. Od 1928. godine aerodrom je opremljen radio-stanicama za obaveštavanje posada aviona o vremenskim uslovima na rutama leta. Još početkom tridesetih godina dve ukrštene poletno-sletne staze bile su opremljene svetiljkama za noćne letove, a tokom 1936. godine aerodrom je osposobljen za sletanje po smanjenoj vidljivosti pomoću radio-električnih uređaja.\nIzgradnja aerodroma, na svega pet kilometara udaljenosti od grada, kao i intenzivan saobraćaj koji se na njemu odvijao - predstavljali su za Beograd i Srbiju značajan prodor u savremene civilizacijske tokove tadašnje Evrope. Otvaranje međunarodnog vazdušnog pristaništa „Beograd“ omogućilo je da se, pored uvođenja domaćih vazdušnih letova, postepeno poveća i saobraćaj stranih kompanija preko teritorije Jugoslavije, što je beogradsko avio-pristanište učinilo centrom domaćeg vazdušnog transporta.\nZahvaljujući ovom, za tadašnje uslove vrlo intenzivnom avio-saobraćaju, u Beograd je tokom 1939. i 1940. godine svakodnevno sletalo i iz njega poletalo po 14 savremenih putničkih aviona s nekoliko stotina putnika!\nRazvoj aerodroma i domaćeg vazduhoplovstva naglo je prekinut izbijanjem Drugog svetskog rata. S platforme ispred hangara-radionice 6. i 7. aprila 1941. godine u odbranu Beograda su poleteli piloti 102. eskadrile Šestog lovačkog puka. Nad aerodromom i u njegovoj okolini odigralo se više dramatičnih bitaka u kojima su ispisane epske stranice našeg vazduhoplovstva.\nU aprilskom ratu uništen je veliki broj aviona i motora, kompletna radionica sa delovima, kao i pista. Po zauzimanju Beograda Nemci su aerodrom intenzivno koristili za svoje potrebe. Izgradili su novu betonsku pistu dužine oko 1.600 metara i nove rulne staze.\nSaveznici su tokom proleća i leta 1944. godine izvršili nekoliko bombarderskih napada na aerodromske instalacije - dodaje Mišić. - Tada je uništena ili oštećena većina hangara i drugih objekata. Samo nekoliko dana pre oslobođenja Beograda i Zemuna Nemci su miniranjem definitivno razrušili aerodromske zgrade.\nPosle rata je sve uglavnom trebalo obnoviti ili nanovo izgraditi. Čitavo desno krilo pristanišne zgrade stradalo je u bombardovanju, pa je delimično prepravljena, a početkom 1946. godine ispred nje je izgrađen novi prizemni objekat za prijem putnika.\nPočetkom pedesetih godina produžena je betonska pista kako bi na aerodrom mogli da sleću tadašnji najveći avioni. Od 1947. do 1962. godine ovaj aerodrom bio je baza domaćeg preduzeća JAT, kao i naša glavna kapija prema svetu.\nPo svom karakteru, ovaj aerodrom bio je vojno-civilni, sa zajedničkim letelištem. Prvi upravnik aerodroma bio je major Miodrag Tomić, komandant Šestog lovačkog puka, stacioniranog na samom aerodromu, dok je Matija Hođera, šef saobraćaja kompanije „Aeroput“, nezvanično smatran civilnim upravnikom aerodroma. Pored „Aeroputa“ i Aero-kluba „Naša krila“, prostor i objekte aerodromskog kompleksa koristile su jedinice vojnog vazduhoplovstva, Lovačka pilotska škola, Vazduhoplovna opitna grupa, transportna eskadrila i druge pomoćne jedinice.\nAeroklub je na aerodromu osnovao i prvu civilnu pilotsku školu - dodaje Mišić. - Preduzeća vazduhoplovne industrije „Ikarus“, „Zmaj“ i „Rogožarski“ formirala su svoje depadanse za montažu i ispitivanje prototipova i serijskih aviona i jedrilica.\nOd celokupnog kompleksa nekadašnjeg aerodroma ostao je sačuvan samo betonski hangar koji je služio za montažu i opravke aviona. Napravljen je 1931. godine prema rešenju Milutina Milankovića.\nOvaj velikan se pre projektovanja i izgradnje aerodromskih objekata za gotovo sva vazdušna pristaništa u Srbiji istakao nizom konstruktivnih poduhvata na građevinama sličnog tipa, na kojima je, prvi put u svetu upotrebio osnovne jednačine za određivanje armature betonskih nosača.\nPo tehnologiji i primenjenim graditeljskim tehnikama hangar-radionica predstavlja jedini primer te vrste objekata kod nas i jedan od malog broja sačuvanih u svetu. Inovativnost rešenja primenjenog u presvođavanju prostora velikog raspona svrstava ga među građevine kojima su dosegnuti najveći dometi inženjerstva međuratnog razdoblja u evropskim i svetskim okvirima.\nU međuratnom periodu u Jugoslaviji je osnovano čak šest fabrika aviona, dve fabrike avio-motora i više fabrika avio-instrumenata, padobrana i ostale opreme.\nAvioni su sklapani u fabrikama „Ikarus“, „Rogožarski“, „Zmaj“, „Utva“, „Albatros“, i u fabrici aviona „Kraljevo“. Avio-motore su pravili „Vlajković i kompanija“ kao i fabrika aeroplanskih motora u Rakovici. Među proizvođačima koji su izrađivali instrumente i pribor isticali su se „Teleoptik“ i „Jasenica“.


(KURIR TV) DA SE NE LAŽEMO O SINDIKALNOM ORGANIZOVANJU Đorđević: Kažnjavamo i strane investitore koji se ogreše o radnike | Vesti | Kurir\nPOTRESNA ISPOVEST OCA ČIJU JE TRUDNU ĆERKU (29) UBIO GRIP: 21\t592\nPolitika 04.05.2018. 20:57h 04.05.2018. 21:42h\nGost emisije “Da se ne lažemo“, koje se emituje večeras u 21 sat, je ministar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja Zoran Đorđević.\nMinistar se na samom početku emisije osvrnuo na nedavni protest koji se održao 1. maja, rekavši da je došao na protest sindikata jer nemam šta da krije, ako i da ministarstvo redovno ima sastanke sa sindikatima.\nMinistar je rekao da bi bilo dobro radnicima mora da bude dobro i poslodavcima.\n"Naša svakodnevna komunikacija sa radnicima je pokazatelj da Vlada Srbije vodi računa o zaposlenima i da će tako i nastaviti", rekao je Đorđević.\nOn je dodao da se gradi jedno moderno društvo i zato imamo različita mišljenja.\nOsvrnuvši se na privatizaciju Goše, ministar je rekao da je ona davno završena, ali da radnike ostavili na cedilu, već su im čak ponudila i nova radna mesta.\nMinistar je pozvao sve građane da prijave ako misle da u nekim firmama postoji kršenje prava radnika, dodavši da otkad je on u ministarstvu nije bilo nijedne pritužbe iz Jure.\nĐorđević je takođe napomenuo da ako radnici ne postignu dogovor o sindikalnom organizovanju sa poslodavcem mogu da se obrate ministarstvu.\nMinistar je rekao da su čak kažnjavani strani investitori ako bi povredili prava radnika.\nOsvrnuvši se na današnjicu, Đorđević je rekao da je kupovna moć građana danas nominalno veća. On je dodao da sa oko milijardu i po evra država ove godine dotira penzioni fond.\nMinistar je istakao da siva ekonomija pojede osam miliona evra dnevno.\n"Napravili smo saradnju sa poreskom inspekcijom, i sve inspekcije su vanredne, i pokušavamo da budemo što efikasniji i sankcionišemo one poslodavce koji ne poštuju zakon", rekao je ministar i dodao da se sada lakše proveravaju da li poslodavac evidentira prekovremeni rad.\nĐorđević je istakao da Srbija ima manjak kvalitetnih ljudi i manjak radne snage.\n"Potrebno je da nam se ljudi jave onda kada dode do kršenja radničkih prava", ponovio je Đorđević dodavši da mora odmah da se reaguje.\nGovoreći o investitorima, ministar je rekao da su identicni uslovi za dobijanje subvencija za strane i za domaće investitore.\n"Subvencije se isplate ako imate dobar projekat", naglasio je Đorđević.\nGovoreći o reformi penzionog sistema u Srbiji, ministar kaže da će nam biti manji problem to što nećemo moći da isplatimo penzije, već što nećemo imati ljude.\nMinistar je rekao da treba da podignemo privredu, odstranimo sivu ekonomiju, da podignemo plate.\n"Imamo čak i manje nezaposlenih od zvanične brojke, mnogi i dalje rade na crno", dodao je ministar za rad.\nOsvrnuvši se na povećanje godina za odlazak u penziju, Đorđević je rekao da je povećanje granice za starosnu penziju posledica demografske slike.\nGovorivši o Zakonu o štrajku, ministar je napomenuo da je manjkavost sadašnjeg zakona o štrajku to što poslodavac sam može da odredi minimum procesa rada.\nU emisiji su se osvrnuli i na nedavni snimak ispred Centra za socijalni rad u jedniom gradu u Vojvodini gde se izvršila potresna primopredaja deteta, ministar je rekao da ingerenciju nad centrima za socijalni rad ima lokalna samouprava.\nOn je dodao da je glupo je da država daje pare, a da ne zna šta se dešava u\ncentrima za socijalni rad u Vojvodini.\n"Krenuli smo u reformu i centara za socijalni rad i zakona", rekao je ministar.\nNa pitanje da li ministarstvo može da pomogne u slučajevima nestalih beba, Đorđević je rekao da je teško da centri za socijalni rad mogu tu nešto da urade.\n"Roditeljima mogu da poručim samo da šta god bude traženo od našeg ministarstva, mi ćemo svakome izaći u susret", zaključio je Đorđević.\nDSLNRatko FemićEmisijaKurir TVsindikalno organizovanjeinvestitoriZoran Đorđević


Japan – tri godine posle katastrofe – Nadlanu.com\nJapan – tri godine posle katastrofe\nObjavljeno 11. mar 2014. / 09:23:01\nTri godine nakon katastrofe na sveroistoku Japana više od 276.000 ljudi još uvek ne živi u svojim domovima, jer je obnovljeno samo nekoliko procenata uništenih stambenih objekata, a život još uvek nije moguć u pojedinim delovima prefekture Fukušima zbog opasnosti od radijacije.\nNavršava se tri godine od tragedije u severoistočnom Japanu kada je nakon razornog zemljotresa snage devet stepeni Rihterove skale gigantski cunami zapljusnuo obale najvećeg japanskog ostrva Honšu odnevši živote oko 19 i po hiljada ljudi i prouzrokovavši nesreću u nuklearnoj centrali “Fukušima 1.”\nTri godine nakon katastrofe 276.000 ljudi još uvek živi u objektima za privremeni smeštaj i kod svojih rođaka, od čega su više od 100.000, smatra se, ljudi koji su sa svog ognjišta izbegli zbog opasnosti od radijacije koja se izlila iz teško oštećene nuklearne centrale “Fukušima 1”.\nTok i tempo obnove u postradalim oblastima\nU protekle tri godine obavljen je ogroman posao na raščišćavanju, spaljivanju i trajnom odlaganju ruševina, obnovljena su saobraćajna mreža i druga infrastruktura, te ponovo puštene u rad mnoge fabrike.\nRazvijeno je i više kibernetskih rešenja za ispomoć ljudstvu koje radi na praćenju i saniranju razorenih reaktora u centarli “Fukušima 1” kao što su potpuno automatizovani kamioni dizalice, roboti koji mogu da rade u uslovima ekstremno visoke radijacije i kibernetska odela koja hidraulički podupiru zglobove i mišiće i tako onom ko ih nosi daju nadljudsku snagu.\nNemali posao urađen je i na razvijanju novih hemijskih metoda za dekontaminaciju zemljišta, te uspostavljeni širi i pouzdaniji sistemi za kontrolu ispravnosti hrane, stepena kontaminacije zemljišta, vode i vazduha.\nMeđutim, preostaju tri velika problema koja zahtevaju dugogodišnji rad. To su masovna izgradnja stambenih zgrada za smeštaj raseljenog stanovništva, uklanjanje unštenih nuklearnih reaktora i goriva iz centrale u Fukušimi i izgradnja bunkera za dugoročno skladištenje nuklearnog otpada.\nNajnovija istraživanja javnog mnjenja u nastradalim područjima pokazuju da samo dva procenta anketiranih oseća da obnova teče brže nego što su očekivali, dok 18 odsto smatra da ona ide onoliko brzo koliko je to moguće. Nasuprot tome čak 80 odsto ispitanika tvrde da nemaju osećaj da je ostvaren napredak ili da imaju utisak da obnova ide sporije nego što su očekivali.\nMožda više od ovog izraza subjektivnih osećanja stanovnika koji pokazuju znake psihofizičkog zamora za lokalne vlasti je poražavajuća činjenica da prosečno oko 43 odsto ljudi u područjima koje je opustošio cunami ne namerava da nastavi da tu živi iako je zemljište za izgradnju novih stambenih zgrada za njihove potrebe obezbeđeno, a vodovod i struja dovedeni do graževinskih parcela.\nTi ljudi su izrazili želju da prodaju kuće i stanove koji će im biti dodeljeni kad budu izgrađeni i da se presele drugde zbog opasnosti od nekog budućeg cunamija, zbog toga što ne žele da ih okolina podseća na tragediju koju su preživeli ili zato što nemaju poverenja u to da će život u obnovljenom naselju biti u potpunosti vraćen u normalu. Većina lokalnih uprava u nastradalim područjima uprkos tome ne želi da smanji razmere projekta izgradnje jer bi izrada novog plana i dobijanje novih dozvola dodatno odložilo početak obnove naselja.\nVlasti tvrde i da će, kada je u pitanju trajni smeštaj stanovništva iz postradalih oblasti, naredne tri godine biti od vitalnog značaja. Do sada, vreme je utrošeno na pripreme za izgradnju kao što su raščićavanje ruševina, konsolidacija zemljišta koje je cunami učinio rastresitim, krčenje šuma na brdima iznad obale i otkup zemljišta na tim, od cunamija sigurnijim, lokacijama. Zato je u najteže pogođenim prefekturama Mijagi i Ivate izgrađeno samo dva, odnosno osam procenata od predviđenog broja stambenih objekata koje finansira država.\nDeo stručnjaka i medija u Japanu izražava zabrinutost da će veliki infrastruturni projekti za potrebe letnje olimpijade koja će biti održana 2020. godine u Tokiju opteretiti državni budžet i znatno usporiti obnovu nastradalih područja na severositoku zemlje.\nStanje u prefekturi Fukušima\nSanacija i uklanjanje nuklearnog postrojenja “Fukušima 1” gde naporno radi između dve i tri hiljade radnika, potrajaće je, moguće, blizu četiri decenije, a najakutniji problem je odlaganje desetina hiljada tona radioaktivne vode koja se čuva u više od hiljadu krhkih kontejnera, odakle ponekad ističe u zemljište i obližnji okean.\nTek predstoji veliki posao na prečišćavanju te vode kako bi ona mogla biti bezbedno ispuštena u Pacifik, kao i mnogo godina rada na izvlačenju više hiljada šipki iskorišćenog i neupotrebljenog nuklearnog goriva koje su šest godina pre nesreće taložene u bazene postavljene na reaktorima. Nije poznato do koje mere su te šipke bile oštećenje u zemljotresu i potonjim eksplozijama koje su pocepale metalnu košulju reaktora, pa će njihovo izvlačenje morati da bude vršeno laganim tempom uz najveći mogući oprez.\nJoš uvek je neizvesno kada i gde će biti izgrađeni betonski bunkeri za trajno odlaganje tog goriva i ogromnih količina radioaktivnog zemljišta koje se sada uklanja u procesu dekontaminacije naselja i poljoprivrednih dobara i ostavlja u buradima ili plastičnim kesama na otvorenom.\nDobra vest je da najnovija merenja pokazuju da, za razliku od prve dve godine nakon izlivanja radijacije, više od 90 odsto poljoprivrednih proizvoda iz prefekture Fukušima i njene okoline sadrže daleko manje radioaktivnih izotopa cezijuma nego što je dozvoljeno po inače strogom bezbednosnom kriterijumu od 100 bekerela po kilogramu.\nNiski nivoi radioaktivnih supstanci poslednjih meseci beleže se i u ribama ulovljenim u blizini razorene nuklearne centrale uprkos povremenim izlivima radioaktivne vode, ali stučnjaci upozoravaju da opasnost po ljudskog zdravlje još uvek mogu da predstavljaju divljač, šumski plodovi i ribe iz stajaćih voda ako se konzumiraju u većim količinama.\nVlasti planiraju da daljom dekontaminacijom omoguće skori povratak stanovništva u područja oko razorene centrale koja su sada zabranjena za stanovanje i duži boravak.\nIako eventualni povratak stanovništva i sve veća bezbednost poljoprivrednih proizvoda mogu da u narednim godinama ožive ekonomiju prefekture Fukušima koja je veliki proizvođač pirinča, mesa, ribe i voća, ostaje činjenica da teško oštećena nuklearna centrala na njenoj teritoriji predstavlja dugoročnu latentnu opasnost jer je, sa ogromnim količinama nuklearnog goriva i kontaminirane vode u polurazorenim reaktorima i krhkim kontejnerima, ona izuzetno ranjiva u odnosu na jake zemljotrese i cunamije.


Brus ONLINE - Učesnici "Poljoprivrednog foruma 2014" posetili Brus\nUčesnici "Poljoprivrednog foruma 2014" posetili Brus\nOpštinu Brus su posetili učesnici Poljoprivrednog foruma 2014 koji je održan na Kopaoniku pod nazivom "Promovisanje održivog ruralnog razvoja kroz poljoprivredu u zemljama jugoistočne Evrope". Glavna tema ovog foruma bila je poljoprivredni i ruralni razvoj zemalja jugoistočne Evrope u procesu integracija u Evropsku uniju, za period 2014 - 2020. godine.\nNa forumu su vođene diskusije o racionalizaciji poljoprivrede politike i politike ruralnog razvoja na porodičnim farmama, zatim o trgovini poljoprivrednim proizvodima i uslugama kao i razvoj područja. Formulisana je Kopaonik agendu koja pruža smernice za odgovarajuće politike poljoprivrede i ruralnog razvoja u jugoistočnoj Evropi.\nUčesnici foruma su u povratku sa Kopaonika posetili Opštinu Brus gde ih je primio i pozdravio zamenik predsednika Jevtimoje Milovanović i direktor JP Direkcija za poljoprivredu Saša Miljković.\nPosle pozdravne reči zamenika predsednika gosti su postavljali pitanja o stanju rudnika i rudnog bogatstva, poljoprivrednim i turističkim potencijalima opštine Brus kao da li i na koji način Opština pokušava da zadrži mlade na ovom prostoru.


Tanjug 29. aprila 2022. 08:45\nSINGAPUR, 29. aprila (Rojters) – Dolar se blago povukao danas sa 20-godišnjeg maksimuma, ali će april ipak završiti s najvećim mesečnim rastom u deceniji, podstaknut opkladama tržišnih aktera da će američka referentna kamata biti znatno povećana, ali i njihovom zabrinutošću za privredni rast Evrope i Kine.\nAmerička valuta je beležila rast svake nedelje u aprilu, pri čemu je ove sedmice, preciznije u četvrtak, uzletela prema japanskom rivalu na više od 130 jena prvi put od 2002. godine, nakon odluke Banke Japana (BOJ) da ostane pri svojoj politici super niskih prinosa.\nPrema poslednjim raspoloživim podacima sa tržišta, jen se danas trguje na nivou od 130,53 jena za dolar, dok je u četvrtak pao na 131,25 za dolar posle saopštenja BOJ-a da će svakodnevno kupovati neograničene količine obveznica ako bude potrebno. Jen je u aprilu izgubio skoro 7,0 posto vrednosti prema dolaru, što je njegov najgori mesec od novembra 2016, izveštava Rojters.\nDolarski indeks, koji je nakon pada jena dostigao najviši nivo u poslednje dve decenije od 103,93 poena, spustio se danas na 103,40 bodova, a u ovom mesecu je ojačao za više od 5,1 odsto. Ukoliko se održi na tom nivou, to će biti njegov najveći mesečni dobitak od maja 2012.\nEvro, koji je u četvrtak potonuo na 1,05 dolara prvi put u poslednjih pet godina, menja se prema poslednjim podacima na nivou od 1,0526 dolara. Trgovina na azijskoj sesiji ne smanjena zbog državnog praznika u Japanu.\nEvro je pao prema dolaru samo u aprilu za približno 5,0 procenata, dok je od početka rata u Ukrajini 24. februara izgubio skoro 7,0 posto vrednosti u odnosu na dolar.


Kako izgraditi marketing za svoj startap — besplatna online radionica – Startit\nKako izgraditi marketing za svoj startap — besplatna online radionica\nPrva radionica će se održati u utorak, 24. novembra sa početkom u 18 časova.\nStartit Centar Kragujevac organizuje dvodnevnu besplatnu online radionicu 24. i 26. novembra, na temu kako da uspešno izgradite marketing za svoj startap, koju će održati Roland Simon.\nVažno je da tokom osnivanja startapa istražiti tržište i prepoznati kako da se marketinški plasirate. Ono što je najvažnije u tom procesu jeste da upoznate svoju ciljnu publiku, svoje ciljno tržište i njihove potrebe. Ukoliko tu nađete prostora za vašu ideju i vaš startap, tek onda krećete u akciju pokretanja istog.\nTokom dvodnevne radionice fokus će biti dve teme:\nKako izgraditi brend za startap\nutorak, 24. novembra od 18 do 19:30 časova\nčetvrtak, 26. novembra od 18 do 19.30 časova\nRadionica je namenjena svima koji žele da čuju šta sve može doprineti izgradnji marketinga za jedan startap, kako postojeći, tako i budući.\nUslov za učešće na radionici\nPotrebno je poznavanje engleskog jezika kako bi pratili radionice.\nRoland Simon – Marketinški stručnjak sa više od 15 godina iskustva u FMCG, bankarstvu, medijima i maloprodaji. Radio je za svetske vodeće kompanije u industriji gde je razvijao inovativne proizvode, kreirao efikasne kampanje i podstakao održivi rast. Neke od vodećih kompanija za koje je radio su L’Oreal i AholdDelhaize.\nRadionice će se održavati preko online platforme Zoom. Učešće na radionici je besplatno, ali je zbog ograničenog broja mesta potrebno prijaviti se putem ove forme.


ASW Inženjering je do zadovoljnih korisnika došao kvalitetom svojih prozvoda, svojom spremnošću i sposobnošću da te proizvode prilagodi zahtevima korisnika i kontinuiranom podrškom u eksploataciji sistema.\nProizvode kompanije ASW Inženjering koristi veliki broj uspešnih kompanija u regionu. Najznačajnije reference kompanija ASW Inženjering ima u sektoru trgovine, veleprodaje i magacinskog poslovanja, maloprodaje, zatim u sektoru telekomunikacionih usluga i parking servisa. Potvrda naše vrednosti je veliki broj zadovoljnih korisnika naših programa.\nSistem za upravljanje ljudskim resursima\nSaznaj više iz studije slučaja\nSistem za inspekciju vozila\nSistem za obračun i naplatu komunalnih usluga\nKancelarija za veterinarstvo, agencija za obilježavanje životinja\nSystem za identifikaciju i praćenje životinja\nVlada Brčko Distrikt


YUCOM zastupa druge NVO u slučajevima čiji se broj sve više povećava, vrši monitoring slučajeva kao i napada na aktiviste za ljudska prava, u nameri da razvije mehanizme zaštite boraca za ljudska prava u Srbiji. ● Žene u crnom, slučaj napada i uvrede njihovih aktivista Violete Đikanović i Miloša Uroševića. ● Slučajevi pretnji Ženama u crnom putem interneta. ● Slučaj u kome je militantna desničarska organizacija “Svetozar Miletić” podnela tužbu za klevetu protiv 8 NVO (Fond za humanitarno pravo, Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, YUCOM, Žene u crnom, Beogradski krug, Građanske inicijative, Inicijativa mladih za ljudska prava i Centar za kulturnu dekontaminaciju). ● Slučajevi pretnji LGBT organizacijama (Queeria) ● 20 slučajeva govora mržnje u medijima protiv boraca za ljudska prava, NVO, manjina itd.\nPostavio Yucom - 05/01/2015 Pružanje pravne pomoći


U svetu aktuelan rad od kuće, u Srbiji i dalje u povoju | Restart Magazin\nVlada u Berlinu zatražila je nedavno od kompanija u Nemačkoj da omoguće zaposlenima rad od kuće gde god je to moguće. U toj zemlji EU četvrtina svih zaposlenih obavlja radne zadatke upravo iz svojih domova, a kako sada stvari stoje, broj angažovanih na taj način biće i dalje u porastu. U Mađarskoj, trećina zaposlenih sve vreme radi onlajn, a tri četvrtine anketiranih izjasnilo se da bi želeli da tako i ostane bar jedan dan u nedelji.\nU Francuskoj, zemlji u kojoj su nestandardni oblici rada uređeni na zavidnom nivou, otišlo se korak dalje. Tamošnja ministarka za rad Elizabet Born izjavila je pre nekoliko dana da je sada najvažnije da kompanije pojačaju onlajn rad, kako bi se izbeglo novo zaključavanje, sve u cilju borbe protiv širenja kovida 19.\nRojters je preneo da Bornova baš ovih dana planira da se sastane sa predstavnicima iz sektora bankarstva, osiguranja i inženjeringa, a da će tema biti onlajn rad. Kod nas se o tom pitanju niko zvanično ne izjašnjava, iako neprestano raste broj obolelih od korone. Trenutno je na snazi vodič za bezbedan rad od kuće koji, prema mišljenju stručnjaka za radno i uporedno pravo, samo pojašnjava važeće zakone. A Zakon o radu propisuje da je za regulisanje radno-pravnog statusa zaposlenog na radu od kuće neophodno da poslodavac sa njim najpre zaključi aneks ugovora o radu, kojim će se ugovoriti mogućnost obavljanja rada od kuće za određen vremenski period, u skladu sa odlukom o rasporedu radnog vremena koju donosi poslodavac u zavisnosti od potrebe posla.\nU Ministarstvu za rad navode da se tim aneksom definišu prava i obaveze zaposlenog za vreme rada od kuće u skladu sa zakonom. Ipak, tu postoji jedna začkoljica kojom su se detaljnije pozabavili stručnjaci iz NALED-a kada su kreirali ovogodišnju „Sivu knjigu” preporuka za bolji poslovni ambijent u Srbiji. Zbog aktuelne situacije izazvane pojavom virusa korona ponudili su, između ostalog, i 15 posebnih preporuka, označivši ih kovid bedžom. Dve se odnose na oblast uređenja nestandardnih oblika radnog angažovanja i preciznije uređenje rada van prostorija poslodavca.\nNadležni smatraju da je neophodno formalizovati celokupnu situaciju tako što se premeštaj zaposlenog na rad od kuće ne treba više uslovljavati njegovom saglasnošću, naročito ako je priroda poslova takva da se rad može obavljati od kuće, što propisuje zakon.\n– Predlažemo da se Zakon o radu izmeni, i to u članu 50 ili 173, tako što će se propisati da poslodavcu za odluku o tome da zaposleni radi od kuće nije potrebna njegova saglasnost. Kako bi se navedeni problem ublažio do izmena zakona predlažemo da ministar za rad izda mišljenje u vezi sa tumačenjem članova 42, 50 i 173 Zakona o radu na tu temu – navodi se u predlozima „Sive knjige”, koji se odnose na uređenje rada van prostorija poslodavca.\nTime će se, dalje piše, kao validan dokaz o saglasnosti radnika sa ponuđenim uslovima rada smatrati i prihvatanje tih uslova potvrđivanjem putem obične ili elektronske pošte, bez obaveze svojeručnog, odnosno kvalifikovanog elektronskog potpisa.\n– To bi važilo u slučaju proglašenja vanrednog stanja, ali i u drugim situacijama kada se radnik upućuje na rad od kuće, a kada iz opravdanog razloga ili mu priroda posla to ne zahteva, nije u mogućnosti da lično dođe u prostorije poslodavca da potpiše rešenje, aneks ugovora o radu ili bilo koji drugi dokument – navodi se u „Sivoj knjizi”.\nZbog krize izazvane pandemijom, u Srbiji je više od 100.000 radnika dobilo mogućnost da posao obavlja od kuće, naglašavaju predstavnici sindikata, iako u zakonu takva vrsta rada nije jasno definisana u svim njegovim segmentima, a za mnoge ostaje i nerešeno pitanje oko priznavanja i naknade troškova u slučaju trajnog rada od kuće. Dok Ministarstvo za rad podseća da je ovakva vrsta rada omogućena kroz aktuelni Zakon o radu, i to članovima 42 i 50, a to znači da je regulisana samo kao vrsta ugovora o radu i kao povremeno obavljanje poslova od kuće, uz saglasnost zaposlenog i poslodavca, stručnjaci za radno pravo i sindikati napominju da to ipak nije dovoljno dobro definisano niti su time zaštićena prava radnika.\nU dve trećine firmi onlajn rad\nPrema prošlogodišnjem istraživanju koje je „Infostud” sproveo o uticaju pandemije na tržište rada, 40 odsto kompanija primetilo je da je rad od kuće izvodljiv i koristan za dobar deo preduzeća, dok je 23 odsto naglasilo da je ozbiljnije ušlo u digitalizaciju svojih procesa. Takođe, čak oko dve trećine firmi omogućilo je bar delu svojih zaposlenih da radi od kuće, a isti toliki procenat zbog takve odluke nije primetio pad u produktivnosti.\nOko trećine kompanija planira da omogući svojim zaposlenima da rade od kuće i posle završetka opasnosti od epidemije, dok je maltene 40 procenata njih kazalo da će se vratiti normalnim poslovnim procesima i radu iz kancelarije. Onlajn rad najviše je izvodljiv u administrativnim poslovima, dizajnerskim i IT, u komercijali… Prema podacima Mreže za poslovnu podršku od 18 do 20 odsto firmi u Srbiji odlučilo je da njihovi zaposleni rade od kuće.\n← Policija u Mjanmaru pucala u demonstrante, najmanje troje mrtvih\nNovosti: Priveden predsednik FSS Slaviša Kokeza →\n“Zapadni Balkan potreban EU – i obrnuto”


Naslovna Analize i istraživanja Realizovani projekti\nU cilju što kvalitetnijeg sagledavanja stanja najvažnijih institucija bezbednosti saobraćaja (BS) u Srbiji i definisanja preporuka za unapređenje, Agencija za bezbednost saobraćaja (ABS) je naručila projekat ''Benčmarking sistema bezbednosti saobraćaja na nacionalnom nivou, benčmarking institucija i organizacija uključenih u sistem bezbednosti saobraćaja na nacionalnom nivou'' (u daljem tekstu: ''Benčmarking sistema bezbednosti saobraćaja'').\nZaštitni sistem je ocenjivan, polazeći od pet stubova BS koji su definisani Rezolucijom Ujedinjenih nacija o deceniji akcije za BS i Globalnim planom decenije akcije za BS: (1) Organizacija i upravljanje BS, (2) Bezbedniji putevi, (3) Bezbednija vozila, (4) Bezbedniji učesnici u saobraćaju i (5) Aktivnosti posle nezgode.\nU okviru navedenih stubova, definisane su značajne, pripadajuće oblasti. Tako na primer, u okviru prvog stuba, definisano je osam (8) oblasti, i to: Pravni okvir (A1.1), Strateški okvir (A1.2), Finansiranje BS (A1.3), BS zasnovana na podacima (A1.4), BS zasnovana na nauci (A1.5), Safe system approach – Pristup bezbednog sistema (A1.6), Kapacitet i integritet najvažnijih nosilaca/institucija (A1.7) i Uspešnost rada najvažnijih nosilaca/institucija (A1.8)\nU okviru svake oblasti definisani su indikatori učinka. Tako na primer, u okviru prve oblasti prvog stuba (A1.1 - Pravni okvir), definisana su tri (3) indikatora učinka, i to: A1.1.1 - Organizacija i upravljanje BS propisani su Zakonom, A1.1.2 - Osnovane su sve institucije propisane Zakonom i A1.1.3 -Propisani su svi elementi upravljanja BS: praćenje postojećeg stanja, definisanje ciljnog stanja i realizacija upravljačkih mera.\nOvi indikatori su ocenjivani ekspertskom metodom, a zatim je tim za validaciju analizirao rezultate i dao konačne ocene. Ocene su grafički prikazane i protumačene. Za svaki indikator je identifikovana jedna ili više odgovornih institucija.\nKonačno, na osnovu sveobuhvatne analize ocena, imajući u vidu odgovornost institucija, date su preporuke mera u cilju unapređenja sistema BS u Srbiji.\nAgencija za bezbednost saobraćaja je tokom 2016. godine bila naručilac izrade projekta pod nazivom Razvoj softverske aplikacija i metodologije za određivanje opasnih mesta - „crnih tačaka“ na putevima Republike Srbije (u daljem tekstu Projekat). Projekat se sastoji iz dve osnovne celine: definisane metodologije za određivanje potencijalnih „crnih tačaka”, kao i izrade softverskog alata za određivanje „potencijalnih crnih tačaka“. U okviru Projekata je izvršen literarni pregled metodologije za upravljanje „crnim tačkama” u međunarodnim okvirima, kao i pregled dosadašnjih realizovanih projekata za upravljanje „crnim tačkama” na nacionalnom nivou. Na osnovu pregleda literature definisana je metodologija određivanja potencijalnih opasnih mesta: definisan je algoritam određivanja opasnih mesta, data je nacionalna definicija potencijalnog opasnog mesta i opisan je matematički model. Na kraju Projekta je izdvojen spisak 57 potencijalnih „crnih tačaka“, a koje su određene na osnovu podataka iz 2015. godine.\nImajući u vidu da je na osnovu podataka iz 2015. godine, po prvi put, moguće u prostornom smislu kvalitetno odrediti lokacije na kojima nastaju saobraćajne nezgode (beleženje koordinata saobraćajnih nezgoda), to otvara mogućnosti za značajno drugačiji pristup u određivanju određenih „mesta nagomilavanja“ većeg broja saobraćajnih nezgoda. Agencija za bezbednost saobraćaja (u daljem tekstu Agencija) u skladu sa članom 15. Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima („Sl. glasnik RS“, br. 41/2009, 53/2010, 101/2011, 32/2013 – odluka US, 55/2014, 96/2015 – dr. zakon i 9/2016 – odluka US, u daljem tekstu Zakon) predlaže sistem jedinstvene osnove evidentiranja i praćenja najznačajnijih obeležja bezbednosti saobraćaja. Stoga je Agencija imala za cilj da ovim Projektom na nacionalnom nivou uspostavi odgovarajuću metodologiju i način evidentiranja podataka o opasnim mestima.\nIako podaci o „crnim tačkama“ najveći značaj imaju za upravljača puta (kako na nacionalnom, tako i lokalnom nivou) podaci o „potencijalnim opasnim“ mestima, kao i druga obeležja bezbednosti saobraćaja, treba da budu dostupni i najširem krugu korisnika. Projekat je posebno značajan za lokalne samouprave koje nemaju dovoljno kapaciteta (hardverski, softverski i ljudski resursi) za celokupan postupak upravljanja „crnim tačkama“ (potencijalne „crne tačke“ se mogu prepoznati na nacionalnom nivou, a dalja procedura je na nivou upravljača puta na lokalnom novou).\nU narednom periodu (do kraja aprila 2017. godine) se očekuje generisanje potencijalnih opasnih mesta na osnovu dvogodišnjeg perioda (2015. i 2016. godine). Podaci o potencijalnim opasnim mestima će biti objavljeni kroz WEB GIS Aplikaciju Agencije za bezbednost saobraćaja.\nAgencija z bezbednost saobraćaja je realizovala projekat „Benčmarking bezbednosti saobraćaja na lokalnom nivou i uspostavljanje sistema bezbednosti saobraćaja u lokalnim samoupravama“. Projekat je u potpunosti realizovan u okviru Agencije za bezbednost saobraćaja. Projekat predstavlja „pilot projekat“ uvođenja benčmarkinga i uspostavljanja sistema bezbednosti saobraćaja u jedanaest lokalnih samouprava: Kruševac, Kraljevo, Sremska Mitrovica, Šabac, Zrenjanin, Valjevo, Loznica, Kovin, Ub, Čačak i Bogatić. U toku Projekta je utvrđena metodologija za neposredan rad sa lokalnim samoupravama. Prilikom izrade ove metodologije, ideja je da metodologija ujedno bude osnova za kasnije praćenje i vrednovanje rada svih lokalnih samouprava u oblasti bezbednosti saobraćaja, ali i da se omogući transfer znanja i primera najbolje prakse od boljih lokalnih samouprava ka lošijim.\nProjektom je pre svega ostvaren detaljan uvid u funkcionisanje sistema bezbednosti saobraćaja u svim lokalnim samoupravama uključenim u projekat. Uočeni nedostaci, identifikovani problemi, slabosti, potencijal, kao i uspešnost pojedinih lokalnih samouprava su značajni rezultati projekta, važni za dalji rad svake opštine ili grada u Republici Srbiji. Osim toga projekat daje smernice daljeg rada u oblasti benčmarkinga bezbednosti saobraćaja na lokalnom nivou.\nNajvažniji iskorak u odnosu na dosadašnji način sprovođenja benčmarkinga je upravo direktno učešće predstavnika Agencije u radu saveta, kao i direktno prikupljanje podataka od najvažnijih institucija bezbednosti saobraćaja (saobraćajne policije, lokalnog upravljača puta, sastanak sa predstavnicima obrazovnih ustanova i sl.) na lokalnom nivou.\nProjekat je realizovan kroz tri faze i sastoji iz šest poglavlja i dva priloga:\nI poglavlje sadrži uvod u pilot projekat, opis benčmarkinga kao alata u bezbednosti saobraćaja;\nII poglavlje sadrži metodologiju rada na projektu koncept benčmarkinga na osnovu pet stubova bezbednosti saobraćaja i matematički model benčmarkinga primenjen na teritorijama lokalnih samouprava;\nIII poglavlje sadrži definisanje i opis svih indikatora bezbednosti saobraćaja podeljenih u pet stubova bezbednosti saobraćaja;\nIV poglavlje sadrži rezultate benčmarkinga (po stubovima bezbednosti saobraćaja i za svaku lokalnu samoupravu posebno);\nV poglavlje sadrži rezultate zajedničkih aktivnosti stručnog tima Agencije za bezbednost saobraćaja i lokalnih samouprava uključenih u projekat, pre svega lokalnih saveta;\nVI poglavlje sadrži sumirane najznačajnije rezultate istraživanja i rekapitulaciju aktivnosti na projektu;\nI prilog sadrži analize stanja bezbednosti saobraćaja po lokalnim samoupravama uključenim u projekat;\nII prilog sadrži detaljne rezultate benčmarkinga po indikatorima koji nisu prikazani u osnovnom tekstu projekta.\nPilot projekat „BENČMARKING BEZBEDNOSTI SAOBRAĆAJA NA LOKALNOM NIVOU I USPOSTAVLJANJE SISTEMA BEZBEDNOSTI SAOBRAĆAJA U LOKALNIM SAMOUPRAVAMA“ možete preuzeti klikom na link ispod.\nRazvoj kvalitetne baze podataka je jedan od najvažnijih elemenata za uspešno funkcionisanje sistema bezbednosti saobraćaja na putevima. Visok kvalitet i pouzdanost podataka je osnov za izbor dugoročnih mera i aktivnosti koje mogu doprineti smanjenju negativnih posledica saobraćajnih nezgoda. Ovakvim pristupom omogućava se i ocena efikasnosti realizovanih mera koje su primenjene.\nAgencija je u periodu od februara do juna 2014. godine, realizovala projekat nabavke softvera za GIS (GIS – geografsko informacioni sistem). Softver je nabavljen u realizovanom postupku javne nabavke, u skladu sa programom rada Agencije za 2014. godinu. Softver je proizvod američke kompanije ESRI, koja predstavlja lidera ne svetskom tržištu GIS softvera. Nabavljen programski paket je ArcGIS for Desktop Standard (formerly ArcEditor).\nU okviru ovog projekta izvršen je unos dostupnih baza podataka o saobraćajnim nezgodama, kao i unos drugih obeležja bezbednosti saobraćaja, poput indikatora bezbednosti saobraćaja, rizika stradanja u saobraćaju po opštinama Srbije, podataka o lokalnim telima za koordinaciju poslova bezbednosti saobraćaja i sl. Ovim je pokrenut razvoj baze podatka o obeležjima bezbednosti saobraćaja čija je platforma u potpunosti vezana za GIS. Razvoj GIS baze podataka Agencije za bezbednost saobraćaja je osnova za uspostavljanje nacionalne Jedinstvene baze podataka od značaja za bezbednost saobraćaja.\nUneti podaci o saobraćajnim nezgodama i posledicama sadrže geografsku komponentu koju je moguće povezati sa teritorijama opština, okruga i policijskih uprava u Srbiji. Geografski podaci iz registra prostornih jedinica su obezbeđeni od strane RGZ – Republičkog geodetskog zavoda, koji je nacionalni proizvođač geografskih podataka. Ujedno, Agenciji su od strane RGZ-a ustupljeni orto-foto snimci visoke rezolucije (10, 20 i 40cm) za kompletnu teritoriju Srbije, koji se u narednom periodu mogu koristiti za detaljne analize saobraćajnih nezgoda kao i druge potrebe rada u bazi. Važnost orto-foto snimaka će u okviru GIS baze posebno doći do izražaja nakon dobijanja podataka o pozicijama – koordinatama saobraćajnih nezgoda.\nS obzirom da Agencija dobija opšte podatke o saobraćajnim nezgodama i posledicama na mesečnom nivou od Ministarstva unutrašnjih poslova – Uprave saobraćajne policije, omogućeno je prikazivanje podataka o promenama broja i posledica saobraćajnih nezgoda po policijskim upravama u okviru GIS baze. Prikazivanje promena je realizovano kreiranjem „malih“ geobaza, koje se ažuriraju na mesečnom nivou. Na ovaj način vrši se aktuelno, jednostavno i pregledno praćenje stanja bezbednosti saobraćaja po policijskim upravama u Srbiji. Pored toga svi podaci o lokalnim telima za bezbednost saobraćaja se ažuriraju u GIS bazi, od osnovnih podataka da li je opština formirala telo ili ne, pa do podataka o godini osnivanja, predsedniku, kontaktu i sl.\nSvi podaci koji se analiziraju i predstavljaju su u skladu sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti, odnosno u samim analizama i obradi podataka ne koriste se lični podaci i registarske oznake vozila učesnika u nezgodama.\nNakon uspostavljanja nacionalne Jedinstvene baze podataka o obeležjima bezbednosti saobraćaja ovi, ali i mnogi drugi podaci biće dostupni institucijama i organizacijama zaduženim za realizaciju poslova bezbednosti saobraćaja. Takođe, planirano je uspostavljanje nacionalne baze u kojoj će svi subjekti prikupljati i dostavljati podatke, svako iz svoje nadležnosti, koji će opet biti dostupni svim zainteresovanim stranama i građanima Srbije, u skladu sa Zakonom o bezbednosti saobraćaja na putevima. Jednom kada nacionalna Jedinstvena baza podataka bude uspostavljena iodrživa njen dalji razvoj i unapređenje postaće neprekidan proces.\nIzveštaji o aktuelnim pokazateljima stanja bezbednosti saobraćaja iz baze podataka Agencije\nAgencija za bezbednost saobraćaja je 2017. godine nastavila praćenje indikatora performansi bezbednosti saobraćaja u Republici Srbiji, koje je započela 2013. godine, realizacijom projekta: „Revizija postojeće liste najvažnijih indikatora performansi BS, revizija metodologije istraživanja i istraživanje najvažnijih indikatora u 2017. godini“.\nProjekat je realizovan u dve faze. Prva faza je podrazumevala merenje ranije definisanih ključnih indikatora, prema metodologiji definisanoj 2013. godine. Druga faza je podrazumevala reviziju postojeće liste ključnih indikatora bezbednosti saobraćaja i reviziju metodologije za merenje indikatora.\nIstraživanje indikatora u 2017. godini je obuhvatilo utvrđivanje indikatora u vezi sa:\nprekoračenjem brzine i\nvožnjom pod uticajem alkohola.\nIndikatori su istraživani za teritoriju svake od 27 policijskih uprava. Indikatori su mereni na putu u naselju, na putu van naselja i na autoputu. Za svaki analizirani indikator bezbednosti saobraćaja izvršena je agregacija rezultata merenja, tako da su utvrđene objedinjene vrednosti indikatora bezbednosti saobraćaja za Republiku Srbiju za 2017. godinu.\nVrednosti indikatora u vezi sa upotrebom zaštitnih sistema, korišćenjem mobilnih telefona, prekoračenjem brzine i vožnjom pod uticajem alkohola za Republiku Srbiju za 2013, 2014, 2015, 2016. i 2017. godinu, možete preuzeti OVDE.\nVrednosti indikatora bezbednosti saobraćaja, po policijskim upravama, prema istraživanjima u 2017. godini, možete preuzeti OVDE.\nNa osnovu rezultata Projekta pripremljena je brošura „Indikatori performansi bezbednosti saobraćaja u Republici Srbiji za 2017. godinu“ u kojoj se nalaze vrednosti indikatora performansi bezbednosti saobraćaja u Republici Srbiji za 2017. godinu, a brošuru možete preuzeti OVDE.\nUtvrđene vrednosti indikatora performansi bezbednosti saobraćaja dostupne su i u WEB GIS aplikaciji Integrisana baza podataka o obeležjima bezbednosti saobraćaja u Republici Srbiji, koja se nalazi na web adresi: http://bazabs.abs.gov.rs/.\nImajući u vidu da na mreži Železnice Srbije postoji preko 2000 prelaza puta preko pruge, i da preko 20 lica godišnje nastrada u saobraćajnim nezgodama između drumskog i železničkog vozila na putno-pružnim prelazima, Agencija za bezbednost je uočila potrebu da se bezbednost saobraćaja na prelazima puta preko pruge poveća do odgovarajućeg nivoa i tokom 2017. godine je realizovala Studiju Istraživanje stanja bezbednosti saobraćaja u zonama pružnih prelaza. Ovom Studijom je izvršena sveobuhvatna analiza stanja bezbednosti saobraćaja u zonama prelaza puta preko pruge i predložene su mere za unapređenje nivoa bezbednosti saobraćaja u zonama prelaza.\nPredmetni projekat sadrži sledeće:\nPregled domaće zakonske regulative kojom se uređuje upravljanje saobraćajem na putno-pružnim prelazima, održavanje putno-pružnih prelaza i pokretanje i sprovođenje mera usmerenih ka unapređenju bezbednosti saobraćaja na putno-pružnim prelazima. Predstavljene su mogućnosti i ograničenja koja ima upravljač puta, kada su u pitanju mere za unapređenje bezbednosti saobraćaja na prelazima puta preko pruge.\nUporedni prikaz bezbednosti saobraćaja na prelazima puta preko pruge u Srbiji i u zemljama Evropske Unije (prosečan broj saobraćajnih nezgoda i nastradalih lica po pružnom prelazu i sl.).\nSistematičan pregled podataka o prelazima puta preko pruge u Republici Srbiji, (ukupan broj prelaza, broj prelaza prema vrsti osiguranja, prosečan broj prelaza po kilometru pruge i sl.).\nKlasifikaciju i kratak opis postojećih načina obezbeđenja (osiguranja) saobraćaja na prelazu puta preko pruge.\nAnalizu podataka o saobraćajnim nezgodama koje su se dogodile u prethodnih deset godina (2007-2016. godina) na svim lokacijama prelaza puta preko pruge u Republici Srbiji.\nZa 10 najugroženijih prelaza puta preko pruge dat je kratak opis i najvažniji saobraćajni parametri prelaza puta preko pruge, sa predlogom mera za unapređenje bezbednosti.\nPrikaz najvažnijih rezultata istraživanja ponašanja vozača drumskih vozila na prelazima puta preko pruge i to posebno za svaki od posmatranih sistema osiguranja prelaza.\nUtvrđivanje vrednosti indikatora performansi bezbednosti saobraćaja predstavlja osnovu za prepoznavanje problema bezbednosti saobraćaja i preduzimanje mera i aktivnosti za poboljšanje stanja bezbednosti saobraćaja.\nAgencija za bezbednost saobraćaja je 2018. godine nastavila praćenje indikatora performansi bezbednosti saobraćaja u Republici Srbiji, koje je započela 2013. godine, realizacijom projekta: „Istraživanje indikatora performansi bezbednosti saobraćaja za 2018. godinu“.\nIstraživanje je sprovedeno u tri faze. U okviru prve faze (''prolećno istraživanje'') analizirani su indikatori u vezi sa zdravstvenim zbrinjavanjem povređenih u saobraćajnim nezgodama i stanjem voznog parka. Druga faza istraživanja je realizovana u letnjim mesecima, a obuhvatala je istraživanje upotrebe kacige kod vozača i putnika na mopedima i motociklima. Treći deo istraživanja je realizovan u toku jeseni, kada su istraživani indikatori u vezi sa ponašanjem učesnika u saobraćaju.\nIstraživanje indikatora u 2018. godini je obuhvatilo utvrđivanje indikatora u vezi sa:\nZaštitnim sistemima (upotreba sigurnosnih pojaseva, upotreba dečijih auto sedišta, upotreba zaštitnih kaciga),\nUpotrebom mobilnih telefona,\nPonašanjem pešaka u saobraćaju,\nBrzinom (prosečna brzina, % prekoračenja brzine i dr.),\nVozilima (prosečna starost voznog parka, bezbedonosne karakteristike vozila i dr.) i\nZdravstvenim zbrinjavanjem (vreme odziva hitnih medicinskih službi, zdravstveni tretman povređenih u saobraćajnim nezgodama i dr.)\nIndikatori su istraživani za teritoriju svake od 27 policijskih uprava. Indikatori su mereni na putu u naselju, na putu van naselja i na autoputu. Za svaki analizirani indikator bezbednosti saobraćaja izvršena je agregacija rezultata merenja, tako da su utvrđene objedinjene vrednosti indikatora bezbednosti saobraćaja za Republiku Srbiju za 2018. godinu.\nVrednosti indikatora bezbednosti saobraćaja za Republiku Srbiju, koji su istraživani 2013, 2014, 2015, 2016, 2017. i 2018. godine, možete preuzeti OVDE.\nVrednosti indikatora bezbednosti saobraćaja, po policijskim upravama, prema istraživanjima u 2018. godini, možete preuzeti OVDE.\nNa osnovu rezultata ovog Projekta je pripremljena brošura. A brošure sa rezultatima istraživanja indikatora bezbednosti saobraćaja u prethodnim godinama možete preuzeti OVDE.\nUtvrđene vrednosti indikatora performansi bezbednosti saobraćaja dostupne su i u WEB GIS aplikaciji Integrisana baza podataka o obeležjima bezbednosti saobraćaja u Republici Srbiji, koja se nalazi na stranici BAZA PODATAKA.


Zakon o obavljanju plaćanja pravnih lica, preduzetnika i fizičkih lica koja ne obavljaju delatnost\nAko preduzetnik zahteva isplatu gotovog novca sa tekućeg računa, banka je dužna da mu taj novac isplati odmah, bez naknade, s tim da ako je reč o isplati gotovog novca u iznosu većem od 600.000 dinara ili efektivnog stranog novca u iznosu čija je dinarska protivvrednost po zvaničnom srednjem kursu Narodne banke Srbije veća od 600.000 dinara - banka mu sredstva preko 600.000 dinara isplaćuje, bez naknade, najkasnije narednog radnog dana.\nNadzor nad primenom odredaba ovog zakona kod pravnih lica i preduzetnika vrši Ministarstvo finansija - Poreska uprava.\nZa radnje iz stava 1. ovog člana kazniće se za prekršaj i odgovorno lice u pravnom licu - novčanom kaznom od 5.000 do 150.000 dinara.\nZa radnje iz stava 1. ovog člana kazniće se za prekršaj i preduzetnik - novčanom kaznom od 10.000 do 500.000 dinara.\nDo dana početka primene akta iz stava 1. ovog člana primenjivaće se Pravilnik o uslovima i načinu plaćanja u gotovom novcu u dinarima za pravna lica i za fizička lica koja obavljaju delatnost ("Službeni glasnik RS", broj 77/11), ukoliko nije u suprotnosti sa ovim zakonom.\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije", a primenjivaće se od 1. oktobra 2015. godine.


Državljanin Srbije izručen je Sjedinjenim Američkim Državama zbog optužbi da je sa saradnicima prevario investitore širom sveta za više od 70 miliona dolara, izjavio je vršilac dužnosti američkog tužioca za severni okrug Teksasa Prerak Šah.\nKako se navodi u saopštenju objavljenom na sajtu Ambasade SAD u Srbiji, reč je o A. S. (32) kojem je srpska policija stavila lisice na ruke na osnovu američkog zahteva za privremeno hapšenje 24. jula 2020.\nAmerički FBI je 4. februara 2021. sproveo A.S. iz Srbije u severni okrug Teksasa, navodi se u saopštenju postavljenom na sajt Ambasade SAD u Beogradu.\n- Uspešna saradnja u ovom slučaju šalje snažnu poruku da Srbija nije utočište za međunarodne kriminalne aktivnosti - rekao je američki ambasador u Srbiji Entoni Godfri.\nA.S. i više od deset drugih osoba velika porota sa sedištem u Dalasu optužila je za zaveru za vršenje internet prevare i zaveru za pranje novca u julu 2020.\n"NEMOJTE DA JE IZRUČITE!" Majka uhapšene hakerke došla sa Filipina da brani TRUDNU ĆERKU koja je učestvovala u prevari teškoj 70 MILIONA DOLARA\n- Ova prevara od 70 miliona dolara obuhvatila je nekoliko kontinenata, ciljajući američke građane i strance - rekao je vršilac dužnosti američkog državnog tužioca Prerak Šah.\nOn je rekao da je američka vlada ponosna zbog izručenja Stojilkovića u Dalas kako bi se suočio sa pravdom u američkoj sudnici.\n- Američko Ministarstvo pravde neće popustiti u našoj borbi protiv sajber kriminala - rekao je Šah.\n- FBI je opremljen za rad sa našim kancelarijama i partnerima za sprovođenje zakona širom sveta kako bi istražio i demontirao ove složene šeme. Bilo da se investira u gotovini ili u virtuelnu valutu, investitori bi trebalo da izvrše dužnu pažnju i prijave sumnjive aktivnosti vlastima - rekao je Desarno.\nPrema optužnici, osumnjičeni se terete da su pomogli u stvaranju i plasiranju na tržište više od 20 lažnih platformi za investiranje, uključujući "Options Rider", "Bancde Options", "Start Options", "Dragon Mining", "BTC Mining Factor" i "Triniti Mining".\nIz matičnih baza u Kini, Srbiji i drugim zemljama, optuženi su navodno ciljali na investitore širom sveta, uključujući nekoliko na severu Teksasa, navodeći ih da "ulažu" u binarne opcije i rudarstvo kripto valuta.\nNa mreži su svoje platforme za binarne opcije fakturisali kao „svetskog lidera na tržištu binarnih opcija“, hvalili su se prosečnom isplatom od 80 odsto i obećali povraćaj novca od 20 odsto za svaku izgubljenu trgovinu.\nU međuvremenu, na platformama za rudarstvo kriptovaluta tvrdili su da investitori mogu „da kupe bitkoine po polovini tržišne cene“ zbog non-stop rudarstva u objektima širom sveta.\nOptuženi su izmislili profile, zajedno sa imenima i fotografijama, uglavnom ženskog pola, za svoje nepostojeće službenike i ljude koji predsedavaju investicijskim kompanijama. Kako se navodi u saopštenju Ambasade SAD, čak su i koristili lažna imena tokom video konferencijskih poziva kako bi ubedili potencijalne investitore da je kompanija legitimna.\nNakon što su uputili investitore da novac prebacuju preko međunarodnog bankovnog računa, optuženi su navodno obezbedili podatke za prijavu lažnog internet portala za ulaganja, koji je neprestano pokazivao pozitivan prinos na investicije.\nTerete se da su izmišljali trgovačke aktivnosti, istoriju povlačenja i bankovne račune, iako u stvarnosti nije došlo do stvarne trgovine, a takozvani novac za ulaganje korišćen je za pokrivanje ličnih troškova okrivljenih, plaćanje provizija i unapređenje šeme.\nSveukupno, zavera je, kako se sumnja, prevarila investitore širom sveta za više od 70 miliona dolara.\nAko budu proglašeni krivim, A.S. i njegovim saradnicima preti do 20 godina zatvora.\nSjedinjene Američke Države zahvalile su na saradnji Vladi Srbije.\n"Kancelarija za međunarodne poslove Ministarstva pravde pružila je dragocenu pomoć u ovom pitanju", navodi se u saopštenju.