Kako prirodni porođaj utiče na stanje vagine? Ovih 6 stvari se desi većini žena! - Zena.rs\nKako prirodni porođaj utiče na stanje vagine? Ovih 6 stvari se desi većini žena!\nSvako iskustvo je posebno, pa nije nužno da će se ono što se desilo vašoj prijateljici ili rođaki desiti i vama. Ali, ovo su stvari sa kojima se većina žena suočava nakon porođaja.\nPod pretpostavkom da porođaj prođe po planu i ne dođe do nikakvog cepanja ili sličnih komplikacija opet je vrlo verovatno da će se desiti da osećate da vam je vagina opuštenija nakon porođaja. Moguće je da se nikada neće vratiti u stanje u kom je bila pre porođaja, ali za većinu žena to nije nikakav problem.\nMOGUĆE JE DA ĆE VAM SLEDEĆI VAGINALNI POROĐAJ BITI OTEŽAN\nNažalost, komplikacije pri porođaju uopšte nisu retka stvar, pa se veliki broj žena ne oporavi najbolje nakon cepanja međice i zbog toga imaju problem sa narednim vaginalnim porođajem, pa su primorane da se odluče na carski rez.\nUTIČE NA SEKSUALNI ŽIVOT\nAko morate da idete na epiziotomoju, moguće je da će vam to uticati na seksualni život. Ovaj postupak je sve ređi, pa zato dobro proverite postoji li neko drugo rešenje pre nego što se odlučite na epiziotomiju.\nSEKS JE DRUGAČIJI\nSeks nakon porođaja je potpuno drugačiji jer zbog opuštenih mišića nemate osećaj kao pre porođaja. Ali, to je privremena stvar, a mnogo će vam pomoći i Kegelove vežbe.\n15 stvari koje vam niko nije rekao o seksu posle porođaja\nOdgovori na 5 najčešćih pitanja o seksu posle porođaja\nSeks posle porođaja: Strahovi i strepnje svake žene\nSA SVAKIM POROĐAJEM STANJE JE SVE GORE\nŽene koje su imale više vaginalnih porođaja mogu da iskuse tvrdoglavu opuštenost vaginalnih mišića, ali uz dosta Kegelovih vežbi moguće je popraviti stanje. Uvek imajte na umu da je vaše telo stvoreno za rađanje, prema tome, svaku "štetu" je moguće popraviti.\nMOŽE DA IZAZOVE I PROBLEME U SEKSU\nŠavovi nakon porođaja predstavljaju veliku pretnju seksualnom životu, čak i kada se skinu. Oko četvrtina žena koje su posle porođaja završile sa šavovima su iskusile bolan odnos i probleme sa bešikom. U takvim slučajema treba popričati sa lekarima kako biste zajednički pronašli rešenje.\nŽene masovno kupuju ovaj prirodni "lek" za sužavanje vagine: Ginekolozi PREKLINJU da to ne rade jer su posledice OPASNE\nSve više žena ide na MASAŽU VAGINE: Evo šta im se posle toga dešava\nvagina posle porođaja


HomeDRUŠTVOKada i kako rođendan proslavljaju rođeni 29. februara?\nPoseban datum ili dan kao i svaki drugi? Pitali smo ljude rođene 29. februara kada slave rođendan ako godina nije prestupna i kako na to gledaju ljudi u njihovom okruženju.\nFoto: Pixabay/ Cimabue\nMarija Marinković, studentkinja Pravoslavnog bogoslovskog fakulteta u Beogradu, kaže da rođendan proslavlja zavisno od dana koji joj više odgovara – 28. februara ili 1. marta, ali više voli 28. jer je to još uvek februar.\n– Svima bude čudno jer nema nas mnogo koji nemamo rođendan, ali kada ga nemam najbliži prijatelji se trude da mi čestitaju bar porukom tačno u ponoć između 28. i 1. jer taj minut računamo kao 29. Kad sam bila mala nisam mogla da razumem prvo kako to da ću biti punoletna po pravim godinama tek kad budem imala 72 godine, ali kasnije sam i to shvatila, ukazuje Marija.\nU osnovnoj školi se seća da su iz geografije drugari znali za koliko dana se zemlja okrene oko sunca: tačno za 365 dana i 6 sati i da posle četvrte godine ona ima rođendan.\n– Sada se osećam kao drugačija i posebna i dok drugima sa godinama više nije zanimljivo da slave rođendane, ja baš volim moj makar i svake četvrte godine, dodaje ona.\nNikola Drakul, student Fakulteta bezbednosnih nauka u Banja Luci, takođe je rođen poslednjeg dana februara prestupne godine.\n– Rođendan slavim onda kad mojim drugovima i drugaricama odgovara. Njima je to simpatično i oni bi voleli da su tad rođeni, zanimljivo im je. Ja o tome ni ne mislim, osećaj mi je isti, kaže Nikola za portal Danasa.\nAnđela Mihajlović, studentkinja Fakulteta političkih nauka, navodi da joj rođendan\nuvek čestitaju i 28. februara i 1. marta. Sa društvom proslavi uvek prvog najbližeg vikenda, a sa porodicom proslavlja 1. marta jer je tada rođendan i njenom tati pa slave zajedno.\n– Druge osobe to vide kao jako simpatičnu i na neki način posebnu stvar. Kad kažem kada mi je rođendan dosta ljudi ni ne primeti odmah nego tek posle par minuta, uvek pitaju kada da mi čestitaju i kada zapravo slavim rođendan. Kao mala, svake godine bih roditeljima postavljala isto pitanje: “Kako to da sva deca imaju rođendan, samo ja nemam?” A verujem da je i ostaloj deci bilo teško da shvate, dok nismo svi malo porasli, napominje ona.\nDanas, Anđela misli da je baš interesantno što je rođena na ovaj dan i uvek, kako kaže, voli da vidi reakcije ljudi kada za to čuju.\nAnđelka Kolarević, studentkinja Fakulteta organizacionih nauka u Beogradu, rođendan uglavnom\nproslavlja 1. marta, jer kalendarski gledano 28. februara nije bila još rođena pa ne želi ni da proslavlja rođendan ranije.\nDodaje, međutim, da u skladu sa situacijom ume da se vodi i time da poklone rado prihvata oba dana kad već nema svoj pravi rođendan.\n– Što se tiče ljudi iz okruženja, dosta njih ni ne obraća pažnju na datum, neki se iznenade kad čuju, ali dosta ljudi uopšte ni ne shvati o čemu se zapravo radi. Ranije sam se trudila da ljudi zapamte da bi trebalo da mi čestitaju 1. marta, ali sam odustala od toga pa sad kako ko stigne, neka čestita pa nek je i dan ranije – kaže Anđelka.\nS obzirom na to da joj je baš 29. februara rođendan, smatra da sigurno ima nešto posebno u tome jer nema puno i retko se može naići na one rođene tog dana februara.\nMedicinska vaspitačica Danijela Jovanović, s druge strane, r\nođendan proslavlja 28. februara.\n– Većina ljudi kaže da sam posebna, ne može svako biti rođen na taj dan. Kao mala sam uvek plakala kad mi kažu da nemam rođendan. Mojim drugarima nije bilo jasno kako nema 29. februara svake godine i kako ja nemam rođendan ako ga slavim svake? Na ovo gledam kao na dan sa interesantnim datumom, ništa posebno, priča Danijela.\nKornelija Szabo, angažovana na Fakultetu za medije i komunikacije u Beogradu, kaže da je njen\nrođendan malo specifičniji od samog 29. februara zato što nije samo njen, već ga deli ga sa sestrom bliznakinjom.\nNjoj je, objašnjava, pre svega poseban, jer njena sestra poslednjih osam godina ne živi u Srbiji, a njihov dogovor je da – kada imaju rođendan – taj 29. februar uvek proslave zajedno, gde god se u svetu u tom trenutku nalazile.\nTako je i ovog 29. februara čeka da doleti u Beograd, da podele taj dan.\n– Ostalih godina rođendan biramo po raspoloženju, iako ga, da se ne lažemo, poslednju deceniju uglavnom određuje algoritam na Fejsbuku (ako, na primer, izabereš da slaviš 1. marta a tvojim prijateljima stigne notifikacija da ti je rođendan 28. februara, htela ne htela rođendan traje dva dana). Oni najbliži u našim životima uvek i bez izuzetka čekaju ponoć između 28. februara i 1. marta da nam čestitaju rođendan, ukazuje Kornelija.\nPrema njenim rečima, ono što je drugačije kada si rođen 29. februara jeste i da se, čak i pre ere društvenih mreža, skoro svi koje u životu upoznaš sete tvog rođendana, bez obzira na to koliko ste bliski.\n– Naravno da ne mislim da me to što sam rođena 29. februara na bilo koji način čini posebnom, ali verujem da je svaki povod da pokažemo to „prestupno“ više pažnje i ljubavi ljudima sa kojima delimo život poseban. Pa tako, srećan vam svima rođendan, ističe Kornelija.


Mitsubishi ipak ostaje u Evropi, proizvodnja u Francuskoj? - Auto Republika\nKako javlja Financial Times, preostala dva člana franko-japanske alijanse, ubeđuju Mitsubishi da ne napušta evropsko tržište.\nMitsubishijeva budućnost na Starom kontinentu je pod znakom pitanja, a sadašnji razvoj događaja sa obrtima mogao bi se svrstati u red sapunica. U julu prethodne godine, rukovodstvo ove marke tvrdilo je da u potpunosti odlaze iz Evrope i da će se fokusirati na tržišta u Aziji. Onda je na jesen 2020. godine stigla informacija da će restilizovani Eclipse Cross ipak doći na Stari kontinent.\nFinancial Times sada tvrdi da Renault i Nissan vrše pritisak na Mitsubishi da ne napušta ovdašnje tržište. Umesto toga, japanska marka bi trebalo da prepusti proizvodnju svojih modela za Evropu Renaultu koji bi ih montirao u svojim fabrikama u Francuskoj. Za sada nema informacija o tome koji bi automobili mogli da budu predmet saradnje Renaulta i Mitsubishija, odnosno šta bi se moglo proizvoditi u Francuskoj?\nPreliminarni dogovor je navodno već postignut 22. februara, ali bi trebalo da bude potvrđen na Upravnom odboru kompanije 25. februara. Kako piše FT, Mitsubishi je vrlo zabrinut zbog mogućeg velikog pritiska francuske vlade na taj brend, kao i da se ovaj potez vidi kao inicijativa Renaulta, odnosno same Republike Francuske, kako bi se obezbedili novi modeli za proizvodnju u toj zemlji.\nUkoliko japanski brend ostane prisutan u Evropi, onda definitivno možemo očekivati da na naš kontinent stigne i nedavno predstavljena nova generacija Outlandera. Uostalom, i odlazeći Outlander je dugo godina bio jedan od najprodavanijih PHEV modela na Starom kontinentu.\nViše informacija o tome da li će Mitsubishi zaista o(p)stati na evropskom tržištu biće dostupno u narednim danima.\ntags: francuska mitsubishi renault-nissan-mitsubishi\nprevious Citroenova nova limuzina proizvodiće se samo u Kini\nnext Šef BMW-a: Tesla ne može održati ovakav rast\nOna fora kad kažeš: Ma neću, što da se ja z…bavam, dosta mi je svega… A onda tek počinju s druge strane da te ubjeđuju, popuštaju, ugađaju…\nNije loša strategija 🤣


RTS :: Moravski koridor do kraja marta 2024. godine, od Čačka do Niša za sat i po\nEkonomija Moravski koridor do kraja marta 2024. godine, od Čačka do Niša za sat i po\nponedeljak, 29. mar 2021, 10:42 -> 19:35\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obišao je radove na izgradnji deonice auto-puta od Pojata do Kruševca, u okviru budućeg Moravskog koridora koji će spojiti auto-put Beograd–Niš sa auto-putem "Miloš Veliki". Najavio je da će auto-put biti gotov za tri godine, te da će se od Čačka do Niša stizati za sat i po.\nAleksandar Vučić je obišao radove na mostu preko Južne Morave kod Stalaća, koji će biti dug 248 metara.\nPredsednik je se u razgovoru sa predstavnicima izvođača radova, američko-turskim konzorcijumom Behtel Enka, razgovarao o dinamici radova za pojedine sekcije, rokovima i rešavanju problema na gradilištu.\nVučić je kazao da po ugovoru prva dva sektora (od Pojata do mosta preko Južne Morave i do mesta Makrešane) rok do septembra 2022, ali i zatražio od izvođača i dobio obećanje da će radovi biti ubrzani i završeni do kraja 2021.\nKada je reč o trećem sektoru na deonici Pojate–Kruševac, do mesta Koševi da počnu radovi do maja ili juna.\nTakođe, rekao je da očekuje da do kraja marta 2024. bude završen ceo Moravski koridor.\n"Ovo će biti značajan auto-put za nas, prvi digitalni auto-put, veliki broj ljudi živi na tom području", istakao je Vučić.\nZatražio je od ministra Momirovića da se ubrza procedura izdavanja viza za radnike kako bi mogli da se ubrzaju radovi.\n"Ljudi ovde čekaju puteve, a ne da li će neki ćata da potpiše vizu za radnike, pa umesto za jedan dan da izda vizu, to traje tri meseca", rekao je Vučić ministru Momiroviću.\n"Ne interesuju me vaše procedure", dodao je Vučić.\nNa mostu preko Južne Morave kod Stalaća trenutno se radi na stubovima i naglavnim gredama na obalama sa obe strane, a kasnije će da krenu radovi i na stubovima u koritu reke.\nNa prvoj deonici od Pojata do Kruševca paraleleno se grade četiri mosta.\nMoravski koridor za tri godine, Niš–Čačak biće za sat i po\nPredsednik Srbije najavio je da će ceo taj auto-put od 112 kilometara od Pojata do Preljine biti završen za tri godine i da će tada moći da se stigne od Čačka do Niša za najviše sat i po, a od Kraljeva do Niša za sat i 15 minuta.\n"Verujem da ćemo do kraja godine odnosno do januara 2022. imati gotov auto-put od Pojata do Kruševca do mesta Makrešane", rekao je Vučić nakon obilaska radova na mostu preko Južne Morave kod Stalaća, koji će biti dug 248 metara.\nVučić je rekao da je mnogo ljudi angažovano na tom gradilištu i pohvalio izvođača Behtel Enku.\nNapomenuo je da je vodostaj Morave tu viši za dva metra i da je celo područje imalo problema sa poplavama.\nPredsednik je naglasio da će država samo za regulisanje vodotokova duž Moravskog koridora iz budžeta platiti 200 miliona evra.\n"Da je neko pre govorio da će država biti u stanju to da uradi, rekli bi da su to fantazmagorije", istakao je Vučić.\nKazao je da je država u Moravski koridor do sada investirali što kroz avanse i na drugi način 210 miliona evra srpskih para iz budžeta.\nVučić kaže da je 80 odsto gotova eksproprijacija zemljišta i da je ostalo da taj posao završe još Trstenik i Vrnjačka Banja.\nMoravski koridor će, ističe, povezati sve velike gradove u tom delu Srbije, kao i Vrnjačku Banju, koja je po broju turista pretekla Zlatibor i Kopaonik. Do Vrnjačke Banje moći će da se stigne za oko sat i po od Beograda.\nVučić kaže da će zahvaljujući Moravskom koridoru to područje postati "Meka i Medina" za investitore.\nNapomenuo je da je već sada skočila cena izdavanja stanova u Kruševcu sa 150 na više od 300 evra.\nUskoro kreće izgradnja deonice Adrani–Mrčajevci\nVučić je, na pitanje da li će da počne izgradnja auto-puta na trasi Čačak–Karaljevo, što je obećano za ovu godinu, istakao da uskoro kreće, kako je rekao, sektor tri, sekcija osam, a kasnije i sekcija devet.\n"Adrani–Mrčajevci kreće već za mesec dana", objasnio je predsednik i istakao da je za Adrane važno uređenje vodotoka, jer su plavili svaki put.\nNa pitanje šta je sa obnovom mostova koji su srušeni tokom poplava 2019. godine, uz konstataciju da su samo tri napravljena, Vučić je rekao da mu je najvažnije što je u Sirči izgrađen most, što je obećao ranije.\n"Proveriću sam šta je sa ostalim mostovima. Pre nego što dođem u Kraljevo, građani će moći da vide da smo spremni da obnovimo mnogo više", rekao je Vučić i dodao da će se nastojati da se obnovi što je moguće više.\nNaglasio je da spajanje autu-putem Čačak–Kraljevo znači mnogo, i da posle ostaje da se poprave putevi.\n"Zatim ćemo moći da maštamo i pokušamo da proširimo put ka Raški i Novom Pazaru. A Novi Pazar će dobiti vezu preko Požege, Arilja i Ivanjice. Čitav južni i jugozapadni deo zemlje biće povezan sa centralnim delom", naglasio je predsednik\nAmbasadori SAD i Velike Britanije, Entoni Godfri i Šan Meklaud, izrazili su zadovoljstvo napretkom radova na Moravskom koridoru uprkos pandemiji, izgradnji mosta preko Južne Morave kod Stalaća, na trasi puta dugog 113 kilometara i ocenili da će zahvaljući toj investiciji privreda Srbije biti još jača.\n"Privreda Srbije bila je jaka na početku pandemije, a biće jaka i posle nje zahvaljujući mudrim investicijama Vlade Srbije u budućnost zemlje", rekao je Godfri.\nInvestiranje u auto-puteve koje podstiče i ekonomiju, pomoći će da Srbija postane bitan faktor na Balkanu i da se u Srbiji poveže više od pola miliona ljudi, rekao je Godfri.\nDodao je da će izgradnja auto-puta pogurati rast više od 20.000 malih i srednjih preduzeća.\nOptički kablovi duž cele trase auto-puta biće digitalna kičma čitavog regiona, a to će značiti brzi internet i bolju komunikaciju s celim svetom, rekao je ambasador SAD, koji je predsedniku Srbije iskreno zahvalio na pozivu da prisustvuje ovom obilasku i zato što projektu pridaje veliku pažnju.\nDodao je da je ponosan na saradnju sa Vladom Srbije i zahvalio državnom vrhu Srbije što je obezbedio i vakcine za sve radnike kompanije Behtel, koja radi na tom projektu.\nZahvalio je Vladi Srbije i na tome što su za realizaciju projekta izabrali svetski uspešnu firmu Behtel, koja ima zadatak i znanje da izgradi taj auto-put.\nAmbasadorka Meklaud izrazila je zadvoljstvo time što može da vidi napredak projekta, i dodala da joj je veliko zadovoljstvo da Britanija podržava razvoj infrastrukture u Srbiji.\n"Izuzetno je važno je da tako važni projekti budu građeni sa visokim standardima uključujući i one ekološke. Drago mi je što možemo da pomognemo", rekla je ambasadorka Meklaud.\nDodala je da Velika Britanija i Srbija zajednički rade na jačanju trgovinskih i ekonomski veza i produbljivanju svih ostalih vidova saradnje.\nDobra dinamika radova\nUbrzali smo radove na Moravskom koridoru u skladu s nalogom koji smo dobili od predsednika Vučića, i verujem da ćemo najkasnije za godinu dana imati auto-put do Kruševca, izjavio je direktor "Koridora Srbije" Aleksandar Antić.\n"U ovom trenutku radovi se odvijaju dobrom dinamikom. Uspeli smo da proteklih meseci smanjimo kašenja, intenziviramo radove, a o tome govori činjenica da smo sredinom novembra imali radove samo na mostu preko pruge Beograd–Niš, a danas imamo radove na 18 tačaka samo u sektoru 1", rekao Antić.\nDodao je kako se intenzivno radi na prvoj deonici od Pojata do Kruševca dugoj 24 kilometra.\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović podsetio je da se, osim izgradnje auto-puta, radi na regulaciji dela toka Južne Morave i njenih pritoka, ali je naglasio i privredni značaj Moravskog koridora.\n"Ovo je jedan ozbiljan put koji će spojiti Preljinu i Požegu gde je locirano verovatno najviše malih i srednjih preduzeća. Ovaj auto-put kada bude završen omogući će rast tog sektora, veće plate ljudima, dolazak novih fabrika", rekao je ministar Momirović.\nPrvi digitalni auto-put\nČitava dužina Moravskog koridora od Pojata do Preljine je 112 kilometara, a prva deonica ovog auto-puta od Pojata do Kruševca je 28 kilometara.\nRadove izvodi tursko-američki konzorcijum Behtel Enka, s kojim je potpisan ugovor za izgradnju ovog auto-puta vredan 745 miliona evra.\nTo će biti prvi digitalni auto-put, jer će duž njegove trase biti postavljeni optički kablovi i digitalna oprema koji će omogućiti besplatan bežični internet i najmoderniji system urpavljanja saobraćajem.\nTokom izgradnje koridora biće regulisan tok Južne Morave i njenih pritoka u dužini od 68 kilometara.\nAuto-put je projektovan za brzinu do 130 kilometara na sat, imaće 11 petlji, 71 most, 23 nadvožnjaka, pet podvožnjaka i 31 propust.\nMoravski koridor povezaće tri okruga: Rasinski, Raški i Moravički, sa koridorima 10 i 11. Povezaće sve veće gradove centralne Srbije između Pojata i Čačka – Kruševac, Kraljevo, Trstenik i Vrnjačku Banju.\nMoravski koridor čine tri deonice: Pojate–Kruševac u dužini od 27,83 kilometra, Kruševac–Adrani dužine 53,88 kilometara i Adrani–Mrčajevci–Preljina dužine 30,66 kilometara.


Trodnevna žalost u Novom Sadu | Autonomija\nU Novom Sadu od danas je na snazi trodnevna žalost, zbog tragedije u kojoj je šestoro mladih ljudi poginulo u požaru u diskoteci „Kontrast”.\nObeležavanje dana žalosti podrazumeva prilagođavanje medijskog informisanja, programa ustanova kulture i sportskih manifestacija, a zabranjeno je održavanje programa zabavnog karaktera na javnim mestima, saopštilo je Gradsko veće.\nU ime Grada Novog Sada, gradonačelnik Igor Pavličić izrazio je najdublje saučešće porodicama nastradalih.\n„Novi Sad je nem od bola zbog stravične tragedije koja nas je zadesila. Nema reči koje bi opisale osećanje tuge zbog nenadoknadivog gubitka šestoro mladih ljudi. Grad će pružiti maksimalnu podršku unesrećenim porodicama”, rekao je Pavličić.\nNekoliko stotina građana Novog Sada okupilo se u nedelju uvecce na Trgu slobode, gde su palili sveće i polagali cveće za postradale.\nU požaru su poginuli Marina Aničić (25) iz Čuruga, Tamara Miladinović (25) iz Novog Sada, Milena Dalmacija (26) iz Futoga, državljanin BiH sa prebivalištem u Novom Sadu Zoran Ignjatović (28), Marko Pavlović (29) iz Kragujevca i Renato Vuković (21) iz Kikinde.\nU požaru su lakše povređeni Vesna Ignjatović (29), Nevena Grbić (26), Maja Blagojević (24) i Siniša Radojević.\nMinistar policije Ivica Dačić ranije je izjavio da su se žrtve najverovatnije ugušile dimom u toaletu diskoteke.\nVlasnik diskoteke “Kontrast” Alojz G. (68) i zakupci tog lokala Slaviša S. (46) i Dejan R. (36) uhapšeni su u okviru istrage o uzrocima požara, a terete se da nisu sproveli zakonske mere zaštite od požara i da su time počinili teško delo protiv opšte sigurnosti.\nOdržana komemoracija žrtvama požara\nU Skupštini grada Novog Sada danas je održana komemoracija u znak sećanja na šestoro mladih koji su poginuli u požaru u diskoteci “Kontrast”.\nPrisustvovale su i porodice poginulih, a u Velikoj sali skupštine nije bilo dovoljno mesta za sve građane koji su došli na komemoraciju.\nGradonačelnik Novog Sada Igor Pavličić rekao je na komemoraciji da će se gradske vlasti založiti da krivičnu odgovornost snose svi oni koji su doprineli tragediji.\nPrema preliminarnim nalazima istrage, do požara je došlo usled preopterećenosti strujnih kablova, koji su se nalazili ispod bine u diskoteci.\nRektor Novosadskog univerziteta Miroslav Vesković rekao je da su žrtve požara „naša deca”, odnosno studenti Novosadskog univerziteta.\n„To su lica koja pamtim, deca koja su imala sjajne karijere i kako to uvek biva, otišla su naša najbolja deca. Ponosni smo što smo ih imali”, rekao je Vesković.\nDodao je da je Srbija u požaru u Novom Sadu nepovratno izgubila svoje talente i poručio da su sve institucije „pale na ispitu” i da sada svi treba da učine sve da se ovakve nesreće više ne bi ponavljale.\nZa nepunih pet godina 17 žrtava požara\nZa nepunih pet godina, u požarima u ugostiteljskim objektima i hotelima u Novom Sadu je poginulo 17 osoba.\nTroje ljudi nastradalo je u požaru u hotelu Putnik u centru grada, u decembru 2007. godine. Za taj požar se sumnjalo da je podmetnut, ali još uvek niko nije odgovarao usled nedostatka dokaza.\nU februaru 2008. godine osam mladih ljudi je stradalo, nakon što je izbio požar u kafiću „Laundž” u centru grada.\nDo požara je došlo kada je jedan od posetilaca zapalio zavesu, a vatra se munjevitom brzino proširila po kafiću.\nZa ovaj požar odgovarali su neposredni počinioci, ali su porodice žrtava negodovale jer niko od nadležnih nije odgovarao za izostanak protivpožarne zaštite u „Laundžu”.\nU preksinoćnom požaru u diskoteci „Kontrast”, koja se nalazi dva kilometra od centra grada, poginulo je šestoro mladih ljudi.


AUTO SEDIŠTA GRUPE 0/0+ – “jaje” sedište – Udruženje RODITELJ\nby Roditelj 09/02/2019 30/03/2020 06697\nPred dolazak nove bebe u porodicu, budući roditelji se suočavaju sa nizom dilema, a jedna od najvažnijih je u čemu novog člana odvesti kući iz porodilišta. Nažalost, kod nas još uvek postoje strahovi vezani za položaj bebine kičme u dečijem auto sedištu, pa roditelji pribegavaju alternativnim, a zapravo veoma opasnim rešenjima, kao što su nosiljka ili držanje bebe u rukama.\nJedini ispravan izbor je auto sedište grupe 0/0+, takozvano “jaje“. Sedište grupe 0 odgovara bebama do 10 kg, dok ono grupe 0+ može da se koristi do 13 kg.\nOva sedišta se uvek postavljaju obrnuto od smera vožnje i mogu se koristiti na zadnjem i prednjem sedištu automobila, mada je zadnje sedište znatno bezbednije. Ukoliko ga ipak postavljate na suvozačevo sedište, obavezno isključite vazdušni jastuk, jer bi on u sudaru mogao da se aktivira i povredi bebu. Ako mogućnost isključivanja vazdušnog jastuka ne postoji, jaje popostavite na zadnje sedište automobila.\nAuto sedišta okrenuta obrnuto od smera vožnje pružaju veću zaštitu od onih okrenutih u smer vožnje, pa je najbolje dete zadržati u toj poziciji što je duže moguće. Minimalni uslovi za okretanje u smer vožnje su: 15 meseci, 10 kg i samostalan hod. Dok dete ne ispuni sva tri uslova, treba ga zadržati u smeru obrnutom od smera vožnje.\nImajte u vidu da dete nije preraslo auto sedište grupe 0/0+ kada noge dodirnu naslon klupe automobila. Noge ne igraju nikakvu ulogu u sudaru i bebama ne smeta da budu savijene. Dete je preraslo jaje kada dostigne maksimalnu težinu naznačenu na samom sedištu, u zavisnosti od grupe (10, odnosno 13 kg), ili kada vrh bebine glave dođe do 2 cm ispod vrha sedišta.\nPri postavljanju auto sedišta, uvek pažljivo pročitajte uputstva proizvođača, a posebnu pažnju obratite na položaj ručke za nošenje sedišta, jer se ona na nekim sedištima spušta pri montiranju, a na drugima treba da ostane podignuta.\nSedište uvek vežite prema uputstvu proizvođača, a zatim ga jako utisnite u naslon klupe automobila, istovremeno vraćajući pojas nazad u kućište. Ukoliko ste dovoljno jako zategli sedište, ono se neće pomerati više od 2 cm kada ga prodrmate levo-desno.\nKada se dete vozi u auto sedištu ove grupe, odnosno obrnuto od smera vožnje, trake pojasa koje izlaze kod ramena bebe treba da budu u nivou, ili malo ispod bebinih ramena, pa budite sigurni da ste pojas provukli kroz odgovarajući prorez. Ako trake izlaze iznad bebinih ramena, spustite pojas za jedan prorez niže.\nDete u auto sedište stavljajte bez jakne i debelih džempera, jer je to jedini način da se pojas čvrsto zategne i da ne sklizne sa ramena u slučaju naglog kočenja ili sudara. Ne plašite se – dete se neće prehladiti. Kada je jako hladno, detetu obucite jaknu do auta, sačekajte da se ugreje i onda skinite jaknu, stavite dete u auto sedište i čvrsto vežite. Pojas je dovoljno zategnut ako između detetove ključne kosti i pojasa možete da provučete samo jedan prst, ili ako trake pojasa ne možete da uštinete po dužini.\nAko se i dalje plašite da je detetu hladno, kada završite sa vezivanjem pokrijte dete, ili mu obucite jaknu naopako, tako da leđa jakne budu na stomaku.\nZa novorođenče, auto sedište ove grupe se postavlja pod uglom od 45° u odnosu na podlogu , kako bi njegova kičma bila u prirodnom položaju, a pluća otvorena tako da može neometano da diše. Kod nekih automobila, sedište je previše nagnuto, pa ćete taj ugao postići tako što ćete ispod dečijeg sedišta u delu gde su noge postaviti urolani peškirić.\nNa tržištu postoje i auto sedišta sa bazom, ali kod njih takođe može da postoji problem sa podešavanjem ugla, pa bi svakako bilo zgodno da auto sedište prvo isprobate u automobilu, jer se može desiti da svakako morate da ga postavite bez baze dok beba ne poraste dovoljno da može da bude pod uglom od 60°.\nI za kraj – niko od nas ne računa na nezgode kad dete stavlja u automobil, ali one se, nažalost, dešavaju, ma koliko se mi trudili da budemo pažljivi u saobraćaju. Uvek vežite svoje dete, čak i do prve prodavnice ili vrtića, jer nikada ne postoje garancije da se na kratkim relacijama ništa neće dogoditi.\nUkoliko vam je potrebna pomoć ili konsultacija oko vašeg auto sedišta možete se obratiti našim savetnicama na mail: https://www.roditelj.org/kontakt/\nSlike su preuzete sa sajta:\nauto-sedištabezbednost dece u saobraćajugrupa 0novorođenčesavetnice za auto sedišta\nSaopštenje Udruženja Roditelj povodom Strategije za podsticaj rađanja\nRoditelj 13/03/2007 13/02/2010


RTS :: Vojna gimnazija obeležila školsku slavu\nDruštvo Vojna gimnazija obeležila školsku slavu\nčetvrtak, 27. jan 2022, 16:51 -> 17:15\nMinistar odbrane Nebojša Stefanović prisustvovao je obeležavanju školske slave - Svetog Save u Vojnoj gimnaziji u Beogradu i poručio da Svetom Savi, koji je simbol naše nacije, dugujemo da budemo bolji, čuvamo jedni druge, budemo složni i da tako postižemo nove uspehe za Srbiju.\nČestitajući slavu učenicima i rukovodstvu Vojne gimnazije i Srednje stručne vojne škole "1.300 kaplara" i sveštenicima Srpske pravoslavne crkve, Stefović je podsetio da je Sveti Sava bio utemeljivač i srpske škole, srpske države i srpske crkve, navodi se u saopštenju Ministarstva odbrane.\n"Bio je ratnik koji je nosio ljubav u svom srcu i koji se borio za dobrotu i pravdu, neko ko je mirio zaraćenu braću, skromni putnik koji je osvetljavao put svojoj državi u nekim jako teškim vremenima. Sveti Sava simbol je naše nacije i to nikada ne smemo da zaboravimo", rekao je Stefanović.\nDodao je i da ne smemo da zaboravimo da ga se setimo svake godine, baš kao što ne smemo da se odreknemo ni svih onih drugih značajnih ličnosti u našoj istoriji koje su učinile da Srbija bude danas ovakva kakva jeste.\n"Dugujemo im da i sami uradimo nešto za našu zemlju, da budemo i skromniji i bolji, da čuvamo jedni druge i da budemo složni i da tako postižemo nove uspehe i rezultate za našu Srbiju", rekao je Stefanović.\nMinistar je učenicima vojnih škola poručio da je ponosan na svakoga od njih i zahvalio im se što su za svoju profesiju izabrali častan vojnički poziv.\n"Biti vojnik naše zemlje posebna je stvar. Nije to posao, to je nešto što morate da osećate u srcu. I zato hoću da vam se zahvalim što ste odabrali da budete u stroju slavnih, svih onih vojnika koji su zadužili našu Srbiju i učinili da mi danas budemo slobodni", rekao je ministar.\nObred rezanja slavskog kolača, po blagoslovu patrijarha Porfirija, vodio je otac Branislav Kedžić, profesor beogradske Bogoslovije uz sasluženje vojnog sveštenstva.\nOtac Branisav Kedžić je u svojoj besedi podsetio da je Sveti Sava tokom svog života brinuo o spasenju ne samo sopstvene duše, nego i o spasenju duše svoje porodice, čitavog srpskog roda i svih ljudi na svetu.\nNačelnik Vojne gimnazije, kapetan bojnog broda Miroslav Ćitić, podsetio je da se Savindan kao školska slava obeležava još iz vremena Kneževine Srbije, duže od 180 godina.\nIstičući prosvetiteljsku misiju Svetog Save i uticaj koji je imao na obrazovanje naroda, Ćitić je naglasio da su poruke kojima se danas rukovodi vojno školstvo i "Znanje je naše oružje" i "Dela, a ne reči", zapravo svetosavske.\n"Vi ste častan oficirski poziv odabrali sa 14 godina. Znam da ćete držati barjak otadžbine Srbije i barjak Svetosavlja čvrsto kao što rodonačelnik svetorodne dinastije veliki župan Stefan Nemanja drži mač u ruci gledajući ka Savinom hramu na Vračaru", rekao je načelnik Vojne gimnazije.


Beneficirani radni staž bez umanjenja penzije - Radio televizija Bor\nBeneficirani radni staž bez umanjenja penzije\n02. sep, 2018.\nBOR - Svim radnicima koji su u toku radnog veka imali beneficirani radni staž najkasnije do kraja godine, biće ukinuti kazneni poeni za odlazak u prevremenu penziju, a postoji mogućnost da ove odredbe stupe na snagu već od prvog oktobra, kažu u Ministarstvu za rad i zapošljavanje.\nProblem koji je do sada najviše mučio rudare, policajce, vojnike i vatrogasce, zanimanja koja zbog rizika koji podrazumevaju, imaju najviše beneficiranog staža, time bi trebalo da bude rešen.\nPo važećem zakonu, bez obzira na to što im se na 12 meseci rada računalo 18 meseci staža, oni sa 40 ili 45 godina radnog staža nisu mogli da odu u punu penziju jer uglavnom nisu ispunjavali drugi uslov, odnosno 65 godina starosti i imali su umanjenje zbog prevremenog odlaska u penziju. Tako se rudarima dešavalo da imaju isti broj godina života i radnog staža, a da ipak nemaju uslov za punu penziju.\nNovim odredbama predviđeno je da im se za broj godina koje imaju u beneficiji, umanjuje starosna granica. To praktično znači da ukoliko zaposleni sa beneficijama ima 45 godina radnog staža, od kojih 15 beneficirani, može da ode u penziju sa 50 godina života, bez umanjenja penzije.\nSindikati koji okupljaju rudare u Boru nekoliko puta su isticali ovaj problem kao jedan od najvažnijih za rudare, a Uredba koja bi trebalo da ispravi zakonsku nelogičnost i nepravdu koja sada važi trebalo bi da bude uskoro usvojena. Njena primena odnosiće se i na radnike koji su već otišli u penziju sa beneficiranim stažom i sada imaju umanjenje. Penali će biti ukinuti, ali se razlika neće isplaćivati retroaktivno, već će se primenjivati od dana stupanja na snagu Uredbe.\nZa one koji su otišli u prevremenu penziju iz drugih razloga penali ostaju, kažu u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, a Uredba se neće primenjivati ni na preduzeća koja su restrukturiranju.\nPrema Zakonu o radu, staž sa uvećanim trajanjem, odnosno beneficijama, utvrđuje se osiguranicima koji rade na radnim mestima, odnosno poslovima na kojima je rad naročito težak, opasan i štetan za zdravlje i pored toga što su primenjene sve zaštitne mere. Takođe i tamo gde je obavljanje profesionalne delatnosti ograničeno dostizanjem određenih godina života ili na kojim zbog prirode i težine posla fiziološke funkcije opadaju i onemogućavaju njegovo dalje uspešno obavljanje.\nSvečani ispraćaj u penziju\n"Milenijalci pišu - uloga mladih u razvoju rudarske industrije u Boru"\nSidikat rudara obeležio slavu\nMajdanpečki rudari „prebacili“ majski plan\nVremenski uslovi umanjili proizvodnju na Kriveljskom kopu\nSindikat rudara Srbije obeležio slavu\nViše iz ove kategorije Dugovanja građana za komunalne usluge u Boru manja za šest miliona »


Udovičić i Mali u akciji prolećnog čišćenja Beograda | Ministarstvo omladine i sporta\nUdovičić i Mali u akciji prolećnog čišćenja Beograda\nDatum: 03.04.2015 | Kategorija: Aktivnosti, Omladina,\n,,Svako od nas ima obavezu prema mestu u kojem živi i prema svojim sugrađanima. Obeshrabruje činjenica da u 21. veku uopšte ima potrebe da se apeluje na ljude da vode računa o svojoj okolini. Upravo ljudski nemar je, ipak, ono što naše ulice i reke pretvara u deponije, dovodi do zapušavanja kanala, koji se izlivaju usled svake kiše“, rekao je ministar omladine i sporta, Vanja Udovičić.\nVelika prolećna akcija čišćenja Beograda zvanično je počela u četvrtak, 2. aprila i trajaće do 1. maja. Gradonačelnik Beograda, Siniša Mali, i ministar omladine i sporta Vanja Udovičić, priključili su se akciji u Radničkoj ulici na Čukarici.\n,,Svakim bačenim otpatkom, ne samo da se pokazuje nekultura, već se doprinosi i stvaranju potencijalno opasnih situacija za ljudsko zdravlje i život. Neophodno je shvatiti ozbiljnost situacije i to da je potrebno da svako od nas uloži samo malo truda da bi se izbegli prizori kojih smo danas suviše često svedoci“, rekao je Udovičić.\nU akciju uređenja prestonice uključeno je šest sekretarijata, dve službe, Komunalna policija, devet javnih preduzeća i Turistička organizacija Beograda. Građani su do sada prijavili oko 500 lokacija, a plan je da se u prvih 10 dana akcije obradi oko 20 – 25 lokacija.


TEK POČINJE BITKA ZA JERUSALIM Erdogan bacio rukavicu, Putin ćuti, a Amerika sprema VETO\nNi pune dve nedelje nisu prošle od odluke američkog predsednika Donalda Trampa da prizna Jerusalim za glavni grad Izraela. Izjava je za kratko vreme razbuktala nemire i sukobe između komšija u svetom gradu, ali i pokvarila planove svetskim liderima. Mnogi od njih zato već pokušavaju da poprave svoje uzdrmane pozicije na Bliskom istoku.\nJerusalim, koji jednako uzdižu hrišćani, Jevreji i muslimani, dom je trećeg najsvetijeg hrama Islama džamije Al-Aksa, kao i judejskog Zapadnog zida. Oba zdanja su upravo u istočnom delu grada, koji je već decenijama epicentar sukoba Izraelaca i Palestinaca.\nMeđu onima koje je Trampova odluka najviše pogodila je i turski predsednik Redžep Tajip Erdogan. Nakon hitnog sastanka Organizacije islamske saradnje koji je organizovao prošle nedelje, oglasilo se više od 50 muslimanskih zemalja zvničnim saopštenjem. Iako su među njima mnoge države koje su bliski saveznici Sjedinjenih Američkih Država, potez Trampa je ocenjen kao povlačenje Vašingtona sa pozicije "sponzora mira" u regionu. Ipak, analitičari su ukazali da se najbliži saveznici SAD, poput Saudijske Arabije, nisu pokazali veliko interesovanje za status Svetog grada.\nČini se da je Erdogan, koji po mišljenju mnogih analitičara sebe vidi kao predvodnika muslimanskog sveta, odlučio da pojača pritisak.\nKako je juče rekao, Turska će otvoriti ambasadu u istočnom Jerusalimu dok je o potezu već obavešten državni konzulat, prenosi "Gardijan".\n- Uz božju pomoć, bliži se dan kada ćemo zvanično tamo otvoriti našu ambasadu - rekao je Erdogan.\nIpak, nejasno je kako to planira da izvede, s obzirom da Izrael kontroliše ceo Jerusalim, a grad naziva svojom prestonicom. Strane ambasade u Izraelu, uključujući i Tursku, nalaze se u Tel Avivu, zbog nerešenog statusa Svetog grada. Njegova odluka svakako odgovara Palestincima, koji žele da istočni Jerusalim bude glavni grad njihove buduće države kojoj teže, nad kojim je Izrael preuzeo kontrolu još 1967. godine.\nReakcija bi danas trebalo da stigne i iz Ujedinjenih nacija, gde će Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija verovatno glasati o nacrtu rezolucije, kojom bi se insistiralo da odluke o statusu Jerusalima nemaju pravni efekat i moraju da budu poništene.\nRezoluciju je, kako prenosi "Rojters", izradio Egipat, i napisana je na jednoj strani koja je u subotu prosleđena na adrese svih 15 članica Saveta bezbednosti, ali se ne pominju ni SAD ni Donald Tramp.\nPrema nezvaničnim saznanjima britanske agencije, koja je imala uvid u dokument, u nacrtu rezolucije se "potvrđuje da sve odluke i akcije, čija je namera da izmene karakter, status ili demografski sastav svetog grada Jerusalima, nemaju pravni efekat, ništavne su i nevažeće i moraju da se ponište u skladu sa relevatnim rezolucijama Saveta bezbednosti". Takođe, sve zemlje se pozivaju da se uzdrže od formiranja diplomatskih misija u Jerusalimu, što je u skladu sa rezolucijom 478 Saveta bezbedosti.\nIpak, iako agencija navodi da nacrt ima širu podršku zemalja članica, očekuje se da će Sjedinjene Američke Države uložiti veto.\nUpravo u Egipat, zemlju koja će predložiti rezoluciju Savetu bezbednosti UN, otputovao je prošle nedelje predsednik Rusije, Vladimir Putin. Ruski lider rekao je da će Trampov potez izazvati destabilizaciju Bliskog istoka, sa čime su se saglasili i lideri najjačih muslimanskih zemalja u nestabilnom regionu.\nIako detalji sastanka sa egipatskim predsednikom El Sisijem nisu objavljeni, dvojica lidera razgovarala su o jačanju vojne saradnje, dok je Putin najavio da bi ruski turisti uskoro mogli da se vrate u Egipat, preneo je "Njujork tajms". Direktni letovi otkazani su 2015. godina, nakon terorističkog napada ISIS-a na putnički avion iz Rusije, kada je ubijeno oko 250 putnika.\n-6 # RS je genocidna 2017-12-18 18:03\nHaj da vidimo dal ce se nesto iz ovoga izroditi ili ce se, kao i obicno kad je u pitanju erdogan, sve zavrsiti samo na lajanju.\n-2 # kemo 2017-12-18 19:34\npsina si ti djubre djikansko


Potpredsjednik Skupštine Suljo Mustafić i poslanik Almer Kalač u posjeti Izmiru\nJUser: :_load: Nije moguće učitati korisnika sa ID: 773\nčetvrtak, 18. april 2013. 12:00\nPotpredsjednik Skupštine Crne Gore Suljo Mustafić i poslanik Almer Kalač, boravili su u višednevnoj posjeti Izmiru u Turskoj.\nNa poziv Udruženja koje okupljaju bošnjačke iseljenike porijeklom iz Crne Gore, upriličena je posjeta sjedištu ove asocijacije, gdje su se Mustafić i Kalač upoznali sa aktivnostima asocijacije koja okuplja brojna udruženja u Egejskoj oblasti. U ovoj oblasti postoji nekoliko velikih kolonija iseljenika sa prostora Crne Gore i Balkana.\nOrganizovana je i posjeta izmirskoj opštini Bornova koja ima potpisanu Povelju o pobratimstvu sa opštinom Bar u Crnoj Gori, kao i Opštini Budža, koja je započela proces bratimljenja sa opštinom Rožaje.\nMustafić i Kalač bili su gosti igradonačelnika Izmira Aziza Kodžaolua, gdje je razgovarano o daljem unapređenju saradnje opština iz Crne Gore sa tamošnjim opštinama.\nU Privrednoj komori Egejske oblasti, sa predsjednikom Akimom Kazandžioluomrazgovarano je i o mogućnostima unapređenja privredne saradnje u oblasti turizma, trgovine, poljoprivrede i transporta.\nIskazano je obostrano zadovoljstvo jačanjem odnosa Crne Gore i Turske na političkom, privrednom, obrazovnom i naučnom planu i ukazano na potrebu daljeg rada na unapređenju tih odnosa.\nObjavljeno u Potpredśednici


Trampov carinski rat | MonopolList\nAko to već niste znali, ovog proleća je ponovo u modi ekonomski protekcionizam. Iako mnogi smatraju da su samo deo burne ekonomske istorije, protekcionističke mere ne gube na aktuelnosti. Predsednik SAD Donald Tramp je početkom marta potpisao uredbu kojom se nameću carinske tarife od 25% na uvoz čelika i od 10% na uvoz aluminijuma u SAD. Od ovog poteza, usmerenog pre svega ka Kini, za sada su oslobođene samo dve susedne države – Kanada, inače jedan od najvećih izvoznika čelika i aluminijuma u SAD, i Meksiko, četvrti svetski izvoznik aluminijuma. Kineska vlada, kao najveći svetski izvoznik čelika, ubrzo je uzvratila kontramerama najavljujući carinske tarife na 128 američkih proizvoda.\nUprkos široko podržanoj mantri o blagodetima slobodne trgovine, predsednik SAD ovim merama otvoreno pokušava da zaštiti domaću industriju čelika od inostrane konkurencije, što je najavljeno još tokom njegove predsedničke kampanje. Uvođenje ovih carinskih tarifa javnosti je prikazano kao očuvanje brojnih radnih mesta američkim proivođačima čelika. Ipak, kakav će realan ekonomski efekat postići američka administracija ostaje da vidimo, iako nas prošlost brojnih carinskih tarifa i drugih protekcionističkih mehanizama uči da ovakav tip intervencije nosi određene političke i ekonomske posledice.\nCarinskom tarifom se obično označava porez na uvoz ili izvoz proizvoda koji jedna suverena država nameće drugoj, da bi vlasti povećale prihode ili kako bi zaštitile domaće proizvođače od stranih konkurenata. Nametanjem ove vrste poreza jednoj državi na uvoz njenih proizvoda podstiče se bolja konkurentnost domaćih proizvoda.\nPored toga što, prema Ustavu SAD, samo Kongres ima pravo da utvrđuje i nameće carinske tarife, tokom prethodnih godina mnoga ovlašćenja Kongresa su preneta na izvršnu vlast.\nJedan od poznatih primera iz moderne istorije je carinski rat između Vajmarske republike i Poljske (1925–1934), poznat kao nemačko-poljski carinski rat. Povećanje carinskih tarifa na ugalj i čelik nametnute su Poljskoj kako bi došlo do unutrašnje ekonomske krize i potom do odustajanja od pretenzija na teritorije koje je želela i Vajmarska republika. Posledice ovog carinskog rata su mešovite, ali i paradoksalne – carinski rat je završen nemačko-poljskim mirovnim sporazumom, Vajmarska republika je priznala granice Poljske, a Poljska, uprkos nametnutim carinskim tarifama, pronašla nova izvozna tržišta za svoje proizvode, uz značajno unapređenje železničke infrastrukture i trgovine na Baltičkom moru.\nKada su u pitanju SAD, Fordni–Mekamberov zakon (Fordney-McCumber Tariff Act) o uvođenju carinskih tarifa iz 1922. godine jeste još jedan primer da se carinskim tarifama ne postižu uvek primarni ciljevi protiv određene države, već da oni imaju i neočekivane negativne posledice. Nazvan po kongresmenu Fordniju i senatoru Mekamberu, ovaj carinski zakon je povećao carinske tarife na sve uvozne proizvode u proseku za 14%. Ove carinske tarife su po svom karakteru bile defanzivne jer su imale za cilj da zaštite domaće poljoprivrednike i najveća fabrička postrojenja od konkurencije iz evropskih država.\nFordni–Mekamberov zakon je podržan od strane republikanske partije, oštro je kritikovan od demokrata, ali i poznatog industrijalca Henrija Forda, koji je odlučno smatrao da su carinske tarife suvišne jer je američkoj automobilskoj industriji bilo neophodno osvajanje novih stranih tržišta, što je tada bilo prilično otežano. Opozicioni političari su isticali da domaćim poljoprivrednicima i nije bila potrebna zaštita u vidu carinskih tarifa, jer su većinu svojih proizvoda plasirali na domaćem tržištu, dok su strana tržišta koristili samo za prodaju viška proizvedene robe.\nKao nepredviđena negativna posledica ovog zakona, došlo je do povećanja životnih troškova u 32 grada širom SAD, dok su cene prehrambenih proizvoda u Čikagu porasle za 16,5% u, a cena garderobe za 10,2%. Nakon usvajanja Fordni–Mekamberovog zakona o povećanju carinskih tarifa na uvozne proizvode, slične mere su preduzele evropske države – Francuska je podigla carinske tarife i do 100% na automobile, Španija na sve proizvode američkog porekla, a Nemačka i Italija na uvoz žitarica.\nO sasvim suprotnom efektu ovog zakona govori i podatak studije iz 1996. godine da su njegovim usvajanjem američki poljoprivrednici izgubili oko 300 miliona dolara na godišnjem nivou.\nSkromni i pogubni efekti Fordni–Mekamberovog zakona nisu bili dovoljno značajna lekcija iz prošlosti, pa je nastao i Smut–Holijev zakon (Smoot-Hawley Act), nazvan po senatoru Smutu i kongresmenu Holiju, kojim su povećane inače visoke stope carinskih tarifa.\n„Da je Tramp moj student na Osnovama ekonomije, ocena 5 bi bila previsoka.” – D. J. Budro, profesor ekonomije na Univerzitetu Džordž Mejson.\nSlično kao i predsednik Tramp, još 1928. godine u toku predizborne kampanje republikanski kandidat za predsednika SAD Herbert Huver najavljuje povećanje carinskih tarifa na uvoz poljoprivrednih proizvoda. Međutim, iako je imao podršku većinskog dela republikanske partije, povećanje tarifa se ne usvaja u Kongresu i to zahvaljujući snažnim argumentima umerenih republikanaca. Kako bi vlasti pružile nekakav odgovor na potpuni slom berze 1929. godine, protekcionističke mere su bile sve popularnije, a nacrt Smut–Holijevog zakona skromnom većinom prolazi zakonodavni proces i postaje zakon juna 1930. godine uz pomoć predsednika Huvera. Usvajanje zakona je obeležila i peticija čiji su potpisnici bili neki od najznačajnijih tadašnjih ekonomista, koji su zahtevali od Huvera da uloži veto i time spreči da zakon stupi na snagu. Smut–Holijev zakon je, povećanjem carinskih tarifa za 20% u proseku, značajno uzdrmao dotadašnje poverenje u američke finansijske institucije i obeležio početak ekonomskog izolacionizma SAD.\nKao i kod drugih protekcionistčkih mera, povećanje carinske tarife je u početku delovalo uspešno, međutim, veoma brzo uvozni i izvozni parametri SAD beleže pad od preko 60%, stopa nezaposlenosti je sa 8% došla do 16%, a BDP je naglo pao. Mnoge evropske banke beleže značajne gubitke u svom poslovanju, što je indirektna posledica uvođenja obe vrste carinskih tarifa – ad valorem i specifičnih tarifa, odnosno po osnovu vrednosti proizvoda i količine proizvoda koji se uvozi. Tako je planiranje privrednih aktivnosti postalo veoma kompleksno.\nOd predviđenih carinskih mera trenutno su oslobođene samo dve zemlje – Kanada i Meksiko.\nEkonomska usamljenost SAD je pogoršana kada su povećanjem carinskih tarifa, u vidu kontramera, druge države započele da štite sopstvene poljoprivredne i industrijske proizvode – Kanada je uzvratila uvođenjem 16 novih carinskih tarifa i povećanjem postojećih za 30% u proseku, Nemačka se nalazila u stanju autarhične ekonomije, a Velika Britanija se okrenula trgovinskoj saradnji sa evropskim državama.\nNametanje carinskih tarifa određenim državama, zanemarivanje multilateralnih trgovinskih sporazuma i ignorisanje empirijskih primera iz ekonomske istorije, navelo je mnoge američke intelektualce da preispitaju zakonsku proceduru usvajanja zakona kojim se uvode carinske tarife različitog karaktera. Pored toga što, prema Ustavu SAD, samo Kongres ima pravo da utvrđuje i nameće carinske tarife, tokom prethodnih godina mnoga ovlašćenja Kongresa su preneta na izvršnu vlast, zato je predsednik Tramp predlogom za povećanje carinskih tarifa na uvozne proizvode ipak postupio u okviru svojih ovlašćenja. Trampov postupak nije usamljeni slučaj u raskošnoj istoriji carinskih tarifa koje su SAD nametale drugim državama, zato je danas neophodno ponovo razmotriti opravdanost jednog tako snažnog ekonomskog mehanizma u rukama predsednika, bez obzira na to što su dometi carinskih tarifa vrlo ograničeni. S druge strane, treba biti oprezan prilikom podvlačenja bilo kakvih paralela, jer se u obzir uvek mora uzimati i sam istorijski kontekst. Naime, ekonomska situacija u svetu u trenutku donošenja Smut–Holijevog zakona je bila krizna i alarmantna, te su ovakve mere (i pored protivljenja većine relevantnih ekonomista) za tadašnju administraciju predstavljale slamku spasa. Danas svetska ekonomija, i pored i dalje prisutnih efekata krize iz 2008. godine, beleži stabilan rast. Tu je i ograničavajući faktor u vidu Svetske trgovinske organizacije, koja je uspostavljena upravo da bi se izbeglo ponavljanje istorijskih grešaka. Međutim, Tramp ignoriše STO i optužuje njene predstavnike za nepravedan odnos prema SAD. Iako je obuhvat ovih tarifa dosta uži nego kod Smut–Holijevog zakona i ograničen samo na aluminijum i čelik, postoji bojazan da će se odgovorom drugih država proširiti. Kao glavne uzročnike uvođenja ovih tarifa Tramp vidi Kinu i Južnu Koreju, na koje su ove tarife prevashodno i usmerene. Iako na problem preplavljivanja tržišta metalnom robom navedenih zemalja zbog veštački smanjenih cena upozoravaju i ekonomisti, najveće posledice ovih mera bi snosile EU, Kanada i Meksiko, koji su veći uvoznici čelika od Kine. Stoga, odsustvo reakcije finansijskih tržišta na ovaj događaj treba uzeti sa dozom rezerve. Pored toga što se Tramp uporno predstavlja kao prolazna anomalija koja neće za sobom ostaviti velike posledice zbog ograničenja koja mu nameća predsednička pozicija (dokument koji je potpisao nije izvršna uredba već predsednički proglas), zapaljive izjave u osetljivoj geopolitičkoj situaciji kakva je danas mogu imati velike političke posledice, a samim tim i ekonomske. Jer, kako je komentarisao predsednik Evropske centralne banke Mario Dragi, „ako uvodite tarife saveznicima, postavlja se pitanje ko su vam prijatelji”.\nAUTORI: Filipa Ristovska i Milan Smikić\nPrevious articleŠta da radimo bez rada?\nNext articleKonkurencija? Zašto da NEO!


Lični stav: Srdjan D. Stojanović\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Prošlo je već 20 godina od vojne intervencije NATO protiv SR Jugoslavije, a duhovi još uvek ne mogu da se smeste u prošlost, odnosno narativi (čitajte istorija) sukobljenih strana nikako ne mogu da se dovedu u red. Nijedno pitanje iz prošlosti nema precizno definisan odgovor – što proizvodi neprestane tenzije u društvu.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp U međuvremenu Srbija je bila primorana (nevoljno) da se odrekne svoje jednovekovne zablude zvane Jugoslavija (u svim njenim reinkarnacijama) i ponovo zauzela svoje mesto u međunarodnoj zajednici. Srpska država je preživela duboke promene u društveno-ekonomskom i političkom sistemu, ali to nije donelo očekivani prosperitet, uređene, pravedne i normalne društvene odnose.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Nameće se pitanje da li je tako moralo da bude i ko snosi odgovornost za takav ishod?\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Odgovor nije jednostavan i u ovom tekstu ponudićemo jedno od mogućih odgovora.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp RASPAD SSSR I EPOHA DEMOKRATIJE\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Kriza i raspad Jugoslavije je fenomen koji je trajao gotovo dve decenije, a uzrokovan je kako unutrašnjim ekonomskim i nacionalnim napetostima, tako i direktnim mešanjem stranih faktora. (Ne)uspeo eksperiment stavljanja pod jedan kišobran srodnih naroda i gradnja sistema zajedničkih vrednosti, ravnopravnosti i jednakosti, uprkos činjenicama da su polazne pozicije i ambicije nacija koji su ušli u takvu zajednicu bile različite – u drugoj polovini XX veka nazivala se SFR Jugoslavija. U vreme kada je SFRJ počela da posrće i gubi svrhu svog postojanja, krajem osamdesetih godina prošlog veka, u Evropi je postala popularna i vodeća ideja o zajednici evropskih država (nacija), zasnovana na veoma sličnim načelima i principima.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Vremenom su se formirali i institucionalni okviri ovakve zajednice.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Paralelno sa idejom o Evropskoj Uniji, na sceni se krajem osamdesetih odvijala dekompozicija Sovjetskog Saveza – još jedne zajednice nacija, koja doduše nije nastala na slobodnoj demokratskoj volji svojih članica, već se zasnivala na komunističkom/socijalističkom modelu glavnog hegemona Rusije.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Ali SSSR se nije raspao zbog prevaziđenosti svog sistema vrednosti ili ideologije, već iz ekonomskih razloga.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Jednostavno, model privređivanja i raspodele u SSSR-u nije više mogao da izdrži svetsku trku u naoružanju, osvajanju kosmosa i obaveze nastale održavanjem imperijalnih ambicija.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp U takvom kontekstu od kraja 1989. godine došlo je do emancipacije nacija iz sastava SSSR-a u vreme Gorbačova i definitivne prekompozicije međunarodnih odnosa – od višedecenijskog modela bipolarnog sveta do situacije da je sada dominirala jedna globalna supersila (SAD). Tokom poslednje decenije XX veka Rusija je bila prinuđena da prihvati poziciju ne tako važnog „igrača“ u svetskim poslovima i izvrši temeljne reforme svog društveno-ekonomskog sistema. Istovremeno, zemlje i nacije iz orbite SSSR-a brzo prihvatile su tranziciju ka savremenim demokratskim i kapitalističkim društvima, a većina je odabrala orijentaciju ka Evropskoj Uniji, kao garantu da više nikada neće biti pod dominacijom Rusije.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Priče o nezavisnosti i suverenitetu za njih je značila samo zamenu jednog hegemona, drugim (benevolentnim).\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp I dok su zemlje bivšeg sovjetskog lagera ušle u tranziciju već početkom devedesetih godina, usled raspada Jugoslavije srpsko rukovodstvo je bilo pre svega opsednuto rešavanjem nacionalnog pitanja. To se odnosi i na opozicione snage i društvenu elitu. Zbog toga je tranzicija ka demokratskim odnosima u Srbiji zakasnila gotovo desetak godina, a rezultati rešavanja nacionalnog pitanju nisu bili zadovoljavajući. Rukovodstvo i srpska elita nisu sagledavali situaciju u širem međunarodnom kontekstu. To je imalo tragične posledice – jer se SFRJ raspala (ne prema željama Srbije) u tragičnim građanskim ratovima. SAD kao, u to doba, jedina svetska supersila preuzela je vođstvo u međunarodnim odnosima, diktirajući novu realnost koja nikako nije odgovarala interesima Srbije.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Evropska Unija kao saveznik SAD dobila je (nemogući) zadatak da rešava lokalne balkanske sporove – uz put pretendujući da glumi poštenog i nepristrasnog posrednika. Zadata matrica rasplitanja realno složenih i komplikovanih ex-YU odnosa bila je tretiranje Srbije kao univerzalnog krivca za sve na zapadnom Balkanu, za koju ne važe bilo kakve norme međunarodnog i privatnog prava. To je bilo posledica toga što SAD nisu imale pažnje i strpljenja da se upuštaju u meritum stvari na Balkanu, već su samo podelile zadatke svom satelitu Evropskoj Uniji, sa generalnom idejom sprečavanja ruskog uticaja u regionu.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Srpska rukovodstva u doba Miloševića i posle 5. oktobra 2000. godine, na žalost nisu uspele da pronađu način da srpske zabrinutosti za nacionalne interese artikulišu na način koji bi Evropska Unija i SAD mogle da shvate.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp ŠTA MOŽE DA OCEKUJE SRBIJA?\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Dve decenije od NATO intervencije, Srbija se nalazi i dalje na pogrešnom putu – jer nema intelektualnu elitu koja može da odredi pravac nacionalnog delovanja.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Na vlasti je populistički uzurpator, koga Evropska Unija svesrdno podržava – ne zato što ga voli, već zato što im je obećao „završetak kosovskog problema“. A to su i EU i Srbija dobile u zadatak od SAD.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Srpska opozicija se kune u tu i takvu Evropsku Uniju kao ideal, ne shvatajući da im EU ne želi ništa dobro, već samo slepo sledi svoj zadatak. Zbog toga opozicija u Srbiji ne uspeva da kod naroda dobije kredibilitet.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Nema mnogo verovatnoće da će srpsko-kosovski problem biti rešen u skorijoj budućnosti, kaže istaknuti kosovski intelektualac, publicista i političar iz Prištine Veton Suroi. On dodaje da je Brisel poslednje mesto u kome se može razgovarati o podelama i razgraničenju. Suroi kaže da je trenutni okvir razgovora slab i da ne treba očekivati da će se stvoriti nešto ozbiljnije u bliskoj budućnosti.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Prošlonedeljna drugostepena presuda Haškog tribunala lideru bosanskih Srba iz doba građanskog rata Radovanu Karadžiću, govori direktno da se matrica razmišljanja Zapada prema Srbiji nije ni za milimetar promenila – i da su oni (SAD i EU) rešeni da do kraja istraju na svojoj dugugodišnjoj pristrasnoj politici na štetu Srbije.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Cinjenica je da su se međunarodni odnosi snaga bitno promenili od devedesetih godina, tojest da je Rusija ponovo zauzela ulogu supersile kojoj SAD više ne mogu da diktiraju šta da radi. To je postalo očigledno sa raspletom situacije u Siriji, gde je Rusija uspela da održi Asada na vlasti, uprkos dugogodšnjem direktnom mešanju i pokušajima obaranja istog. Sada se fokus brzo premešta na Venecuelu, gde će krajnji ishod pokazati ko šta može na svetskoj sceni.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Treba istaći apsurdnu i komičnu situaciju da EU stavlja pod pritisak i dalje uslovljava Srbiju zato što ne „usklađuje svoju spoljnu politiku“ sa (nepostojećem) spoljnom politikom Unije prema Venecueli.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Ipak, ne treba očekivati od Rusije da će potrčati da ojača poziciju Srbije, tojest da je podrži u njenim legitimnim stremljenjima i nastojanjima (bez nužne cost-benefit analize). Srbija, uprkos večitim sumnjičenjima Zapada, nije ruski saveznik, niti je vredna „zaleganja“ za nju od jedne velike sile.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Ali, samim tim da pitanje Kosova nije do današnjeg dana rešeno kako priželjkuju ne samo kosovski Albanci već i njihovi moćni sponzori, zatim da Republika Srpska postoji uprkos neprekidnim potkopavanjima takozvane „međunarodne zajednice“ (stari naziv za zapadne sile iz vremena posle pada berlinskog zida) govori o tome da je pozicija danas Srbije bitno drugačija i snažnija nego krajem prošlog veka. Treba samo da shvate to i moćnici kojima se čini da je svet njihova prćija gde mogu da se igraju kako god hoće.


Britanija mora plaćati programe EU-a do 2020. godine\nVelika Britanija će morati i dalje plaćati dugoročne programe Evropske unije najmanje do 2020. čak i kad napusti blok 2019, rekao je Guenther Oettinger, komesar za budžet i ljudske resurse EU-a.\nOettinger je rekao za njemački list Bild. da Velika Britanija mora poštivati obaveze koje je preuzela za dugoročne programe prije prošlogodišnjeg referenduma o napuštanju bloka 2019, objavljeno je u izdanju lista od ponedjeljka.\n“Kao rezultat, London će morati transferirati sredstva u Brisel najmanje do 2020. godine”, rekao je on.\nOettinger je dodao kao očekuje da će Njemačka imati dodatne troškove u visini nekoliko milijardi eura, kao posljedicu britanskog izlaska iz EU-a.\nBritanski izlazak iz bloka ostavit će godišnju rupu od približno 10 – 12 milijardi eura u blagajnama EU-a.\nOn je kazao da bi se jaz mogao nadoknaditi budžetskim rezovima i višim isplatama članica, no i da bi EU također mogao uštedjeti novac ukidanjem popusta o kojima se dogovarao proteklih godina sa zemljama članicama, uključujući Veliku Britaniju.


PPV i MSP I. Dačić: Pomoć iz Fonda solidarnosti najranije u septembru\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da Srbija iz Fonda solidarnosti EU može da dobije nekoliko desetina miliona evra.\nTaj novac se može očekivati najranije u septembru, kao i da širom sveta treba tražiti pomoć za obnovu zemlje.\n"Evropski fondovi funkcionišu po veoma jasnim principima i mi u narednih 10 nedelja treba da napravimo procenu štete i apliciramo, posle čega će Evropska komisija proveriti podatke, a potom i Evropski parlament i Savet EU", rekao je Dačić gostujući na televiziji Pink.\nOn je precizirao da, ukoliko bi Srbija u julu podnela zahtev za sredstva iz Fonda solidarnosti EU, u septembru bi ta procedura mogla da bude završena.\nMeđutim, on je naglasio da Srbija može da dobije sredstva i iz IPA fondova, na bilateralnoj osnovi od različitih država, ali i od međunarodnih organizacija poput UN.\n"Mislim da ćemo, kad sve to saberemo, od svega toga imati značajan izvor sredstava", istakao je Dačić.\nGovoreći o načinu dodele sredstava iz Fonda solidarnosti, Dačić je rekao da se sredstva ne mogu koristiti za obnovu privatnih kuća, već za "javne funkcije države", poput sanacije infrastrukture, vodovoda, elektro mreže, škola, bolnica...\nOn je rekao i da će se sa sredstvima raspolagati sa jednog mesta kako ne bi bilo manipulacija i podsetio da je Vlada Srbije formirala kancelariju koja će se time baviti.\nPrema njegovim rečima, Srbija polako, posle evakuacije i spašavanja ugroženih građana, ulazi u fazu obnove i zato je važno da se vlada što bolje organizuje, da sve bude vidljivo i da budu zadovoljene najurgentnije i najvažnije potrebe.\nDačić je rekao da Srbija treba da traži pomoć za obnovu na različitim stranama, kako u Evropi, tako i širom sveta, dodajući da ga ne iznenađuju podrška i pomoć iz inostranstva, s obzirom da je "katastrofa bila tolikih razmera da niko nije mogao da ostane slep".\nTo, kako je istakao, potvrđuje i da je međunarodna pozicija Srbije znatno promenjena i da ona predstavlja cenjen i poštovan faktor u međunarodnoj zajednici.\nUpitan da prokomentariše predlog hrvatske koleginice Vesne Pusić da Srbija i Hrvatska zajedno apliciraju za pomoć EU posle prirodnih katastrofa, on je rekao da ta tema nije više razrađivana, ali da će situacija biti analizirana.\nOn je ocenio da su poplave veliki test i za vladu i za sve državne organe i da se pokazalo da je za prevazilaženje teških situacija neophodno da postoji jedinstven sistem upravljanja.\n"Pokazalo se da u narodu postoje volja i želja da se pomogne svom narodu i državi kada je to teško", zaključio je Dačić.


Librem 14: Purism ima novi sjajni laptop - Ejbre\nPurism je tehnološka kompanija osnovana 2014. godine od strane Todd Weaver-a, sadašnjeg generalnog izvršnog direktora. Pošto je on bio veoma zabrinut zbog eksploatatorskog pravca u kojem se kreće tehnološka industrija, odlučio je da pokrene kompaniju posvećenu slobodi, privatnosti i sigurnosti.\nPoslovna politika kompanije Purism je takva da oni prodaju najmodernije hardvere sa svojim operativnim sistemom koji je orijentisan na zaštitu privatnosti i bezbednosti. PureOS je GNU/Linux distribucija sa GNOME desktop okruženjem razvijena za Librem računare i pametne telefone. PureeOS je rolling-release model zasnovan na Debianu, sadrži samo open-source softvere i nalazi se na listi Fondacije za slobodni softver (FSF).\nLibrem 14 „Drumski ratnik“\nLibrem 14 je naslednik prethodne generacije Librem 13 laptopa dizajniran na osnovu povratnih informacija kupaca. On zadržava sve bezbednosne funkcije prethodnih generacija kao što su prekidači za onemogućavanje rada veb-kamere i mikrofona i podržava PureBoot, visokobezbedni firmver za pokretanje sistema.\nGlavna karakteristika ovog laptopa je 14-inčni ekran od 1080p sa IPS panelom koji se zbog malog bezela uklapa u futprint prethodne generacije od 13,3 inča. Ostale karakteristike su:\nIntel Core i7-10710U CPU sa 6 jezgra, 12 tredova\nIntel UHD grafika koja podržava 4K video i 3D gejming\n32GB DDR4 memorije\nGigabit ethernet kartica sa ugrađenim RJ45 konektorom\nČitač memorijske kartice, USB 3.1 tip-A, USB 3.1 tip-C, 2 HDMI ulaza\nVisokokvalitetno aluminijumsko kućište\nCena ovog fantastičnog uređaja u pretprodaji biće 1199 dolara, što je 300 dolara jeftinije od cene po kojoj će se prodavati u slobodnoj prodaji. Isporuka se očekuje u poslednjem kvartalu ove godine.


Otvoreni Balkan, kako do posla u tri zemlje bez barijera - Izazov\nOtvoreni Balkan, kako do posla u tri zemlje bez barijera\nRadio-televizija Srbije\t 5. maja 2022. 14:48\nSlobodan pristup tržištu rada na Zapadnom Balkanu i postupak koji to omogućava regulisani su sporazumima koji su potpisani krajem decembra u Tirani.\nNenad Đurđević rekao je za RTS da je predviđeno da građanin koji želi da se zaposleni u neku od ove tri zemlje, preko portala eUprava unese svoje podatke, te da na taj način dobija identifikacioni broj inicijative "Otvoreni Balkan".\nPrema njegovim rečima, Privredna komora Srbija je aktivno uključena u ceo proces, ali nije direktno nadležna, te da se očekuje da brojevi budu izdati krajem maja, a da na samitu u Skoplju, početkom junu, budu izdate prve lične karte.\n"U toku su razgovori nadležnih institucija na tehničkom nivou, kako bi se te šeme povezale da do krajem maja imamo mogućnost za izdavanje takozvanog električnog identifikacionog broja, na osnovu koga vi dobijate ličnu kartu", objašnjava Đurđević.\nIstiče da je cilj da isti postupak bude i u Srbiji, Severnoj Makedoniji i Albaniji.\n"Cilj je da potpuno, na četiri jezika, na portalima eUprave budu dostupne informacije: na tri domaća jezika: albanskom, makedonskom, srpskom, kao i enegleskom", objašnjava Đurđević.\nPrema njegovim rečima, cilj je i da sva pravila budu slična i u skladu sa normama EU.\n"Osim povezivanja ove tri države na tržištu radne snage, cilj je i da se sve što se dogovora bude u okvirima EU. Nije naš cilj da se stvori odvojeno tržište mimo sveta, nego tržište koje sutra može ravnopravno da se priključi jedinstvenom tržištu EU", objašnjava Đurđević.\nSporazum podrazumeva jednostavnije procedure za ulazak, kretanje, boravak i rad. Na pitanje da li je radna dozvola trajni dokument, Đurđević kaže da će najverovatnije biti vezane za period koji je predviđen ugovorom sa poslodavcem, ali da se još razgovara o tome.\nIstiče da se u sve tri zemlje primećuje nedostatak radne snage u oblasti poljoprivrede, građevine, ugostiteljstva i turizma.\nKaže da se i u okviru inicijative "Otvoreni Balkan" razgovara i o priznavanju kvalifikacija građana koju su stekli u matičnoj zemlji.\nIstiče da je glavna pozitivna strana "Otvorenog Balkana" izgradnja poverenja.\n"Inicijativa vodi izgradnji poverenja između političkih lidera, institucija, pojedinaca. Stvara atmosferu u kojoj bolje poslujete i sarađujete", zaključuje Nenad Đurđević, savetnik predsednik Privredne komore Srbije.


''Logbook_Serbistan'' - Ozonpress :: internet portal\nTag: ''Logbook_Serbistan'', Žilnik\nPosle četiri meseca redovnih projekcija svakog ponedeljka, “Film akt – angažovani bioskop“ vam na poslednjoj projekciji u ovogodišnjem ciklusu predstavlja proslavljenog reditelja Želimira Žilnika i njegov najnoviji film “Logbook_Serbistan“. Projekcija će se održati u ponedeljak, 28. decembra u 20 časova, u projekcionoj sali Galerije “Risim“.\nProjekat “Doku-drama LogBook_Serbistan” bavi se praćenjem primene poglavlja o ljudskim pravima u oblasti migracija i azila u Srbiji, a koji realizuje produkcija Playground iz Novog Sada. Projekat se finansira sredstvima Evropske unije i deo je projekta “Jačanje medijskih sloboda“.\nProdukciju doku-drame podržao je i Pokrajinski sekretarijat za kulturu i javno informisanje.\nIdeja na kojoj se zasniva projekat “Doku-drama LogBook_Serbistan” je da se probudi svest građana, ali i medija o pravima i potrebama ljudi koji u Srbiju dolaze tražeći azil u kom vide spas od rata i siromaštva. Projekat podrazumeva i rad na razbijanju predrasuda o tražiocima azila koji na Balkan dolaze iz svih krajeva sveta i pokušavaju da preko njega stignu do željenog odredišta koje je najčešće Evropska unija.\nDoku-drama i reportaža koja ide uz film, kao i informativni tekstovi na sajtu www.logbook-serbistan.net bave se osnovnim pojmovima o azilu u Srbiji, zakonskim procedurama kroz koje prolaze tražioci azila i iregularni migranti. Istovremeno, projekat pokušava da prikaže i sliku koju tražioci azila imaju o njihovim domaćinima.\nSvedočenja azilanata, iregularnih migranata, ali i predstavnika državnih institucija i nevladinih organizacija delovi su priče o sistemu azila kod nas, kroz koji svakodnevno prolazi na desetine ljudi iz Sirije, Avganistana, Eritreje, Somalije, Gane i drugih udaljenijih zemalja sveta. Teški uslovi puta, korišćenje usluga krijumčara, a potom i borba za ostvarivanje osnovnih prava samo su deo prepreka sa kojima se suočavaju tražioci azila neposredno pre ulaska u Srbiju, na svom višegodišnjem putu do željene slobode.\nPosle projekcije, uslediće razgovor sa Želimirom Žilnikom, kome će ovo biti prvo gostovanje u Čačku.\n“Film akt – angažovani bioskop“ je podržan od strane Ministarstva za kulturu i informisanje Republike Srbije, a ulaz na projekcije je besplatan.\nŽelimir Žilnik (rođen u Nišu, 1942. godine, živi i radi u Novom Sadu), autor je brojnih igranih i dokumentarnih filmova, jedan od začetnika žanra doku-drama, nagrađivan na domaćim i internacionalnim filmskim festivalima. Od samog starta profesionalnog rada na filmu, okrenut savremenim temama, koje uključuju društvenu, političku i ekonomsku kritiku svakodnevice (Žurnal o omladini na selu, zimi (1967), Pioniri maleni, mi smo vojska prava, svakog dana ničemo ko zelena trava (1968), Nezaposleni ljudi (1968) i Lipanjska gibanja (1969), Crni film (1971), Ustanak u Jasku (1973) i drugi.\nStudentske demonstracije 1968. godine, i veliki potres iste godine, posle okupacije Čehoslovačke, tema su i Žilnikovog prvog igranog filma Rani radovi (1969) nagrađenog Zlatnim medvedom na Berlinskom filmskom festivalu, kao i sa četiri nagrade u Puli te godine.\nNakon problema sa cenzurom u Jugoslaviji, te zaustavljanja rada na narednom igranom filmu Sloboda ili strip (1972) takođe u produkciji Neoplanta filma, Žilnik sredinu sedamdesetih godina provodi u Nemačkoj, radeći nezavisne filmove – sedam dokumentaraca i igrani film Raj. Jedna imperijalistička tragikomedija (1976). Ti filmovi su među prvima tretirali temu gastarbajtera u Nemačkoj, te se i danas pokazuju na retrospektivama i simpozijumima.\nPo povratku u zemlju, od kraja sedamdesetih režira seriju dobro primljenih televizijskih filmova i doku-drama, za Televiziju Beograd i TV Novi Sad (Bolest i ozdravljenje Bude Brakusa (1980), Vera i Eržika (1981), Dragoljub i Bogdan (1982), Prvo tromesečje Pavla Hromiša (1983), Stanimir silazi u grad (1984), Beograde, dobro jutro (1985), seriju Vruće plate (1987), Bruklin – Gusinje (1988), Stara mašina (1989), Crno i belo (1990) i dr.). Pomenuti naslovi su nagrađivani na televizijskim festivalima u zemlji i inostranstvu.\nU saradnji televizije i filmskih radnih zajednica nastaje i nekoliko igranih filmova, sredinom osamdesetih: Druga generacija (1983), Lijepe žene prolaze kroz grad (1985) i Tako se kalio čelik (1988) – koje u fokusu imaju nagoveštaj političkih i socijalnih promena, kao i nadolazećih tenzija u zemlji.\nTokom devedesetih, u nezavisnim filmskim i medijskim produkcijama realizuje niz igranih i dokumentarnih filmova na temu kataklizme na Balkanu (Tito po drugi put među Srbima (1994), Marble Ass (1995), Do jaja (1967), Kud plovi ovaj brod (1998) i dr.). Filmovi su dobili najznačajnije nagrade na domaćim festivalima (u Herceg Novom, na Paliću, u Novom Sadu i Sopotu). Pokazani su na brojnim međunarodnim festivalima, a na Berlinalu 2005. godine Marble Ass je dobio značajnu nagradu „Teddy”.\nSlom sistema vrednosti u post-tranzicijskim zemljama centralne i istočne Evrope, problemi izbeglištva i migracija u novonastalim okolnostima proširene Evrope – okvir su tekućeg tematskog ciklusa započetog filmovima Tvrđava Evropa (2000 – nagrada Victor za najbolji film godine, Ljubljana), Kenedi se vraća kući (2003 – nagrada Zlatna mimoza Herceg Novi), Gde je dve godine bio Kenedi (2005), Evropa preko plota (2005 – nagrada za najbolji regionalni film Beograd 2006 i ZagrebDox 2007), Dunavska sapunska opera (2006), Kenedi se ženi (2007), Stara škola kapitalizma (2009). Pomenuti filmovi su pokazani na preko 250 međunarodnih festivala i filmskih manifestacija. Posle ovog ciklusa, usledila su dva filma, lične priče omiljeniih Žilnikovih junaka, Jedna žena – jedan vek (2011) i Pirika na filmu (2013).\nUz kontinuirani rad na filmskoj produkciji, Žilnik se od 1997. godine bavi i pedagoškim radom – mentor je i izvršni producent niza međunarodnih filmskih radionica za studente iz regiona jugoistočne Evrope (npr. Podeljeni bog / Divided God tokom 2007/2008, Petrovaradinsko pleme 2005, Crossing Borders u Krškom tokom leta 2003 – 2008, Vitae impossibili u Napulju, 2003, Dokument + fikcija u Skoplju 1997 i Zagrebu 1998), predavač na Internacionalnom masterklasu dokumentarnog filma Interdoc u Požegi, 2012-2014). Kao gostujući predavač sarađuje sa brojnim inostranim filmskim školama (Goldsmiths College – University of London, Leiden University, Kunst Akademie u Beču, Stanford University, Central European University u Budimpešti, School of Arts and Communication – Malmö University, University College u Londonu, i dr).


U Rumuniji svrgnut Čaušesku sa vlasti – Veliki Park\nRođen je 1858 godine Đakomo Pučini, italijanski kompozitor opera koje su osvojile svet: „Manon Lesko“, „Toska“, „Madam Baterflaj“, „Devojka sa Zapada“… Najistaknutiji je predstavnik verizma u italijanskoj muzici. Komponovao je i koncertne kompozicije, ali sa mnogo manje uspeha.\nPjer Žil Jansen, francuski astrofizičar, otisnuo se 1870 godine u vazduh u balonu kako bi dalje izučavao pomračenje Sunca. On je dve godine ranije, za vreme posmatranja Sunčevog potpunog pomračenja, prvi otkrio način za posmatranje protuberanaca i prvi ih je posmatrao oko nepomračenog Sunca.\nTomas Edison izumeo je 1882 godine električne sijalice na žici kao ukras za jelku.\nPosle 23 godine diktature, Rumuni su 1989 godine svrgnuli sa vlasti Nikolaja Čaušeskua.\nUmro je 1993 godine srpski pisac i likovni kritičar jevrejskog porekla Oto Bihalji Merin, koji je s bratom Pavlom 1928. osnovao izdavačku kuću „Nolit“ i uređivao književno-politički časopis „Nova literatura“. Zbog procesa Otokaru Keršovaniju, bio je prinuđen da emigrira i u Nemačkoj je uređivao časopis proleterskih pisaca „Linkskurve“. Kao aktivni antifašista, 1933. je u Parizu osnovao Institut za borbu protiv fašizma, a 1936. je otišao u Španiju, gde se na strani republikanaca borio protiv fašističkih snaga Fransiska Franka. Likovnim i književnim studijama znatno je doprineo tumačenju i shvatanju savremenog stvaralaštva. Dela: roman „Doviđenja u oktobru“, eseji i umetnička kritika „Osvajanje neba“, „Misli i boje“, „Susreti sa mojim vremenom“, „Jugoslovenska skulptura XX veka“, „Graditelji moderne misli“, „Naivna slika sveta“, „Prodori moderne umetnosti“, „Kraj umetnosti u doba nauke?“, „Maske sveta“, „Re-vizija umetnosti“, „Modern German Art“, „Goja i mi“, „Kapričosi“, „Užasi rata“, „Anri Ruso, život i delo“ (sa suprugom Lizom), monografije „Krsto Hegedušić“, „Gabrijel Stupica“, „Bogosav Živković“, „Vangel Naumovski“, delo o Španskom građanskom ratu „Španija između smrti i rađanja“.\nCategories:\tDruštvo, Srbija, Svet, Vesti\t/ No Responses / by Milan 22 децембра, 2021


Boračke organizacije i poljoprivrednici najavljuju blokade\nFBiH u finansijskom kolapsu\nFederacija BiH od danas je i zvanično u finansijskom kolapsu. Taj entitet nema budžet za 2019. godinu, a sve zbog političke bitke oko izbora delegata u federalnom Domu naroda.\nBudžetski korisnici po svemu sudeći neće dobiti plate i naknade, jer entitetska Vlada nije predložila prijedlog za privremeno finasiranje. Radikalnim mjerama prvi su zaprijetili poljoprivrednici. Daju rok od deset dana, u suprotnom će blokirati institucije.\n"Mi smo se dogovorili, pored svih onih najava da će biti i blokada stranaka i OHR-a da ćemo sačekati još deset dana", istakao je Nedžad Bićo, predsjednik Udruženja poljoprivrednika FBiH.\nNovi saziv Predstavničkog doma Parlamenta Federacije usvojio je predloženi budžet, ali njega mora da potvrdi i Dom naroda, koji još nije konstituisan. Bošnjačke stranke traže da to učini stari saziv, ali su stigla upozorenja iz OHR-a, Delegacije EU, ambasada SAD-a i Njemačke u BiH da Dom naroda iz prošlog mandata nema legitimitet da usvaja odluke novog saziva. Sa tim se slaže i još uvijek aktulena predsjedavajuća Doma naroda Federacije, HDZ-ova Lidija Bradara, koja poziva na što prije konstituisanje novog saziva.\n"Ovo je sada presedan nad svim presedanima, ja još jednom pozivam sve aktere iz političkog života u FBiH da svu energiju usmjere na kantonalne i županijske skupštine kako bi se popunio i poslali poslanici u Dom naroda Parlamenta Federacije kako bi se o tome moglo odlučivati", istakla je Lidija Bradara, predsjedavajuća DN PS FBiH (HDZ BiH).\nPenzije za januar, biće isplaćene finasijskom akrobacijom, ali su naredne isplate pod velikim upitnikom. U SDA ne žele da priznaju da je Federacija u finasijskoj blokadi, ono što priznaju jeste da će posljedica, itekako, biti.\n"Finansijski kolaps se neće desiti, ali Federacija će trpiti ovaj problem nekonstituisanje Doma naroda u narednih desetak, petnaest dana", istakao je Edin Ramić, potpredsjednik SDA.\n"Dovešće neke od osnovnih funkcija u pitanje, kao što su isplate socijalne naknade i druge, pa dugoročno i penzije, one su za ovaj mjesec riješene, ali već za sljedeći mjesec, ovaj potez koji je napravio PIO MIO isparavan, neće moći uraditi", istakao je Predrag Kojović, predsjednik Naše stranke.\nZa razliku od poljoprivrenika, boračka populacija iz Tuzle, nema mnogo strpljenja. Federalnim političkim strankama daju rok do 5. februara da se dogovore i usvoje budžet. U protivnom, najavljuju okupljanje na ulicama širom Federacije i blokadu magistralnih puteva i graničnih prelaza.\nFederacija BiH blokada


27.01.2022. 18:19 28.01.2022.\nAmerički ambasador u Moskvi Džon Salivan dostavio je ruskom Ministarstvu spoljnih poslova pisani odgovor Vašingtona na ruske bezbednosne zahteve. Šef NATO-a Jens Stoltenberg rekao je da je i Alijansa dostavila svoj odgovor.\nPretpostavlja se da je u američkom dokumentu, očekivano, negativan odgovor na ruski zahtev da se ne dozvoli članstvo Ukrajine i Gruzije u NATO-u, naročito nakon što je američki državni sekretar Entoni Blinken izjavio da se nastavlja sa politikom otvorenih vrata u Alijansi.\nOdgovor SAD na ruske bezbednosne zahteve trasira put za diplomatiju, ako se Moskva bude ozbiljno odnosila prema njemu, budući da SAD traže da se prekine sa eskalacijom protiv Ukrajine, rekao je Blinken.\nOn smatra da se u dokumentu na principijelan i pragmatičan način razmatra zabrinutost Moskve, i dodaje da je odgovor sastavljen u koordinaciji sa Kijevom i evropskim saveznicima, kao i da je u skladu sa onim što je i javno rečeno.\n„Postoji veoma snažna solidarnost među američkim saveznicima kada je reč o Ukrajini”, rekao je Blinken, dodajući da je uveren i u nemačku solidarnost.\nOn očekuje i da će imati diskusiju sa ruskim kolegom Sergejom Lavrovom u narednim danima.\nOdgovor reflektuje otvorenost Vašingtona i to da bismo više voleli da se trenutna situacija reši diplomatskim putem, ali da ostaje na Moskvi kako će odgovoriti. Mi ćemo u oba slučaja biti spremni, upozorio je Blinken.\nTakođe je istakao da će Ambasada SAD u Kijevu ostati otvorena, iako je danas iz tog diplomatskog predstavništva poručeno državljanima SAD da razmotre mogućnost da napuste Ukrajinu.\n„U dokumentu ima i veoma pozitivnih stvari koje bi mogle da budu osnova za dalje razgovore”, rekao je američki državni sekretar koji je istakao da je predsednik Džo Bajden bio uključen u izradu odgovora.\nPoručuje i da će, u slučaju ruske vojne akcije, Sjedinjene Države obezbediti stabilno globalno snabdevanje energentima. Da podsetimo, trećinu evropskih potreba za gasom trenutno namiruje upravo Rusija. Lopta je sada u ruskom dvorištu, rekao je američki državni sekretar.\nI NATO sastavio odgovor\nU međuvremenu je i NATO dostavio svoj odgovor – on je uručen ruskom ambasadoru u Briselu Aleksandru Tokovininu, saopštilo je rusko Ministarstvo spoljnih poslova.\nŠef Alijanse Jens Stoltenberg je pozvao Rusiju na deeskalaciju aktuelne situacije.\n„Još jednom pozivamo Rusiju da smesta deeskalira trenutnu situaciju. NATO strogo veruje da tenzije i neslaganja treba da se reše dijalogom i diplomatijom”, rekao je novinarima Stoltenberg.\nSmatra da treba ponovo da se uspostave kancelarije u Briselu, odnosno Moskvi.\n„Spremni smo da saslušamo zabrinutost Moskve”, rekao je Stoltenberg dodajući da je NATO odbrambeni savez i da ne želi konfrontaciju.\nIpak, kaže i da je Alijansa spremna za slučaj da bude trebalo da se reaguje i da 5.000 vojnika može veoma brzo da bude poslato na teren.\n„Vidimo sve više vojnika, ne samo u i oko Ukrajine, već sad i u Belorusiji gde Rusija raspoređuje hiljade vojnika, stotine letelica, sisteme S-400 i mnoge druge veoma napredne kapacitete”, rekao je Stoltenberg dodajući da se to dešava pod maskom vežbe.\nŠef ruske diplomatije Sergej Lavrov rekao je u državnoj Dumi da Rusija neće objaviti američki odgovor ako to bude traženo. On je, međutim, rekao da će obelodaniti generalni spisak odgovora.\nNaslovna fotografija: Reuters/Brendan Smialowski\nIzvor Reuters/RTS, 26. januar 2022.\nPreporučujemoGruzijaEntoni BlinkenJens StoltenbergNATORusijaSADSergej LavrovUkrajinaDžon Salivan


Održan sastanak rukovodstva opštine sa vlasnicima privremenih objekta u Malom Zvorniku\nPovodom predstojećeg Konkursa za davanje u zakup građevinskog zemljišta na području opštine Mali Zvornik, predstavnici rukovodstva opštine sastali su se u ponedeljak, 08. februara, sa aktuelnim zakupcima parcela i vlasnicima privremenih objekata i predočili im zakonske uslove u ovoj oblasti koji moraju biti ispoštovani prilikom sprovođenja procedure.\nNa sastanku je saopšteno da će opštinske parcele biti davane u zakup putem javne licitacije, u postupku prikupljanja pismenih ponuda, te da će odluka o objavljivanju javnog poziva za davanje u zakup parcela na području opštine Mali Zvornik biti doneta na sednici Opštinskog veća u petak, 12. februara.\nPrema rečima predsednika opštine Zorana Jevtića, prilikom nedavne revizije opštinskog budžeta revizori su ustanovili da opština Mali Zvornik u prethodnom periodu nije raspolagala imovinom u skladu sa zakonom i naložili da ubuduće otkloni nepravilnosti u radu u ovoj oblasti.\nOn je istakao da je nakon toga lokalna samouprava odmah pristupila uspostavljanju neophodnih procedura za davanje u zakup imovine u opštinskom vlasništvu, u okviru čega je donet plan davanja u zakup parcela, a sudski veštak dao početne vrednosti licitacije za svaku od parcela.\nPredsednik opštine Mali Zvornik rekao je da namera opštine nije da uklanja ili ruši privremene objekte, već da joj je u interesu da privremeni objekti ostanu i nastave sa radom, ali da opština mora raspolagati svojom imovinom u skladu sa zakonom.\nOn je pozvao zakupce parcela i vlasnike privremenih objekta na saradnju u zajedničkom interesu, kako bi čitav postupak bio sa uspehom završen u što kraćem roku.\nJevtić je naveo da će konkurs biti otvoren 30 dana od dana objavljivanja, te da će Opštinska uprava svim zainteresovanim licima pružiti neophodnu stručnu pomoć i podršku prilikom konkurisanja.\nBudući da je zakononima u ovoj oblasti regulisano da zakupci parcela ne mogu biti fizička lica, već isključivo vlasnici registrovanih firmi u privremenim objektima, neophodni dodatni rok za konkurisanje biće ostavljen fizičkim licima koja žele da zakupe parcele da registruju delatnost u Agenciji za privredne registre.\nNa predlog predsednika opštine, većinom glasova prisutnih na sastanku odlučeno je da zainteresovani prijave na konkurs dostavljaju neposredno pre početka licitacije u zatvorenoj koverti, što će doprineti većoj transparentnosti procedure.\nSastanku sa vlasnicima privremenih obejkata i zakupcima opštinskih parcela, osim predsednika opštine, prisustvovali su i zamenik predsednika opštine Miloš Radojčić, predsednik Skupštine opštine Radovan Tadić, načelnica Opštinske uprave Marizela Andrić, kao i predstavnici nadležnih stručnih službi Opštinske uprave.\nTags: građevinsko zemljište, konkurs, Mali Zvornik, predstavnici rukovodstva, zakup\nVučić na video-samitu Kine i 17 zemalja CIEZ\nDečja bolnica u Novom Sadu dobila retinalnu kameru


Crno-bela nostalgija: September 2013\nFoto arhiva - Slavko Karanović\nSlavko Karanović, nekadašnji bek Partizana, je još jedan od igrača koji su bili samo epizodisti u Partizanu. Za "crno-bele" je nastupao u sezoni 1983/84, a pre Partizana bio je član OFK Kikinde. Zabeležio je samo tri nastupa u takmičarskim utakmicama.\nLabels: foto arhiva G - O, Karanović\nFoto arhiva - Vasil Ringov\nPosted by Aleksandar Pavlovic at 14:32 No comments:\nLabels: foto arhiva P - Ž, Ringov\nFoto arhiva - Milojko Kurčubić\nPosted by Aleksandar Pavlovic at 14:09 No comments:\nLabels: foto arhiva G - O, Kurčubić\nFoto arhiva - Slavko Radojković\nSlavko Radojković je bivši igrač Partizana, rođen 1953. godine, koji je nastupao za Partizan u prvoj polovini sedamdesetih godina prošlog veka, tačnije, u sezonama 1970/71 i 1971/72.\nStatistika Slavka Radojkovića, preuzeta sa www.partizan.rs:\nPosted by Aleksandar Pavlovic at 08:21 No comments:\nLabels: foto arhiva P - Ž, Radojković


Business Support Nework - Internacionalni projekti u koje je uključen Klaster žel. jugoistočne Evrope\nInternacionalni projekti u koje je uključen Klaster žel. jugoistočne Evrope\nS-ACCESS je projekat koji za cilj ima pripremu i podršku evropskim malim i srednjim preduzećima za učestvovanje u procesima javnih nabavki na vanevropskim tržištima. Izabrana su tri tržišta kao ciljana – Sjedinjene Američke Države, Kanada i Norveška. Projekat je trenutno u pripremnoj fazi, tokom koje se vrše istraživanja tržišta, identifikuju njihove specifičnosti, glavni akteri, odnosno ponuđači, kao i pravila i česti zahtevi u procesima javnih nabavki.\nČlanovi Klastera koji budu zainteresovani za pristup navedenim tržištima moći će kasnije da se uključe u ovaj projekat.\nSTARS je drugi projekat u okviru šireg partnerstva klastera članova ERCI sa tehnološkim insitutima i visokotehnološkim kompanijama širom Evrope. Cilj projekta je da identifikuje preduzeća sa modernim tehnologijama (veštačka inteligencija, sajber-bezbednost, IoT i druge) koje se mogu primeniti u železničkom sektoru i formira partnerstva proizvodnih kompanija sa visokotehnološkim kompanijama kako bi se ubrzao prenos i primena ovih tehnologija. Projekat je trenutno u pripremnoj fazi, i uslediće pregled kompanija članova klastera kako bi se identifikovali problemi koje nove tehnologije mogu rešiti.\nKompanije koje teže razvoju novih tehnologija za primenu u oblasti železnice kasnije se mogu uključiti u ovaj projekat.\nI S-ACCESS i STARS će trajati 3 godine, tako da će intenzivnije aktivnosti i benefiti za članove Klastera tek uslediti u narednom periodu.\nProjekat SMART 2M\nOvaj projekat finansiran od strane Evropskog instituta za inovacije i tehnologije se realizuje u konzorcijumu sa ukupno 4 evropska univerziteta i 5 poslovnih asocijacija i kompanija. Cilj projekta je edukacija i osposobljavanje sadašnjih i diplomiranih studenata i zaposlenih u kompanijama za korišćenje inovacionih smart manufacturing procesa u proizvodnim kompanijama metalskog i mašinskog sektora koje pripadaju železničkoj, automobilskoj i aero-industriji.\nProjekat će trajati dve godine i imati niz edukacionih konferencija, treninga i škola na koje će i članovi Klastera železnica jugoistočne Evrope biti pozvani da pošalju svoje menadžere i zaposlene, ali i da prezentuju neka od svojih inovacionih rešenja.


9 Jan 2019 - 13:27\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović u Banjaluci će, povodom 9. januara - Dana Republike, odlikovati zaslužne institucije i pojedince.\nCvijanović: PDP zloupotrebljava smrt Davida Dragičevića\nKada je riječ o posljednjim dešavanjima u Banjaluci koji se tiču pokreta “Pravda za Davida”, predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović ističe kako je došlo do eskalacije stanja jer se oni koji su tražili odobrenje protesta nisu pridržavali zakona koji su za sve obavezni.\nZa novogodišnju noć smo iskeširali čak 91 milion KM!\nU trgovinama Republike Srpske u četiri udarna novogodišnja dana potrošili smo nevjerovatnih 91,2 miliona konvertibilnih maraka, saznaje Srpskainfo.\nOvo pokazuju podaci Poreske uprave RS o prometu preko fiskalnih kasa u maloprodaji Republike Srpske 28, 29, 30. i 31. decembra prošle godine.\nPavić želi da ospori ime Čubrilovićeve partije, ali je ubrzo stigao žestok odgovor\n4 Jan 2019 - 14:38\nPredsjednik Demokratskog narodnog saveza Marko Pavić poslao je podnesak Osnovnom sudu Banjaluka u kome tvrdi da je naziv Demokratskog saveza (DEMOS) koga su osnovali bivši članovi DNS – nezakonit.\n4 Jan 2019 - 14:23\nOd 28 autobusa i kombija u javnom prevozu koje je policija uputila na liniju tehničkih pregleda, kod devet je konstatovana veća tehnička neispravnost, a kod 19 vozila manja, saopšteno je iz Policijske uprave Bijeljina.\nSuzana Radanović saslušana u banjalučkoj policiji\n4 Jan 2019 - 13:42


MEDIsoft - medicinski softver - Informatizacija zdravstvenog sektora\nPočetna Informatizacija zdravstva\nInformatizacija zdravstvenog sektora\nZdravstveni sistem u Bosni i Hercegovini u cjelini je nelikvidan, sa troškovima koji stalno rastu i sa vrlo ograničenim mogućnostima finansiranja. Sve do sada urađene ekspertske studije ukazuju na neracionalnu potrošnju na svim nivoima zdravstvene zaštite. Istovremeno, kvalitet pruženih usluga nije na zadovoljavajućem nivou.\nZbog toga se nameće potreba reforme i reorganizacije zdravstvenog sistema. Stavovi svjetske stručne javnosti nedvosmisleno pokazuju da je informatizacija ključni korak u reorganizaciji zdravstvenog sektora.\nU izvještaju Organizacije za privrednu saradnju i razvoj (OECD), objavljenom početkom 2007. godine, ističu se pozitivni efekti ulaganja u informatizaciju zdravstvenog sistema u zemljama članicama Evropske unije koje su bile obuhvaćene ovom studijom.\nNa osnovu navoda iz pomenutog izvještaja može se lako zaključiti da je ulaganje u informacioni sektor isplativo i da donosi velike kvalitativne i finansijske dobiti, čime uvodi zdravstveni sektor u područje održivog finansiranja. Ovi efekti se ostvaruju kroz povećanje efikasnosti rada zaposlenih u zdravstvu, racionalizaciju potrošnje, mogućnost planiranje troškova, adekvatno iskorištavanje postojećih kapaciteta, mogućnost praćenja zdravstvenog statusa ukupne populacije i premještanje određenih zdravstvenih resursa sa liječenja na prevenciju. Dalje, uštede je moguće postići i promjenama u sistemu plaćanja zdravstvene usluge razradom standardnih procedura grupisanih prema dijagnozama (eng. Diagnose Related Groups – DRG), odnosno u našoj verziji PPTP – plaćanje prema terapijskom postupku). Povećanje kvalitete zdravlja i kvalitete zdravstvene usluge su neizostavan efekat primjene pomenutih sistema.\nKalkulacija povrata sredstava investiranih u implementaciju Informacionog sistema zdravstvene ustanove ranga bolnice, pokazuje da se investicija u potpunosti isplati u prosjeku nakon 36 mjeseci kada se posmatraju samo mjerljivi parametri, što realno znači da se investicija isplati i prije.


Bh. vozačke dozvole priznate i u Australiji | Krupljani.BA\nKao turisti, uz bh. dozvolu možemo “krstariti” Evropom, ali je za one koji namjeravaju da se trajno presele u neku zemlju bitno da znaju gdje je naša vozačka dozvola priznata, jer tamo gdje nije, ponovno polaganje je neminovno.\nZanimljivo je, takođe, da bi se na spisak zemalja gdje naši vozači ne moraju ponovo da polažu u dogledno vrijeme trebalo upisati još nekoliko država, uključujući čak i Moldaviju.\n“BiH vodi aktivnosti na zaključivanju sporazuma o priznavanju i zamjeni bh. vozačke dozvole sa Italijom, Španijom, Albanijom, Makedonijom i Moldavijom, i pokrenute su inicijative za zaključivanje predmetnog sporazuma sa Švedskom i Slovenijom”, potvrđeno je “Nezavisnim” iz Ministarstva komunikacija i transporta BiH.\nPritom, to ministarstvo je krajem aprila na sastanku delegacija nadležnih organa dviju država usaglasilo tekst sporazuma o uzajamnom priznavanju i zamjeni vozačkih dozvola između BiH i Turske, a u narednom periodu se očekuje organizacija potpisivanja predmetnog sporazuma.\nMilija Radović, direktor Agencije za bezbjednost saobraćaja RS, ističe da je za naše vozače svakako velika pogodnost ako u slučaju preseljenja u neku zemlju ne moraju ponovo da polažu.\n“Svakako je bitno da na takvom spisku imamo što više država, jer to predstavlja i priznanje našim institucijama koje sprovode obuku i polaganje vozačkih ispita, kao i nadležnom ministarstvu. Ujedno, to znači da držav, s kojim imamo potpisane sporazume imaju povjerenje u način na koji se kod nas dolazi do vozačke dozvole”, naveo je Radović.


Zemun: Više od 1.000 manjih stanova na mestu kasarne - BGnekretnine blog\nZemun: Više od 1.000 manjih stanova na mestu kasarne\nGrađevinska direkcija Srbije, izgradnja stambenog naselja, Ministarstvo građevinarstva i urbanizma, Ministarstvo odbrane, Udruženje bankara Srbije, Zemun\nBeograd, Novosti 023 Jan 2016\nDirektor Građevinske direkcije Srbije Nebojša Šurlan je najavio danas gradnju novog naselja na prostoru kasarne „Aleksa Dundić“ u Zemunu sa više od 1.000 stanova, a radovi će krenuti krajem ove ili početkom 2017. godine.\n„Naselje Aleksa Dundić imaće sigurno više od 100.000 kvadratnih metara odnosno više od 1.000 stanova, ali detalje ćemo znati kada budu usvojeni potrebni urbanistički planovi“, precizirao je Šurlan.\nOn je rekao Tanjugu da će se, nakon iskustva sa prodajom stanova na sličnom projektu „Stepa Stepanović“ na Voždovcu, više graditi manji stanovi pošto su zbog platežnih mogućnosti građana i najtraženiji.\n„Gledaćemo da cene tih stanova budu do oko 70.000 evra, da bi rata iznosila između 200 i 250 evra po kvadratnom metru, po trenutnim stopama zaduženja“, naveo je Šurlan.\n„Mi imamo stanove koji su vojsci potrebni, pa smo izvršili zamenu po proceni Poreske uprave. Razmena je bila procenjena na 12,5 miliona evra“, naveo je Šurlan dodajući da je GDS postala vlasnik tog zemljišta i da se već pripremaju projekti za naselje Aleksa Dundić.\n„Očekujemo da bi do leta to moglo da se završi i onda krećemo sa projektovanjem tako da početak radova očekujem krajem ove ili početkom 2017. godine“, kazao je Šurlan.\n„Projektna dokumentacija i idejni projekat su dostavljeni državnoj Revizionoj komisiji i dobili smo zeleno svetlo. Nastavljeno je projektovanje i očekujemo da glavni projekti budu završeni u februaru, u martu pribavljamo dozvolu i očekujemo početak radova“, naveo je Šurlan.\nGDS namerava da oko 50 stanova iskoristi za rešavanje hemijski kontaminiranih zgrada – tzv. smrdljivih zgrada, dok će se ostalih 150 stanova naći na tržištu i to će uglavnom biti manji stanovi, jednosobni, dvosobni i trosobni rekao je Šurlan.\n„To pokazuje da je smanjena zainteresovanost građana za kupovinu stanova i njihovih mogućnosti da uzmu kredit. GDS je u tom periodu napravila dobar rezultat i u posednje četiri godine mi smo prodali više od 4.000 stanova, a najviše na projektu Stepa Stepanović i Ivan Ribar u Beogradu“, kaže Šurlan.\n„Naša procena je da građanin sa prosečnim primanjima može da se zaduži u tom opsegu i ako se uzmu u obzir kamate koje su tada važile rate se su bile od 250 do 300 evra mesečno, a pošto kamate padaju trenutno bi iznosile između 180 i 250 evra“, rekao je Šurlan.


Sigurnosna situacija je osnovni preduslov za ekonomski razvoj KS – Sarajevski.ba\nSigurnosna situacija je osnovni preduslov za ekonomski razvoj KS\nPremijer Kantona Sarajevo Elmedin Konaković razgovarao je danas sa ambasadoricom Sjedinjenih Američkih Država u Bosni i Hercegovini Maureen Cormack o aktuelnoj sigurnosnoj situaciji u Kantonu Sarajevo.\nVlada Kantona Sarajevo je tokom mandata u ovom sazivu ustanovila neke propuste u radu policije, zbog čega je tom problemu ozbiljno pristupila. Najprije smo ustanovili unutrašnje organizacione nedostatke koje smo djelimično uspjeli otkloniti. Organizacija sigurnosnih organa na području KS je takođe prilično specifična, prema kojoj nadležnost našeg MUP-a ne prelazi teritoriju kantona, zbog čega je izuzetno važna njegova dobra kooridinacija sa entitetskim i državnim sigurnosnim organima i službama, upoznao je ambasadoricu Cormack premijer Konaković.\nDodao je kako je primarni cilj Vlade KS da sigurnosnu situaciju podigne na najveći nivo, kako bi se omogućili normalni uslovi života svakom građaninu KS, ali i značajnom broju stranca koji žive i rade u našem gradu.\nNaglasio je i da je sigurnosna situacija osnovni preduslov za ekonomski razvoj i napredak našeg kantona, posebno danas kada je ekonomija krenula uzlaznom putanjom.\nPremijer Konaković informisao je ambasadoricu Cormack i o konkretnim potezima koje je Vlada KS poduzela na materijalnom i kadrovskom ojačavanju MUP KS.\nU ovom smislu, ambasadorica Cormack ponudila je i konkretnu pomoć u realizaciji budućih planova i ideja Vlade KS. Interesirala se i za izbor novog policijskog komesara MUP KS.\nPremijer Konaković je upoznao ambasadoricu da će ovaj izbor biti izvršen nakon što se popuni Nezavisni odbor za izbor i reviziju policijskog komesara sa dva nova člana, a koji bi onda trebao provesti proceduru njegovog imenovanja.\nBilo je riječi i o iznalaženju novog većeg prostora za smještaj Dnevnog centra namijenjenog djeci sa poteškoćama u razvoju Udruženja “Dajte nam šansu”, a čiji je dosadašnji rad značajno finansijski pomagala američka humanitarna organizacija USAID. Ovom prilikom, premijer Konaković je najavio mogućnost rješavanja ovog pitanja o kojem će vrlo brzo sve detalje imati nakon sastanka sa predsjednicom ovog udruženja Ines Kavalec.


Ruska ambasada: Nismo umešani u proteste protiv imena Makedonije\nRuska ambasada u Makedoniji negirala je danas tvrdnje makedonskog premijera Zorana Zaeva da je Moskva umešana u proteste protiv sporazuma Skoplja i Atine o novom imenu Makedonije, koji bi omogućio toj zemlji da se pridruži NATO.\nAmbasada je u saopštenju nazvala tvrdnje Zaeva da je novac usmeren ka grupama koje protestuju u Makedoniji uz pomoć ruskih biznismena kao "neosnovane", prenosi AP.\nZaev je ranije danas poručio da Rusija treba da bude svesna da Makedonija nema alternativu osim punopravnog članstva u NATO-u i EU, preneo je portal Fokus.\nZaev: Ne isključujem mogućnost VANREDNIH IZBORA\nZaev je to rekao na zajedničkoj konferenciji za novinare sa komesarom za proširenje i susedststvo, Johanesom Hanom u Skoplju, odgovarajući na pitanje novinara da komentariše reagovanje ruskog Ministarstva spoljnih poslova u vezi sa optužbama da su ruski biznismeni uključeni u destabilizaciju Makedonije.\nMakedonski premijer je dodao da je strateški cilj Makedonije saradnja sa Rusijom.\nAmerika pozdravila ISTORIJSKI SPORAZUM oko imena Makedonije\nVISOKE TENZIJE U MAKEDONIJI Ivanov odbija da potpiše dogovor sa Grčkom, Zaev najavio REFERENDUM\nStoilković Zaevu: Na čijoj ste vi strani?\nĆerka Zorana Zaeva toliko je lepa i zgodna da bi bez problema mogla da predstavlja Makedoniju na IZBORU ZA MIS (FOTO)


NSRS: Usvojene izmjene Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama - BHRT\nNSRS: Usvojene izmjene Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama\nEdis Deljković, 30/03/2021\nNarodna skupština Republike Srpske usvojila je danas po hitnom postupku Zakon o izmjeni Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Republike Srpske koji omogućava preciznije, jasnije i bliže pojašnjenje procedura zaduživanja Srpske.\nRiječ je o tehničkoj izmjeni, kojom se žele stvoriti pretpostavke za efikasniju i ekonomičniju realizaciju zaduživanja.\nPoslanici su po hitnom postupku usvojili i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o odgođenom plaćanju poreskog duga kojim se poreskim obveznicima omogućava odgađanje plaćanja obaveza po osnovu poreza na dobit, poreza na dohodak od samostalne djelatnosti, naknade za prostu reprodukciju šuma, te naknade za zaštitu od požara za prošlu godinu do 30. juna ove godine.\nUsvojen je i Zakon o notarskoj službi u Republici Srpskoj kojim je propisano da se starosna granica za prestanak službe povećava sa 65 na 68 godina.\nOvim aktom uređuju se notarska služba, postupak izbora, razrješenja i prestanka službe notara, imenovanje vršioca dužnosti notara i zamjenika notara, te nadležnosti notara.\nNakon glasanja o apsolviranim tačkama dnevnog reda, predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović zaključio je rad prvog dijela 15. redovne sjednice i rekao da će o nastavku javnost biti blagovremeno obaviještena.\nKomšić predložio Tegeltiji uvođenje obaveznog pi-si-ar testa na ulazu u BiH\nU ZDK dvije sedmice zabranjen rad kladionica, muzika uživo\nDva umjerena zemljotresa u Austriji\nJutarnji dnevnik [20.04.2021.]\nČelnici nogometnih saveza: Ovo je prijetnja koja potresa cijelu nogometnu piramidu\n“Stolački cener”, utrka kroz najljepše dijelove Stoca\nIzložba “Orkestar” Tatjane Burzanović\nSlab potres kod Novog Pazara\nPredao se načelnik Han Pijeska koji je osumnjičen da je pretukao muškarca iz Sarajeva