RS pod krinkom borbe protiv vehabija uvodi graničnu službu prema Federaciji BiH\nNaslovnica Krajina Banja Luka RS pod krinkom borbe protiv vehabija uvodi graničnu službu prema Federaciji BiH\nBanja Luka – Reorganizacijom u MUP-u RS je planirano i povećanje broja policajaca na granici sa FBiH, na područjima gdje je evidentirano veće prisustvo pripadnika vehabijskog pokreta, saznaju “Nezavisne”.\n„Naš sagovornik, blizak MUP-u RS, ističe da je cilj ovakve odluke preventivno djelovanje te pojašnjava da će na tim lokacijama, inače ruralnim područjima, biti oformljena stanična odjeljenja, koja će činiti do deset policajaca”. Jasno je da Vlada RS-a ima potpuno druge planove. Navonda borba protiv vehabija je samo izgovor, a stvarni cilj je uspostavljanje sistema zaštite i nadzora nad entitetskom granicom RS-a prema Federaciji BiH. Nakon što uspostavi pogranična, stanična odjeljenja, policija RS-a će uspostaviti cjelodnevne patrole duž granice. Ovo što radi Milorad Dodik i njegova vlast veoma je opasno, definitivno ovo je čin fizičkog odvajanja RS-a od ostatka Bosne i Hercegovine. Na kraju, obzirom da će MUP-u RS-a za ovaj zadatak morati trošiti dodatna novčana sredstva, hoće li, kako bi prošli što jeftinije, u sistem nadzora granice prema Federaciji BiH uključiti i onih 300 hiljada četnika, pripadnika Ravnogorskog četničkog pokreta?\nU NASTAVKU PRENOSIMO TEKST OBJAVLJEN U DANAŠNJEM IZDANJU NEZAVISNIH NOVINA\nPolicija steže obruč oko vehabija\nDragan Sladojević – 21.10.2013 08:15\nBANJALUKA – Reorganizacijom u MUP-u RS je planirano i povećanje broja policajaca na granici sa FBiH, na područjima gdje je evidentirano veće prisustvo pripadnika vehabijskog pokreta, saznaju “Nezavisne”.\nNaš sagovornik, blizak MUP-u RS, ističe da je cilj ovakve odluke preventivno djelovanje te pojašnjava da će na tim lokacijama, inače ruralnim područjima, biti oformljena stanična odjeljenja, koja će činiti do deset policajaca.\n“Više je razloga za ovakve planove, ali se oko 80 odsto njih odnosi upravo na prisustvo vehabija u tim često zabačenim područjima, za koja se sumnja da se na njima vehabije okupljaju, organizuju i izvode oružane vježbe”, ističe sagovornik “Nezavisnih”, upućen u planove vrha MUP-a RS.\nOn dalje dodaje da je cilj ovakve odluke, koja bi u narednom periodu trebalo da bude realizovana, i smanjenje šumskih krađa, koje su inače karakteristične za “zabačena” područja. Bezbjednosni stručnjaci složni su u stavu da je riječ o više nego promišljenoj odluci rukovodstva MUP-a RS.\n“Vi prosto ne možete nekome zabraniti da bude vehabija, to je versko opredeljenje, ali sa druge strane veoma se dobro zna da su savremeni teroristi većinom vehabije, od kojih, dakle, preti realna opasnost”, kaže Zoran Dragišić, stručnjak za bezbjednost.\nZbog toga, ističe on, postoji potreba da nad vehabijama bude povećana kontrola te da vlasti RS imaju informaciju kada oni ulaze u RS i kuda se kreću, čime može da bude spriječen i potencijalni oružani incident.\nPodsjeća Dragišić da pripadnici radikalnog islama često borave upravo uz međuentitetsku granicu. “Za vehabije su ‘džepovi’ između RS i FBiH najpogodnija područja. Dakle, mislim da je reč o pametnoj odluci MUP-a RS, koja će doprineti bezbednosti ne samo RS, nego i cele BiH”, naglašava Dragišić.\nPlanove MUP-a RS pohvalila je i Dušanka Majkić, predsjedavajuća Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost parlamenta BiH, koja smatra da bi i nadležni u FBiH konačno trebalo da se pozabave problemom vehabizma. “Ključ daljeg razvoja vehabijskog pokreta u BiH ne drži RS, nego FBiH, i Bošnjaci kao narod moraju prvi da pronađu mehanizme, da počnu da se bore, umjesto što daju podršku tom pokretu”, ocjenjuje Majkićeva.\nRadikalni islamisti, ranije je objavljeno, kao svoja žarišta rado biraju nepristupačna mjesta, udaljena od očiju javnosti, poput napuštenih objekata i lovačkih kuća, u blizini kojih se, pod okriljem lova i pčelarstva, obučavaju rukovanju oružjem.\nUvođenje granične službe pod izgovorom borbe protiv vehabija


Akcija “Bezbjedna vožnja u zimskim uslovima” – Opština Gacko\nAkcija “Bezbjedna vožnja u zimskim uslovima”\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske podsjeća sve vozače, vlasnike motornih vozila da je od danas do 15. aprila za motorna vozila obavezna zimska oprema.\nIz MUP-a Srpske napominju i da će u saradnji sa Ministarstvom saobraćaja i veza Srpske i Auto-moto savezom /AMS/ do 25. novembra provoditi akciju “Bezbjedna vožnja u zimskim uslovima”, s ciljem povećanja ukupnog stepena bezbjednosti saobraćaja i smanjenja broja saobraćajnih nezgoda i njihovih posljedica koje nastaju zbog nepravilne pripreme vozila za zimske uslove vožnje i načina vožnje u zimskim uslovima.\nPortparol MUP-a Srpske Mirna Šoja rekla je Srni da se za 10 mjeseci ove godine dogodilo 7.006 saobraćajnih nezgoda, što je za 832 ili 10,6 odsto manje nego u istom periodu prošle godine, te da je u saobraćajnim nezgodama poginulo 120 lica, teže povrijeđeno 543, a lakše 1.814 lica.\n“Broj poginulih je za 13, odnosno 9,8 odsto manji u odnosu na prethodni period, broj teže povrijeđenih manji je za 10,8 odsto, a broj lakše povrijeđenih manji je za 14,8 odsto. Broj nezgoda samo sa materijalnom štetom manji je za 5.351, odnosno 9,6 odsto”, navela je Šoja.\nPrema njenim riječima, posmatrajući dionice magistralnih puteva za 10 mjeseci ove godine, najugroženija je bila dionica M4 Kozarac – Lamovita, na kojoj su evidentirane tri saobraćajne nezgode u kojima je život izgubilo pet lica.\n15.11, 2012\tby Општина Гацко in Архива 2012


Humanitarna akcija GrO SNS Požarevac • Poportal\nDanas je Gradski odbor Srpske napredne stranke Požarevac organizovao humanitarnu akciju u okviru koje je poklonio deset mesečnih ulaznica (300 dana) za bazen za decu koja dolaze iz materijalno ugroženih porodica.\nMesečne karte je uručio predsednik GrO SNS Požarevac Bane Spasović i istakao da će i ubuduće biti organizovane akcije GrO SNS podrške Centru za socijalni rad, a posebno deci.\nDirektorka Centra za socijalni rad Tatjana Rajić, u ime roditelja sa kojima je dogovorna saradnja, zahvalila se na ovom poklonu, koji će. kako je istakla, sigurno ovoj deci puno značiti i istakla da Grad Požarevac umnogome pomaže porodicama ugrožnim siromaštvom, kroz 12.500.000 dinara na nivou godine za isplatu jednokratnih pomoći za različite namene-egistencijalne potrebe, lekove, ogrev.\nAutor: Centar za socijalni rad Požarevac\nAuto škole rešavaju problem „Kosog uspona“ – Do 25. oktobra je rok za podnošenje zahteva MUP-u da primi poligon


Vesti online / Sport / Košarka / Partizan: ODLUČUJUĆA skupština u ponedeljak\nPartizan: ODLUČUJUĆA skupština u ponedeljak\nKošarkaški klub Partizan mogao bi narednog ponedeljka da dobije novu upravu, ali i novog trenera!\nSledi rasplet: Predrag Danilović\nNezvanično, skupština crno-belih zakazana je za šest dana, sa početkom u 13.00 u Klubu sportista na stadionu Partizana.\nNajviši organ crno-belih trebalo je da se sastane još pre sedam dana, ali je zbog nedostatka kvoruma odložen, pa će naredni ponedeljak doneti rasplet u svim klupskim strukturama.\nPostoji velika mogućnost da Partizan dobije novu upravu, koja bi sa sobom dovela i naslednika Dušku Vujoševiću, međutim, ne odbacuje se ni mogućnost i da Vujošević ostane.\nKOŠARKA Dule o svemu: Novac od Bogdanovića u džepu jednog igrača, nemam duel sa Danilovićem


Na prvoj sednici, kojom je predsedavala Branislava Simanić, direktorka Sektora preduzetništva PKS, odlučeno je da počasne članice Sekcije budu Katarina Obradović - Jovanović, pomoćnica ministra u Ministarstvu za privredu, Lazar Lekić, savetnik ministra zadužen za inovacije tehnološki razvoj, prof. dr Aleksandra Golubović Stojanović iz Visoke škole za poslovnu ekonomiju i preduzetništvo Beograd, Ljiljana Karaklajić, direktorka kompanije "D express", Dragana Janjić, direktorka "Vinarije Aleksić" i Kosara Dangić, direktorka "Kabinet pivare".\nNa sednici su, takođe, izabrani predsednik Sekcije za žensko preduzetništvo Biljana Lazarević i zamenik predsednika Suzana Perić.\nBiljana Lazarević - Senior consultant u konsultantskoj kuća Casa Forte (www.casaforte.rs) je na listi konsultanata Evropske banke za obnovu i razvoj za program ASB (Advice for Small Businesses) na domaćem tržišti i program IP (International project) u internacionalnom domenu. Ona ima dugogodišnje radno iskustvo u privredi i bankarskom sektoru; u velikim multinacionalnim sistemima i kompanijama koje su pružale usluge uvelikim sistemima; u oblastima veleprodaje, vođenja maloprodajne mreže, nabavke i upravljanja finasijama i kontrolingom. U svom radu ostvarila je saradnju sa partnerima iz preko 15 zemalja (EU, Kina, Rusija, Belorusija, zemlje iz okruženja).\nNa prvoj sednici Sekcije za žensko preduzetništvo usvojeni su i dokumenti "Poslovnik o radu" i "Plan rada".\nIstaknuto je da će najvažnije aktivnosti u radu Sekcije biti usmerene na umrežavanje žena preduzetnica, edukaciju za bolje poslovanje, informisanje o potencijalnim izvorima finansiranja, aktuelne konkurse, pozive za strukovne inkubatore kao i kontinuirano promovisanje inovativnosti ženskog preduzetništva.


Preti li kraj evropskom socijalnom modelu? | EurActiv Srbija\nPreti li kraj evropskom socijalnom modelu?\nKriza u zoni evra i mere štednje koje je najavila većina evropskih zemalja narušiće modele socijalne zaštite koji su uspostavljeni u Evropi posle Drugog svetskog rata. Prema mišljenju ekonomista, oni danas moraju da se reformišu da bi se ekonomija oporavila. Evropska komisija, međutim, upozorava da je više od 20% građana EU izloženo siromaštvu, kao i da se i u zemljama sa razvijenom socijalnom zaštitom produbljuju nejednakosti i povećava rizik od siromaštva. Neki stručnjaci smatraju da je došao kraj državi socijalnog blagostanja, a drugi da će sistemi socijalne zaštite u EU opstati ali da će izdvajanja biti usmerena na one kojima je pomoć zaista najpotrebnija.\nReforme penzionog sistema, smanjenje socijalnih davanja, zamrzavanje penzija, smanjenje zdravstvenog osiguranja - mere štednje koje već više od godinu dana objavljuju vlade članica evro zone zamenile su tradicionalna socijalna izdvajanja u članicama EU.\n"Države socijalnog blagostanja, nastale posle rata, u kojima se u velikoj meri brinulo o potrebama (stanovništva), posebno u oblasti zdravstva, nestaće", ocenio je ekonomista konsultantske kuće Asteres Nikola Buzu (Nicolas Bouzou). "Nekada je postojao snažan rast mase plata, puna zaposlenost, sa relativno mladim stnaovništvom. Danas imamo masovnu nezaposlenost, nema rasta a stanovništvo je sve starije, što znači da su finansijski pritisci potpuno neizdrživi", navodi on.\n"Jasno je da se sa krizom pojačava pritisak na evropski socijalni model koji je već ranije nastao zbog demografskih tendencija i slabog rasta", rekao je direktor nezavisnog evropskog instituta Brojgel Žan Pizani-Feri (Jean Pisani-Ferry).\nČlanice EU se, međutim, ne odlučaju u istoj meri i da na isti način smanje socijalna izdvajanja. U Francuskoj je, osim penzione reforme, vlada za sada najavila da će socijalna davanja za pomoć porodici, poput dečijeg dodatka, biti manja nego što je bilo predviđeno 2012. U Irskoj je smanjena pomoć u oblasti zdravstva i stanovanja. U Portugaliji izdvajanja za pomoć porodici su smanjena za 25%. U Italiji je socijalna pomoć uopšte smanjena, a u Španiji je ukinuta pomoć za novorođenu decu, navodi ekonomista u francuskom institutu za praćnje ekonomskih kretanja (OFCE) Anri Sterdinijak (Henru Sterdyniak).\nNovi španski premijer iz redova konzervativaca Marijano Rahoj (Mariano Rahoy) trebalo bi da već naredne nedelje preduzme nove mere štednje, a u planu je da se početkom 2012. pristupi "modernizaciji radnog zakonodavstva" kako bi se rešilo pitanje rekordne nezaposlenosti.\nU Italiji, vlada premijera Marija Montija treblao bi, takođe, da reformiše tržište rada po ugledu na danski model koji omogućava veću fleksibilnost i istvoremeno sigurnost. Ekonomista na Huboltovom univerzitetu u Berlinu Mihael Burda smatra da bi mnoge evropske zemlje trebalo da se ugledaju na skandinavski model. "On tako dobro funkcioniše jer kombinuje elemente zemlje socijalne države sa liberalizmom", navodi on.\nPotpredsednik britanske vlade Nik Kleg (Nick Clegg) upozorio je Britance da ih sledeće godine očekuju "veliki izazovi", navodeći da da spasavanje ekonomije još nije završeno i da će biti potrebni dodatni napori. "Moraćemo da donosimo teške odluke, ali su one dugoročno potrebne našoj zemlji", rekao je Kleg.\nStrategija britanske vlade zasniva se na uvođenju reda u javne finansije na osnovu plana strogih mera štednje. Kleg, vođa liberalnih demokrata - manjeg partnera u vladajućoj koaliciji, dodao je da su zahvaljujući delovanju liberalnih demokrata u vladi usvojene socijalne mere za pomoć siromašnim radnicima, učenicima i penzionerima.\nU mnogim evropskim zemljama sistemi socijalne zaštite će opstati ali će biti usmereni na one kojima je pomoć najpotrebnija, smatra Nikola Buzu. U Francuskoj tako pomoć porodici neće biti više davana bez obzira na sredstva. Takođe, određeni nedostaci biće otklonjeni zahvaljujući privatnom osiguranju, smatra Buzu.\nAli u zemljama koje su najteže pogođene dužničkom krizom, reforma socijalne zaštite mogla bi biti drastičnija. U Grčkoj ili Portugaliji "državni sistemi su praktično u stečaju i zemlje se okreću liberalnijim sistemima, bez sigurnosne mreže, u kojima su najranjiviji" delovi stanovništva upravo izloženi riziku da ostanu bez pomoći, navodi Bazu.\n"Nismo svedoci kraja države socijalnog blagostanja ali jesmo njene degradacije", tvrdi Sterdinijak. "A kada smanjimo izdvajanja za novorođenčad u Španiji, koja ima veliki problem sa natalitetom, pucamo sebi u nogu", navodi on.\nPrema njegovim rečima, socijalna zaštita je deo identiteta Evrope i nema nikakvih razloga da se ona dovodi u pitanje. "Upravo suprotno, potrebno je preduzeti mere kako bi se nastavilo njeno finansiranje", navodi Sterdinijak.\nViše od 20% građana EU izloženo siromaštvu\nPrvi godišnji izveštaj o zapošljavanju i socijalnim tendencijama u Evropi koji je u decembru objavila Evropska komisija, pokazuje da je u okolnostima fiskalne konsolidacije i slabih izgleda za ekonomski rast kombinacija socijalnih politika i politika zapošljavanja neophodna da bi se omogućio dugoročan oporavak koji će se zasnivati na novim radnim mestima.\nZbog ekonomske krize do izražaja su došle strukturne slabosti u Evropi, poput povećanja razlika u prihodima i nestanka srednje plaćenih poslova, posebno u proizvodnji i građevinarstvu, pokazuju rezultati istraživanja.\nBroj siromašnih u EU je i dalje veliki. Oko 115 miliona ili 23% stanovnika EU je u 2010. bilo izloženo riziku od siromaštva ili isključenosti iz društva.\nGrađani EU nisu na isti način izloženi siromaštvu i isključenosti iz društva. Bugari i Rumuni se suočavaju sa ozbiljnim padom životnog standarda, dok u Mađarskoj, Česksoj i Slovačkoj više faktora doprinosi osiromašenju i isključivanju iz društva različitih grupa stanovništva.\nU nekim članicama na severu i zapadu EU, koje su poznate po razvijenoj socijalnoj zaštiti, glavni problem predstavlja otežan pristup tržištu rada.\nSiromaštvu i isključenosti iz društva su posebno izložene starije osobe, samohrani roditelji, studenti, osobe sa invaliditetom i domaćinstva sa malim brojem zaposlenih. Oko 8% ljudi koji imaju posao su izloženi siromaštvu, a 60% onih koji nemaju posao.\nPregled pokazuje da su se u zemljama u kojima postoji tradicija nejednakosti, poput Italije i Grčke, nejednakosti smanjile ili blago povećale, dok su se povećale u članicama u kojima se tradicionalno pridaje veći značaj jednokosti, poput nordijskih zemalja. U izveštaju se dodaje da se taj trenda nastavlja.\nU saopštenju Evropske komisije se navodi da povećanje zaposlenosti, bolja raspodela socijalnih izdvajanja i pravednije oporezivanje visokih prihoda i bogatstva mogu da doprinesu smanjenju nejednakosti u društvu.\nEvropska komisija: Employnment and Social Developments in Europe 2011\n: Evropljani zadovoljni kvalitetom života i pored krize\n: Danci najsrećniji u Evropi


saobraćaj Arhive - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: saobraćaj\n2. juli 2022. BG servis 0\nZbog radova na održavanju ulica kao i iz drugih razloga tokom jula 2022. biće aktuelne izmene u saobraćaju i na linijama javnog gradskog prevoza.\nJavni gradski prevoz u Beogradu: Dopuna mesečnih karata za jul 2022.\n25. juni 2022. BG servis 0\nOd subote, 25. juna 2022, kompanija „Kentkart“ je omogućila dopunu personalizovanih karata za jul 2022. godine širom Beograda ili online.\n24. juni 2022. BG servis 0\nPojačana kontrola svih učesnika u saobraćaju biće realizovana tokom vikenda, 25. i 26. juna 2022, jer se očekuje veća frekvencija saobraćaja.\nSezonske linije javnog prevoza i letnji red vožnje od 25. juna 2022.\n21. juni 2022. BG servis 0\nOd subote, 25. juna 2022, biće primenjen letnji red vožnje u javnom linijskom prevozu putnika, a počinju sa radom i sezonske linije.\nPojačana kontrola saobraćaja 11. i 12. juna 2022.\n10. juni 2022. Obrati pažnju! 0\nU subotu i nedelju, 11. i 12. juna 2022, biće pojačana kontrola saobraćaja, najavljeno je iz Ministarstva unutrašnjih poslova.\n8. juni 2022. BG servis 0\nIzmene u saobraćaju i na linijama javnog gradskog prevoza – jun 2022.\n31. maj 2022. BG servis 0\nZbog radova na održavanju ulica kao i iz drugih razloga tokom juna 2022. biće aktuelne izmene u saobraćaju i na linijama javnog gradskog prevoza.\n24. maj 2022. BG servis 0\nOd srede, 25. maja 2022, kompanija „Kentkart“ je omogućila dopunu personalizovanih karata za jun 2022. godine širom Beograda ili online.\nIzmene u saobraćaju i na linijama javnog gradskog prevoza – maj 2022.\n1. maj 2022. BG servis 0\nZbog radova na održavanju ulica kao i iz drugih razloga tokom maja 2022. biće aktuelne izmene u saobraćaju i na linijama javnog gradskog prevoza.\nSezonska linija 400 – od Voždovca do Avale\n26. april 2022. BG servis 0\nPo tradiciji svakog proleća, pa i ovog, od nedelje, 1. maja 2022, počinje s radom sezonska linija 400 (Voždovac – vrh Avale).\nJavni gradski prevoz u Beogradu: Dopuna mesečnih karata za maj 2022.\n22. april 2022. BG servis 0\nOd ponedeljka, 25. aprila 2022, kompanija „Kentkart“ je omogućila dopunu personalizovanih karata za maj 2022. godine širom Beograda ili online.\n16. april 2022. BG servis 0\nDa li znate… da 99 odsto svetske populacije udiše zagađen vazduh\n6. april 2022. Da li znate 0\nIzmene u saobraćaju i na linijama javnog gradskog prevoza – april 2022.\n1. april 2022. BG servis 0\nZbog radova na održavanju ulica kao i iz drugih razloga tokom aprila 2022. biće aktuelne izmene u saobraćaju i na linijama javnog gradskog prevoza.\n25. mart 2022. BG servis 0\n20. mart 2022. BG servis 0\nIzmene u saobraćaju i na linijama javnog gradskog prevoza – mart 2022.\n28. februar 2022. BG servis 0\nZbog radova na održavanju ulica kao i iz drugih razloga tokom marta 2022. biće aktuelne izmene u saobraćaju i na linijama javnog gradskog prevoza.\nPage 1 of 2312345\t»\t1020...Poslednje »


04:19: AM ponedeljak 18 januara, 2021\nPosted on 25. aprila 2016. at 13:01 by Ist Media\nBOR/VANKUVER, (IST Media, Saša Trifunović) – Kanadske kompanije Nevsun Risorsiz (Resources) i Rezervoar Minerals (Reservoir), sklopile su neočekivan dogovor o spajanju kompanija na projektu bakra “Timok” (Čukaru Peki) kod Bora, nakon prodaje dela akcija američkog Friporta (Freeport).\nReč je nalazištu sa izuzetno visokim sadržajem bakra i zlata, gde su u toku geološka istraživanja kojima treba da se dokažu precizni sadržaji ovih metala, kako bi se uradila studija isplativosti ulaganja u otvaranje rudnika.\n„Ovim spajanjem stvara se rudarska kompanija srednje veličine sto posto vlasništva u ‘gornjoj zoni’ projekta. Zajednička kompanija će biti finansirana budžetom Nevsuna i biće u poziciji da donese dobit preko jako uspesšog razvojnog tima Nevsuna”, saopšteno je na sajtu Rezevoar Minerals.\nIzvršni direktor Nevsuna, Klif Dejvis, izjavio je da ova transakcija daje kapital Nevsuna stavlja u službu strateških investicija sa velikim povraćajem novca, što će značajno doprineti vrednosti deonicara te kompanije.\n“Sa trenutnim novcem iz našeg rudnika Bisha, imamo finansijsku snagu i proverene tehničke mogućnosti da unapredimo Projekat Timok u razumnom vremenskom roku. Radujemo se saradnji sa svim zainteresovanim stranama i jako sposobnim partnerima kako bismo doveli projekat do faze proizvodnje”, rekao je Klif Dejvis.\nU martu je kanadska kompanija “Lundin Majning” (Mining) objavila da je izvesno njeno učešće na ovom projektu, pošto će od kompanije Friport kupiti 55 posto akcije “gornjeg ležišta”, ali je Reservoar Minerals, na osnovu prava preče kupovine, neočekivano sklopio dogovor sa kompanijom Nevsun čime je Lundin ostao van igre.\nRanije je objavljeno da je na nalazištu “Čukaru Peki” otkriveno 65 miliona tona rude sa srednjim sadržajem bakra od 2,6 odsto po toni i zlata od 1,5 grama. Procenjeno je da se iz te rude može dobiti 1,7 miliona tona bakra i 98 tona zlata.\nObjavljeno je, takođe, da je donji deo ležišta, u komne Friport ima 54 odsto udela, bogatiji ovim metalima od gornjeg.\nU dosadašnja istraživanja na “Čukaru Peki” uloženo je 60 miliona dolara, a Friport je svoj udeo u projektu “gornje zone “ ranije ponudio Lundinu za 262,5 miliona dolara.


Lokalne vesti - Sreda 20.06.2018 - 11:23\nVranje – Asocijacija malinara Srbije objavila je da je na sastanku sa ministrom poljoprivrede Branislavom Nedimovićem dogovoreno da se odmah nastavi otkup maline i da otkupljivači vrate cenu sa 50 i 80 dinara po kilogramu na 125 dinara.\nRodilo, a nema ko da otkupi FOTO: S. Tasić/OK Radio\nOva dobra vest za proizvođače „crvenog zlata“, na jugu Srbije na znači i kraj problema jer najveći otkupljivač voća u regionu, „Nektar“ iz Vladičinog Hana i dalje ne vrši otkup.\nOK Radio je već pisao o neobjašnjivom potezu „Nektara“ koji se iz otkupa ovogodišnjeg roda maline povukao već na početku berbe.\nU hanskoj opštini, poslednju cenu od 60 dinara po kilogramu nude manji otkupljivači, što ne podmiruje ni najosnovnije troškove, kaže Zvonko Mladenović iz sela Manjak kod Vladičinog Hana.\n- Otkupili su jedva dvadesetak gajbica juče (utorak), ali već danas nema nikoga da otkupljuje malinu.\n„Nektar“ uopšte ne vrši otkup, maline propadaju što je ogroman problem za ljude iz celog kraja i neshvatljivo je da niko o tome ne vodi računa.\nLjudi koji od toga žive, među kojima je i moj otac, jednostavno nemaju kome da prodaju malinu, pa će po svemu sudeći odustati od dalje proizvodnje – kaže ogorčeno Mladenović.\nInače, sastanak sa ministrom poljoprivrede je u utorak hitno dogovoren posle najave proizvođača malina da će započeti proteste vožnjom automobilima širom Srbije zbog zaustavljenog otkupa tog voća na jugu Srbije i niskih otkupnih cena koje su sa 125 dinara pre mesec dana smanjene na 50 i 80 dinara po kilogramu.\nNa sastanku je naglašeno da je apsolutno nedopustivo prekidatanje otkupa maline, bez prethodne najave proizvođačima, što je bio slučaj na nekoliko ključnih otkupnih mesta.\nNovi sastanak na kome će se razgovarati o realizaciji zahteva malinara zakazan je u Ministarstvu poljoprivrede za četvrtak, 21. juna, najavljeno je iz ministarstva.


Putinov predlog za bezbednost Persijskog zaliva - Sputnjik Srbija\n00:32 06 Avgust 2020\nPutinov predlog za bezbednost Persijskog zaliva\n21:00 07.01.2020 (osveženo 21:30 07.01.2020) Preuzmite kraći link\nPredlog Vladimira Putina da se osnuje organizacija za bezbednost Persijskog zaliva politikolozi vide kao ispravan, s obzirom na oštre protivrečnosti među zemljama u tom regionu, ali se realizacija te ideje dovodi u pitanje, pošto to nije u interesu SAD.\nMale šanse za prihvatanje predloga za bezbednost\nZbog toga eksperti smatraju da bi stvaranje takvog sistema bezbednosti, kakav predlaže ruska diplomatija i predsednik Putin, bilo od velikog značaja, jer određene snage i SAD ne bi mogle da koriste konflikte za postizanje svojih ciljeva, a takođe, time bi se sprečili mogući sukobi u tom bezbednosno krhkom regionu. To bi, kako objašnjavaju, bila bezbednosna organizacija zalivskog regiona, nešto nalik Organizaciji za evropsku bezbednost i saradnju.\nMeđutim, ruski ekspert Oleg Glazunov smatra da ova inicijativa Rusije neće biti prihvaćena.\n„U proteklih 50 godina bilo je mnogo inicijativa da se stvori ’nešto‘ zajedničko za borbu protiv terorizma, i pod okriljem Ujedinjenih nacija i bez okrilja Ujedinjenih nacija, ali ništa od toga se nije ostvarilo, jer pre svega to ne odgovara SAD, s obzirom da bi tako izgubile mogućnost da za svoje interese koriste određene terorističke organizacije. Zato ne mislim ni da će ova aktuelna inicijativa voditi ka uspehu“, kaže Glazunov.\nOn ističe da je antiteroristička koalicija — utopija.\n„Činjenica je da neću otkriti veliku tajnu ako kažem da većina država koje su ključni igrači, imaju terorističke organizacije koje su im lojalne. U Iranu je to Hezbolah, a SAD takođe aktivno sarađuju sa nekim radikalnim islamskim organizacijama, koristeći ih u svoje svrhe za obavljanje prljavih spoljnopolitičkih operacija, u kojima sama država ne može biti izložena“, objašnjava Glazunov.\nPutinov predlog za bezbednost u Persijskom zalivu\nRuski predsednik Vladimir Putin nedavno je precizirao da bi se, pored država regiona, međunarodnoj organizaciji za rešavanje problema u Persijskom zalivu kao posmatrači mogle pridružiti i Rusija, SAD, EU, Kina i druge zemlje. On je pozvao da se odbace nagomilane predrasude i međusobne pretenzije i da se „od nule“ stvori organizacija za bezbednost i saradnju u ovom regionu.\nGliser Iranske revolucionarne garde prilazi tankeru u Persijskom zalivu\nIstovremeno, očekuje se da će Moskva, Teheran i Peking nastaviti da produbljuju saradnju na polju uspostavljanja sistema bezbednosti u Persijskom zalivu.\nVećina analitičara je saglasna da tri države treba posmatrati kao važne partnere u svetskoj bezbednosti. Rusija i Iran su defakto saveznici u borbi protiv terorističke pretnje. Kina se takođe direktno suočila sa ovim problemom. Pored toga, sve tri države se u svetu ne slažu sa američkom hegemonijom i zalažu se za policentrični svet, a to je vrlo važan faktor u približavanju tri zemlje.\nRuski koncept kolektivne bezbednosti\nJoš u julu je rusko Ministarstvo spoljnih poslova predstavilo koncept kolektivne bezbednosti u regionu, u okviru kojeg je predloženo stvaranje zajedničke antiterorističke koalicije pod okriljem UN, kao i organizacije za bezbednost i saradnju u zoni Persijskog zaliva. U dokumentu je takođe naglašeno da tenzije u regionu „ne opadaju“ poslednjih decenija.\nPrema navodima Moskve, formiranje sistema bezbednosti trebalo bi da se odvija u fazama, „počevši od rešavanja najoštrijih i najaktuelnijih problema“, uključujući i rešavanje krize u Jemenu, Siriji i Iraku i ispunjavanje uslova „nuklearnog sporazuma“ iz kojeg su SAD već istupile.\nIran je pozdravio predlog Rusije, ističući da su stavovi Teherana i Moskve o bezbednosti u Persijskom zalivu „veoma bliski“.


Potpredsjednik Gvozdenović posjetio Opštu bolnicu i Tim za zaštitu i spašavanje u Baru\nponedjeljak, 13 april 2020 17:40\nPotpredsjednik Skupštine Crne Gore Branimir Gvozdenović i predsjednik opštine Bar Dušan Raičević obišli su danas Opštu bolnicu ,,Blažo J. Orlandić” Bar i održali sastanak sa užim sastavom Tima za zaštitu i spašavanje.\nPotpredsjednik Gvozdenović je pohvalio rad bolnice, budući da pored redovnih aktivnosti, ova bolnica sada predstavlja i regionalni centar za oboljele od novog koronavirusa (COVID-19) za crnogorsko primorje. U tom kontekstu, potpredsjednik je istakao i doprinos koji su zdravsteni radnici dali za Crnu Goru i njene građane u ovom teškom i izazovnom trenutku, navodeći da odlični rezultati daju mogućnost da se uporedo razmišlja i o prevazilaženju posljedica koje je izazvala ova epidemija, i njenom negativnom uticaju na ekonomiju.\n- Ovo je vrijeme kada se mora pokazati dodatna zrelost, dodatno zajedništvo, i poziv svim akterima u Opštini bar da zajedničkim radom pomognu da lakše prevaziđemo posljedice epidemije. Opština i predsjednik Opštine su rekli da su spremni da daju svoj maksimalni doprinos u tom pravcu, istakao ie Gvozdenović.\nPotpredsjednik Skupštine Crne Gore istakao je značajan doprinos Tima za zaštitu i spašavanje, koji danonoćno obavlja zahtjevne zadatke, ne mareći za činjenicu što i sebe lično izlažu dodatnom riziku, kako bi građani Bara imali što manje posljedica od virusa COVID-19.\nPredsjednik opštine Bar Dušan Raičević je istakao da zdravstvena zaštita, u ovom trenutku i situaciji kada se svi prioritetno borimo za živote i zdravlje sugrađana, funkcioniše u najboljem mogućem redu, te da raduje činjenica da već par dana nema novih slučajeva pozitivnih na koronavirus iz Bara. Takođe, Raičević je najavio da će opština narednih sedmica raspisati javne pozive za subvencije u oblasti poljoprivrede, koje su planirane na iznos od 200.000 eura, te da će, takođe, raspisati i već planirane subvencije za podršku preduzetništvu u iznosu od 150.000 eura, kao i javni poziv za podršku ženskom preduzetništvu u iznosu od 35.000 eura.\n- Raduje činjenica da imamo podršku i od strane potpredsjednika Skupštine Crne Gore, kao i činjenica, da će mjere podrške Vlade Crne Gore biti primijenjivane i u Baru, dodao je on.


Premijeri Albanije i Srbije, Edi Rama i Aleksandar Vučić, tokom sastanka u Beogradu\nAleksandar Vučić i Edi Rama, premijeri Albanije i Srbije, sastali su se ponovo u Beogradu, ovoga puta na panelu Beogradskog bezbednosnog foruma, koji se bavio odnosima dve zemlje i uticaju na stabilnost u regionu jugoistočne Evrope.\nCentralni događaj drugog dana Beogradskog bezbednosnog foruma svakako je bio panel o srpsko-albanskim odnosima, gde su premijeri dve zemlje, Aleksandar Vučić i Edi Rama još jednom pokazali velike razlike u stavovima, kako o Kosovu, tako i o odnosu prema velikim silama.\nPremijer Albanije je istakao da bi i na Kosovu i u Srbiji prioritet trebalo da bude da Srbi na severu i Albanci na jugu budu srećni, kao i da Srbi i Albanci zajedno mogu da urade za sebe i za region ono što su Francuzi i Nemci posle viševekovnih sukoba uradili za sebe i za Evropu. Pominjući spor oko Trepče, Rama je rekao da je ta kompanija na teritoriji Kosova i da je vlasništvo građana Kosova, bilo da su oni Srbi ili Albanci:\n"Moj pogled je da što pre Srbija prizna nezavisnost Kosova, biće bolje za sve. Ali istovremeno, u potpunosti podržavam proces i otvoreno kažem da bi obe strane, i Priština i Beograd, trebalo da ga prigrle, a to je dijalog."\nKako je rekao Vučić, ima puno argumenata koje bi mogao da upotrebi i da kaže da je Priština kriva za zastoj u pregovorima, ali da to neće da učini, jer želi da Srbija posvećeno nastavi proces dijaloga u Briselu.\nTakođe, on je istakao da EU povremeno vrši pritisak na Srbiju po pitanju kosovske krize i da javnost u Srbiji to vidi, i to se odražava na raspoloženje građana za evropske integracije. Prema Vučiću, Srbija i Albanija se razliku u tome što se Albanija ne suočava sa teritorijalnim problemima, ali i u različitim pozicijama i odnosu prema Rusiji:\n"Kada se Edi Rama bori za veću podršku Zapada, on nema granice za to, može da kaže šta god hoće protiv Rusije i Moskve, da je potcenjuje. Ja to ne radim ni sa zapadnim silama, ni sa Rusijom, ni Kinom. I mi smo u različitim pozicijama i zato građani u Albaniji i Srbiji imaju različit odnos prema evrointegracijama."\nA na panelu Beogradskog bezbednosnog foruma, koji se bavio NATO-m, šef srpske diplomatije Ivica Dačić je poručio da članstvo u NATO nije tema o kojoj su raspravljali državni organi Srbije, niti Alijansa očekuje takvu odluku:\n"Kada je reč o vojnoj politici neutralnosti Srbije, ona svakako nije prepreka našim nastojanjima da unapređujemo partnersku saradnju sa NATO, ali i sa drugm zemljama koje to žele, na bazi zajedničkih vrednosti, uzajamnog razumevanja i obostrane koristi."\nMinistar odbrane Zoran Đorđević je poručio da Srbija i pored proklamovane vojne neutralnosti želi saradnju sa svima, jer je logično da na putu prema Evropskoj uniji ima vojnu saradnju sa državama članicama.


Od jedne stvari zavisi da li ćete uspeti ili nećete | NLP Institut Beograd Od jedne stvari zavisi da li ćete uspeti ili nećete | NLP Institut Beograd\nOd jedne stvari zavisi da li ćete uspeti ili nećete\nMožda ste i vi nekada poželeli da promenite neku naviku. Ali, možda, kao i većina ljudi ne znate kako to da učinite, bilo da je reč o pušenju, alkoholu, neadekvatnoj ishrani, gubljenju vremena na gledanje televizije i igranje igara… a želite i čeznete da drugačije živite svoj život i maštate o svemu što će raditi kada se konačno oslobodite te navike.\nMnogi ljudi ne uviđaju da ih samo njihove navike sprečavaju da žive onako kako žele i ostvaruju svoje ciljeve, jer je njihova moć zaista ogromna. Štaviše, istraživanja pokazuju da one predstavljaju 40 % aktivnosti koje obavljamo svakog dana.\nAli kad poželite da ostavite cigarete, a ruke vam uporno posežu za novom paklicom ili mahinalno pritiskate dugme „Snooze“ opcije na svom telefonu, čim vam se oglasi budilnik, vredi znati zašto je to tako, jer ćete samo tako moći i da promenite svoje navike.\nNobelovac Daniel Kahneman razlikuje dva upravljačka sistema u našem mozgu, koji diktiraju naše ponašanje. To su brzi sistem, zasnovan na navikama (Sistem 1) i spori sistem, zasnovan na ciljevima (Sistem 2).\nSistem 1 aktivira se automatski kad god se pojavi „okidač“ koji pokreće neko vaše ponašanje i upravo to su nedavno istraživali naučnici Johns Hopkins univerziteta.\nNjihovi ispitanici su imali zadatak da se tokom četiri dana pripremaju za jedan test. Pošto su navežbali odgovore, trebalo je da u što kraćem roku reše zadatke, ali su im naučnici u poslednjem trenutku promenili pravila. Pošto im je rešavanje po starom pravilu već prešlo u naviku tokom ona četiri dana, ispitanici su pravili mnogo grešaka, jer su bili ograničeni vremenom i odgovarali po automatizmu.\nIsti sistem koji je doveo do toga da toliko greše na testiranju, upravlja onim situacijama kada pušači posle jela pale cigaretu, ali radi i neke dobre stvari za nas. Zbog njega ne možemo da odemo u krevet, a da nismo oprali zube. Zahvaljujući njemu, možemo da se „isključimo“ tokom vožnje do posla i razmišljamo o drugim stvarima čak i za volanom. Drugim rečima, naš Sistem 1 nam štedi vreme automatizujući izvršavanje zadataka koje često ponavljamo.\nZa to vreme, Sistem 2 zadužen je za naše ciljano ponašanje, ono koje radimo ne zato što smo navikli, nego zato što imamo neki cilj, koji od nas zahteva izvršavanje određenih aktivnosti. Da bi Sistem 2 funkcionisao, potrebno je da posedujemo snažnu volju, jer kao što i sami znate, neke stvari koje želimo da postignemo ne ostvaruju se preko noći, a upravo on je ključan kada poželimo da promenimo neku naviku.\nProblem je u tome što se Sistem 2 aktivira mnogo sporije od Sistema 1 i zato navike lako nadvladaju našu volju.\nAli, kako su to dokazali i naučnici Johns Hopkins univerziteta dokazali, možemo „hakovati“ taj sistem, tako da nas podržava, umesto da nas sabotira u onome što želimo da postignemo.\nOni su dokazali da je ključ u tome da svom Sistemu 2 damo više vremena da se aktivira i premosti naše navike, a jedina stvar koja nam u tome može pomoći je – jasna namera.\nAko možete da formulišete jednu jasnu, jednostavnu i živopisnu nameru, velike su šanse da ćete istrajati u onome što radite i da nećete pasti u iskušenje da menjate plan u poslednji čas.\nPrimera radi, ako imate jasnu nameru da posle posla idete u teretanu i na putu ka teretani ne bavite se preispitivanjem da li je možda pametnije da trening pomerite za sutra, ništa vas neće pokolebati.\nUostalom, to je jedno od ključnih pravila postavljanja ciljeva – da cilj bude postavljen jasno, jednostavno i živopisno, baš kao da je reč o sećanju na budućnost, upravo zato što je naše preispitivanje i traženje izgovora zbog kojih nešto „ne može da se desi“ najčešći razlog toga što neki ljudi nikad ne postignu ono što žele.\nCiljevi su jedna od najvažnijih oblasti NLP-a i zato su deo svih edukacija na NLP Institutu. To je multidisciplinarna oblast koja obuhvata mnogo različitih pristupa, mnogo različitih otkrića i znanja do kojih su poslednjih decenija dolazili najveći naučnici širom sveta, a koja su pretočena u sertifikacione edukacije, ali i autorske edukacije Slavice Squire.\nSada vas sa zadovoljstvom obaveštavamo da će Slavica po prvi put održati svoju radionicu na temu navika i ciljeva „Tajni sastojak USPEHA“ u Opatiji, mestu koje smatra svojim drugim domom.\nRadionica će se održati 15. februara od 11 do 15h i sa vama podeliti ključne alate i tehnike za „hakovanje“ svog sistema, za pravilno postavljanje ciljeva, ali i izgradnju navika, koje će vas podržati da ostvarujete sve svoje snove,\nZato, bez obzira na to da li ste iz Hrvatske ili bilo kog drugog kraja našeg regiona ili planete, rezervišite svoje mesto na ovom događaju putem ovog linka i dođite da zajedno uživamo u prelepom primorju.


Prirodno-matematički fakultet > Vesti > Najave > Stručna praksa za studente u JP "Vojvodinašume"\nAkcija "Jelka za nauku"\nPovezivanje nauke sa privredom i industrijom, a u funkciji strategije razvoja zemlje je jedan od primarnih zadataka Prirodno-matematičkog fakulteta u Novom Sadu. Fakultet konstantno radi na ugovaranju naučne i tehničke saradnje sa brojnim institucijama u zemlji i inostranstvu jer, prava provera naučnih rezultata može biti postignuta tek kada oni nađu svoje mesto u privrednom razvoju zemlje.\nVrlo je značajno omogućiti mladim ljudima, budućim stručnjacima, u konkretnom slučaju, iz oblasti ekologije, zaštite živote sredine i lovnog turizma stručnu praksu u okviru velikih javnih preduzeća, koja će im omogućiti uvid u dešavanja "na terenu". Ovakvo povezivanja naučnih insitucija i privrednih subjekata otvara vrata budućeg zaposlenja za studente ovih smerova, kao i sigurnost preduzeća da za stručnu praksu i možda stalni angažman, obezbedi kadrove koji imaju najkvalitetnije školovanje i edukaciju.\nVojvodinašume, javno je preduzeće koje gazduje najvećim delom državnih šuma na području Autonomne Pokrajine Vojvodine. Povodom Međunarodnog dana šuma (11. decembar 2011.) PMF-u pokolanja "Jelku za nauku", koju će budući praktikanti okititi povodom predstojećih praznika, a nakon prazničnih dana zasaditi u dvorištu fakulteta, kao simbol "zimzelene nauke".\nSvečano potpisivanje sporazuma između dve eminentne institucije je 21. decembra u 11.00 časova u Klubu nastavnika, Trg Dositeja Obradovića 4, zgrada Departmana za fiziku i matematiku. Sporazum će potpisati prof.dr Neda Mimica Dukić, dekanica PMF-a i dipl.ing Marta Takač, generalna direktorka JP "Vojvodinašume".\nInače, preduzeće "Vojvodinašume" je prošle godine proglašeno “Kompanijom godine” i dobitnik je priznanja “Kapetan Miša Anastasijević”, koje se tradicionalno dodeljuje privrednicima, pojedincima i ustanovama od strane Privredne komore Vojvodine i Srbije. U prethodnom periodu uloženi su veliki napori u angažovanju u oblasti socio-društvene odgovornosti i međunarodne saradnje. Između ostalog, sarađuje sa institucijama iz zemalja regiona u međunarodnom projektu NATREG, finansiranom od strane Fonda za evropski regionalni razvoj.


„OC Jahorina“ preuzima „Andrićgrad“ - Moja Hercegovina\nPočetna / „OC Jahorina“ preuzima „Andrićgrad“\n29. Marta 2021. 17:19\nOlimpijski centar „Jahorina“ preuzeće poslovanje nad turističkim kompleksom „Andrićgrad“ u Višegradu, saznaje portal CAPITAL.\nOvaj posao dogovoren je na zajedničkom sastanku održanom krajem februara u Istočnom Sarajevu, a biće finaliziran tako što će Vlada Republike Srpske svoj udio u „Andrićgradu“, koji zajedno sa opštinom Višegrad iznosi 78 odsto, prepisati na „OC Jahorina“.\nInače, preostalih 22 odsto pripada režiseru Emiru Kusturici koji prema saznanjima CAPITAL-a ostaje u ovom poslu.\nOvu informaciju nam je potvrdio i predsjednik Nadzornog odbora „OC Jahorina“ Nedeljko Elek, koji je kazao kako već postoje planovi o investicije u „Andrićgrad“.\n„Cilj nam je da napravimo jednu turističku regiju od Jahorine do Zlatibora, a da „Andrićgrad“ i „Mećavnik“ budu vezivni faktori. Plan je da ljudi koji zimuju sedam dana na Zlatiboru ili Jahorini, dva dana provedu u „Andrićgradu““, kazao je Elek.\nKako kaže da većina od 250.000 skijaša koji godišnje posjete „Jahorinu“ dolazi na sedam dana, od kojih pet skijaju a preostala dva uglavnom koriste da posjete neke druge obližnje destinacije. Preuzimanjem „Andrićgrada“ oni bi sa Jahorine kroz dobru ponudu bili usmjereni na Višegrad.\nPodsjećamo, Vlada Republike Srpske je po sličnom modelu sredinom prošle godine „Jahorini“ dala propalo skijalište „Igrišta“ u Vlasenici, u koje je kasnije najavljeno višemilionsko ulaganje.\nInače, kada je riječ o projektu „Andrićgrad“ u njega je do sada, prema dostupnim informacijama, uloženo 23,7 miliona maraka, od čega je Vlada Srpske izdvojila 15 miliona KM, Kusturica pet, a ostatak opština Višegrad.\n„Andrićgrad“ je osnovan 2011. godine potpisivanje ugovora između Vlade Republike Srpske, opštine Višegrad i njegovog preduzeća „Lotika“. Osnivački ulog bio je 10.000 KM, od toga je Vlada uplatila 2.450 KM, opština Višegrad 2.450 KM i „Lotika“ 5.100 KM, čime je postala većinski vlasnik.\nKasnije su se ove tri strane „raskusurale“ i vlasništvo podijelile na osnovu ulaganja u kompleks.\nIako je Kusturica bio miljenik Vlade Republike Srpske i od iste dobijao novčanu pomoć mimo svih pravila i procedura jer je kako se ispostavilo bio redovan dužnik za poreze, nije pokazao neke posebne menadžerske sposobnosti.\nProjekat u koje su uloženi milioni u posljednjih nekoliko godina prikazuje skromnu dobit u prosjeku od oko 30.000 maraka, dok su, na primjer, od 2011. do 2014. godine imali profit od 3,65 miliona KM.\nOznakeAndrićgrad jahorina olimpijski centar višegrad


“Kotlić 2018” u Ždraljici – najbolja “Šumadija” | Ritam Grada - vesti Kragujevac\n“Kotlić 2018” u Ždraljici – najbolja “Šumadija”\nU prelepom ambijentu bašte ribljeg restorana „Eko-plus“ u prigradskom naselju Ždraljica, održano takmičenje u kuvanju riblje čorbe. Gradska turistička organizacija „Kragujevac“ podržala je manifestaciju u cilju promocije kulturno-istorijskih i prirodnih znamenitosti desne obale Lepenice.\nNa takmičenju su učestvovale ekipe Udruženja sportskih ribolovaca „Šumadija“ sa dva kotlića, ekipa „Kuvam, pa šta?“, „Zrga“ iz Beloševca, „Trafo bar“ iz Jagodine, a van konkurencije bila je čorba i riblji specijaliteti po kojima je restoran „Eko-plus“ poznat.\nČorba se kuvala na obali reke Ždraljice, koja protiče neposredno pored restorana, u prirodnom okruženju, a takmičare i posetioce zabavljao je starogradski orkestar „Kraguji“. Nakon četiri sata dodavanja „tajnih“ začina, žiri je probao i ocenio čorbe, koje su bile pod šifrovanim nazivima.\nPrvu nagradu osvojilo je Udruženje „Šumadija“ sa kotlićem broj jedan, drugo mesto pripalo je gostima iz Jagodine, „Trafo-bar“, a treće ekipi „Zrga“ iz Beloševca. Predsednik žirija bio je poznati ribolovac i degustator čorbe Milan Šerifović, a članovi žirija bili su Marina i Dušan Jović, Milan Milovanović i Timošenko Strizović.\nBrojni gosti, među kojima je bilo i stranaca, nakon ocenjivanja, mogli su da se posluže takmičarskim čorbama i naravno ostalim ribljim specijalitetima iz restorana, a većina je ostala da uz prijatnu muziku i dobru hranu, dočeka veče u dobrom društvu i prijatnom ambijentu.\nPo rečima vlasnika restorana Slobodana Milosavljevića, cilj manifestacije je da postane tradicionalna, da se održava uvek istog dana, 10. jula, na rođendan Nikole Tesle i da postane prepoznatljivo obeležje grada.\nZdrav razm Jul 12, 2018 at 17:32


“Dani povrća” održani u Šarlincu – Radio Koprijan\nhome Društvo, Vesti “Dani povrća” održani u Šarlincu\n„Dani povrća“ prva manifestacija takve vrste u opštini Doljevac proteklog vikenda održana je u Šarlincu, u organizaciji Udruženja Eko Koprijan, koje promoviše zdrave stilove života, pre svega zdravu ishranu. Upravo je to bio i cilj ovog okupljanja, organizovanog ispred tamošnjeg Doma kulture, uz preduzimanje svih mera predostrožnosti.\nPredsednik Udruženja Radivoje Mitrović kaže da je zadovoljan organizacijom, ali da se nada da će iduće godine manifestacija biti masovnija. –Ovaj kraj, dodaje Mitrović, bogat je raznim poljoprivrednim kulturama, povrćem pre svega, koje je preko potrebno u ishrani za podizanje imuniteta i izbacivanju svih štetnih materija koje se talože u organizmu, što je tokom vladajuće pandemije preko potrebno.\nIako kao poljoprivredni kraj, imamo sve što nam je potrebno za zdravu ishranu, to bogatstvo ne koristimo dovoljno ili ne na pravi način, te je namera da se kroz ovakve manifestacije, kako naglašava, da primer i pokaže kako pravilno iskoristiti te namirnice koje su nam na dohvat ruke.\nS tom namerom kreće se i u promociju drugih, sličnih okupljanja, pa je tako za početak novembra najavljen Sajam zdrave hrane u Doljevcu.\nOne thought on ““Dani povrća” održani u Šarlincu”\n28.10.2020. u 20:03\nSVAKA CAST.. SAMO DALJE OVAKO..


Obnova društvenog doma u Mišinom Hanu - Glas Srpske\nDajana Vranješ 12.09.2019 14:50\nBanjaluka - Obnova dotrajalog objekta društvenog doma u Mišinom Hanu trebalo bi da počne uskoro, u okviru velikog projekta oživljavanja društvenog života po selima, u kojem je već izgrađeno ili obnovljeno pet objekata.\nNa osnovu sprovedenog tendera, radove u Mišinom Hanu će izvoditi “Progres gradnja” i “ABC solušns”, a vrijednost posla je 178.807 KM. Radi se o još jednom projektu u okviru aktivnosti na oživljavanju društvenih sadržaja u selima i prigradskom području.\nPrema planu Odjeljenja za komunalne poslove, predviđena je detaljna obnova objekta, koja uključuje potpunu sanaciju doma.\nU prizemlju će se nalaziti višenamjenska sala i apoteka, dok je na spratu predviđena kancelarija mjesne zajednice.\nU okviru projekta obnove društvenih domova i oživljavanja društvenih sadržaja u ruralnim sredinama, pokrenutog prošle godine, sagrađeni su novi objekti domova u Krminama i Ljubačevu, a obnovljeni ili završeni objekti u Verićima, Dragočaju i Debeljacima.


NSinfo: Na ulicama Novog Sada će biti 1.200 taksista\nNa ulicama Novog Sada će biti 1.200 taksista\nNakon što je krajem decembra doneto rešenje da se brojnost\ntaksi tablica u Novom Sadu svede u razumne okvire, otpočeo je period od 90 dana, koliko je Gradskoj upravi za saobraćaj i puteve potrebno da dostavi predlog mera, piše Dnevnik.\nOptimalan broj utvrđen je na osnovu Studije o odvijanju taksi prevoza na teritoriji grada, koja predviđa od 1.000 do 1.200 vozila i 383 stajališta, na osnovu čega je iznet predlog Radne grupe za taksi prevoz da takvih četvorotočkaša bude maksimalno 1.200.\nEvidencija se još sređuje, a tačan broj legalnih taksista znaće se do kraja februara, kažu iz Gradske uprave za saobraćaj i puteve. Bitno je istaći da svi oni koji su imali svu dokumentaciju potrebnu za obavljanje taksi prevoza na području Novog Sada pre stupanja na snagu ovog zakona, 6. novembra 2018, ne moraju da brinu jer, i ako ih bude i 1.500, svi ostaju na ulicama i ubuduće. Međutim, neće biti moguć prijem novih taksista dok se ne donese nova odluka o taksi prevozu i dok broj taksi vozila ne padne ispod dozvoljenog, prenosi Dnevnik.


Ukrajina traži pravdu od UN - 01.11.2017, Sputnik Srbija\nUkrajinska delegacija je podnela sekretarijatu Trećeg komiteta Generalne skupštine UN novi projekat rezolucije o ljudskim pravima na Krimu, javio je... 01.11.2017, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, krim, ukrajina\n© Sputnik / Maks Vetrov / Uđi u foto-galerijuGranica Ukrajine i Krima\n© Sputnik / Maks Vetrov\nUkrajinska delegacija je podnela sekretarijatu Trećeg komiteta Generalne skupštine UN novi projekat rezolucije o ljudskim pravima na Krimu, javio je „Ukrinform“, pozivajući se na Olega Nikoljenka, pres-sekretara stalnog predstavnika Ukrajine pri svetskoj organizacija.\nOrban stopirao samit NATO–Ukrajina: Zaštita Mađara ili nešto još važnije...\n30 Oktobar 2017, 18:57\nU rezoluciji se od Rusije traži da ukine zabranu organizacije „Medžlisa krimsko-tatarskog naroda“ i naglašava se potreba da se osigura školovanje na ukrajinskom i krimsko-tatarskom jeziku. Navedeno je da međunarodne organizacije treba da dobiju pristup Krimu.\nDiplomata je saopštio da će glasanje o rezoluciji u Trećem komitetu biti održano sredinom novembra. Nakon toga, kako se očekuje, u decembru će dokument biti iznet na glasanje u Generalnoj skupštini.\nRanije je ministar inostranih poslova Ukrajina Pavel Klimkin izjavio da Kijev podneo UN novi „veoma jak i oštar“ projekat rezolucije o ljudskim pravima na Krimu.\nUŽIVO Nemačka svela na minimum isporuke oružja Ukrajini, eksplozije u Nikolajevu09:27 UŽIVO Severodonjeck oslobođen, Nemačka smanjila isporuke oružja Ukrajini „do minimuma“Juče, 21:00 „Desni sektor“ teroriše građane Donbasa, isporuke američkog oružja zaustavile pregovore27 Maj, 22:36


Robert Gejts, državni sekretar za odbranu SAD\n(11. april 2011) NATO savez suočava se sa "mutnom, ako ne i turobnom" budućnošću ukoliko evropski saveznici ne povećaju svoje vojne troškove i ne postanu "ozbiljni i sposobni" partneri, rekao je američki sekretar za odbranu Robert Gejts.\n"Uprkos prisustvu više od dva miliona uniformisanih vojnika, ne računajući vojsku SAD, NATO se mučio, ponekad i očajnički, da izdrži razmeštanje između 25 i 40 hiljada vojnika, ne samo u vidu fizičkog prisustva vojnika na terenu, nego i u pomoćnim sredstvima kao što su helikopteri, transportni avioni, obaveštajni podaci, nadzor, izviđanje i još mnogo toga", rekao je Gejts koji se 30. juna povlači sa mesta ministra odbrane gde je proveo četiri godine i gde će ga naslediti sadašnji šef CIA Leon Paneta.\n"Ja vidim realnu mogućnost da će budućnost transatlantske alijanse biti maglovita i tmurna. Ovakva budućnost je moguća, ali ne i neizbežna. Dobra vest je da članice NATO, i individualno i kolektivno, imaju mogućnost da zaustave i promene ove trendove i umesto toga stvore veoma drugačiju budućnost", rekao je Gejts.\nDa bi ilustrovao zabrinutosti koje izaziva evropski nedostatak ambicije za izgradnjom sistema odbrane, Gejts je ukazao na poteškoće sa kojima se NATO susreće u operacijama u Libiji.\n"Najmoćniji vojni savez u istoriji se nalazi tek 11 nedelja u operaciji protiv slabo naoružanog režima u retko naseljenoj zemlji, a mnogim saveznicima već počinje da nedostaje municije, što SAD dovodi u situaciju da ponovo preuzme vodeću ulogu", rekao je on.\n"Da bi se izbegla veoma realna mogućnost da se postane irelevantan na vojnom planu, države članice moraju razmisliti o novim pristupima za poboljšanje svojih borbenih mogućnosti", dodao je on.\nGejts je ukazao i da je NATO centar za vazdušne operacije osmišljen tako da može da obavi više od 300 letova dnevno, ali da se danas muči da protiv Libije izvede i manje od 150 letova dnevno.\nPrema njegovom mišljenju, problem sa kojim se Alijansa suočava u Libiji na političkom nivou je još veći.\n"Iako je svaka članica Alijanse glasala za pokretanje misije u Libiji, manje od polovine njih učestvuje, a manje od trećine njih je pokazalo spremnost da učestvuje u ofanzivnoj misiji. Iskreno, mnogi od ovih saveznika sede po strani, ne zbog toga što ne žele da učestvuju, nego jer nisu u stanju. Jednostavno nemaju vojne mogućnosti", rekao je on.


Ursula fon der Lajen zahvalila se na donaciji Srbije - European Western Balkans\nUrsula fon der Lajen zahvalila se na donaciji Srbije\nBRISEL – Predsednica Evropske Komisije Ursula fon der Lajen zahvalila se Srbiji na donaciji od dva miliona evra za razvoj vakcine protiv koronavirusa i podršku Svetskoj zdravstvenoj organizaciji (SZO) u borbi protiv pandemije.\nDonaciju je najavila premijerka Srbije Ana Brnabić na onlajn međunarodnoj konferenciji “Globalni odgovor na koronavirus“, koju je inicirala predsednica Evropske komisije, i precizirala da će jedan milion biti namenjen razvoju vakcine, a drugi SZO. Tom prilikom, Brnabić je poručila da naša zemlja ostaje posvećena partnerstvu sa Evropskom unijom, kao i da će deliti svoja naučna znanja i dostignuća sa evropskim i partnerima širom sveta. Takođe je zahvalila na pomoći koju je EU pružila Srbiji tokom pandemije.\nCOVID-19Svetska zdravstvena organizacijaUrsula fon der Lajen\nForum civilnog društva Zapadnog Balkana od nedelje u Skoplju


Protest završen kod hotela Bristol gde su vojni penzioneri uz skandiranje: Niste sami – NovostiDana.rs\nUčesnici protesta „Jedan od pet miliona“ u Beogradu uz skanidranje „Niste sami“ završili su šetnju i protest ispred hotela „Bristol“ gde su smešteni vojni penzioneri od kojih država traži da se isele u drugi privremeni smeštaj.\nPrema njegovim rečima, vrhovnu komandu nekada su činile vojvode i regent Aleksandar Karadjordjević ujedinitelj, a danas je vrhovni komadant Aleksandar Vučić „razoritelj“.\nVojni penzioner Mile Delić izjavio je na protestu „Jedan od pet miliona“ u Beogradu da se penzionerima „podmeće“ da su oni izabrali aktuelnu vlast što je po njemu nemoguće dokazati jer „ko je lud da glasa za onoga ko ga pljačka“.\nProtest Jedan od pet miliona je večeras počeo nešto posle 19 časova kod terazijske česme u Beogradu imalo je za cilj, kako je naveo organizator, da pokaže podršku i solidarnost sa vojnim penzionerima kojima preti „izbacivanje na ulicu“ iz nekadašnjeg hotela „Bristol“.\nIz Ministarstva odbrane prethodnih dana pozvali one koji su još u „Bristolu“ da se odmah usele u privremeni smeštaj koji im je obezbedjen i da im trajni ne mogu dati mimo zakona.\nUdruženje „Jedan od pet miliona“ podsetilo je večeras da je protest koji se održava 38 po redu i da gradjani protestvuju već devet meseci.


Komitet EU izglasao liberalizaciju viza za gradane Kosova\nizvor: agencije foto: 30.08.2018.\nKomitet za Građanske slobode pravdu i unutrašnje poslove Evropskog Parlamenta (LIBE) izglasao je viznu liberalizaciju za građane Kosova. Za ukidanje viznog režima glasalo je 30 poslanika ovog komiteta, 10 njih je bilo protiv a dvoje je bilo uzdržano.\nOvo je prvi neophodan korak u proceduri odlučivanja o potpunom ukidanju viznog režima za građane Kosova. Posle glasanja u ovom komitetu, o viznoj liberalizaciji treba da se glasa i na plenarnoj sednici Evropskog Parlamenta što se očekuje najkasnije u oktobru.\nTanja Fajon, izvestilac za vize u Evropskom parlamentu će posle neophodnih procedura u parlamentu dobiti mandat da otpočne pregovore sa zemljama članicama EU koje takođe moraju dati konačno zeleno svetlo oko viznog režima za Kosovo.\nZa ukidanje viznog režima, neophodno je da saglasnost daju dve ključne institucije: Evropski Parlament i Savet ministara unutrašnjih poslova EU.\nKada izvestilac za vize dobije mandat da otpočne pregovore sa Savetom EU, onda se taj proces prvobitno vodi na nivou radnih grupa. Tek kada u procesu ovih pregovora dođe do približavanja stavova, to pitanje prelazi na nivo ministara EU, koji oko ovog pitanja odlučuju kvalifikovanom većinom.\nTači za referendum o sporazumu sa Beogradom\nPredsednik Kosova Hašim Tači ocenio je danas da bi gradjani Kosova trebalo da se izjasne na referendumu da li su za mirovni sporazum sa Srbijom, koji bi omogućio Kosovu učlanjenje u Evropsku uniju, NATO i Ujedinjene nacije, ili žele da se živi u neprijateljstvu sa susednim državama i u izolaciji.\n"Ja znam da će oni izabrati prvu opciju, zato i radim u uskoj koordinaciji sa medjunarodnim saveznicima da mir sa susedima i integracija budu potreban izbor", napisao je Tači na Fejsbuk profilu.\nU kosovskom zakonodavstvu ne postoji mogućnost organizovanja referenduma, jer referendum nije predvidjen ni Ustavom Kosova niti postoji zakon referendumu.\nTači je optužio opoziciju i civilno društvo da su protiv postizanja pravno obavezujućeg sporazuma o normalizaciji odnosa sa Srbijom.\nPrema njegovim rečima, u vreme kada su sve zemlje od SAD do zemalja EU, uključene u napore za postizanje mirovnog sporazuma sa Srbijom, na drugoj strani stoji opozicija koju pomažu "usamljeni glasovi civilnog društva" i koja podršku medjunarodne zajednice smatra zlonamernom.\n"Nema veće nesreće za državu i gradjane Kosova nego kada neke opozicione stranke ili pojedinci dovode u pitanje podršku SAD i glavnih saveznika Kosova. To je situacija za žaljenje", napisao je Tači.\nProtivljenje opozicije sporazumu o podeli ili korekciji granica u dijalogu sa Srbijom kosovski predsednik vidi kao "beskurpuloznu propagandu protiv medjunarodnih saveznika".\n"Takva beskurpulozna propaganda opozicionih partija protiv naših medjunarodnih saveznika uvijena u paniku o navodnom dovodjenju upitanje državnog suvereniteta je sramna i opasna", napisao je Tači.\n"Tradicionalno gledamo na Zapadni Balkan kao na područje nestabilnosti gde je dugo godina, pa čak i više decenija, EU imala ulogu onoga ko obezbeđuje sigurnost. Sada prelazimo u fazu gde smo partneri u zajedničkoj odbrani i bezbednosti", izjavila je Mogerinijeva.\nMogerinijeva, koja predsedava neformalnim sastankom ministara odbrane EU koji je juče počeo u Beču, kaže da je sastanak počeo upravo razgovorom o saradnji sa Zapadnim Balkanom po pitanjima koja se odnose na odbranu i bezbednost.\n"Razgovarali smo zajedno sa NATO-om i UN, našim ključnim partnerima u regionu, kako da unapredimo saradnju u oblasti odbrane i bezbednosti što je integralni deo našeg posla sa Zapadnim Balkanom", kaže Mogerinijeva.\nOna je naglasila da Austrija, kao trenutno predsedavajuća članica EU, drži Zapadni Balkan među prioritetima EU agende, kao što je to u prethodnih šest meseci predsedavanja činila i Bugarska, a što je i plan Rumunije, koja predsedavanje EU preuzima od januara 2019. godine.\nMinistri spoljnih poslova EU održaće danas i sutra u Beču neformalni sastanak na kojem će glavne teme biti situacija na Bliskom i Srednjem istoku, u Ukrajini, transatlanski odnosi, ali i posebno, u petak, Zapadni Balkan, a austrijski mediji očekuju da bi jedna od tema mogla biti i promena granica kao moguće rešenje za kosovski problem.\nKada je reč o transatlantskim odnosima, ministri će razmotriti mogućnosti za saradnju u denuklearizaciji Severne Koreje i nastavku primene Sporazuma o nuklearnim materijalima sa Iranom, iz kojeg je istupila SAD.\nVeče će biti u znaku Zapadnog Balkana, pošto će predsednik Austrije Aleksander van der Belen prirediti prijem kojem će prisustvovati šefovi diplomatija EU, ali i zemalja kandidata.\nPetak je posvećen razgovoru sa šefovima diplomatije zemalja kandidata za prijem u članstvo EU, među kojima će biti i ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić.\nPošto se radi o neformalnom sastanku neće biti nikakvih odluka, a centralna tema sastanka biće efektivni multilateralizam.\nSastanak se održava u organizaciji visoke predstavnice za spoljnu i bezbednosnu politiku EU Federike Mogerini i austrijskog predsedavanja EU, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova Srbije.


Dan online - Srbija: Trampov zid zidaju teškoće - 2017-03-27\nSrbija PREDIZBORNA OBEĆANJA AMERIČKOG PREDSJEDNIKA PRED FINANSIJSKIM, GEOGRAFSKIM I PRAVNIM IZAZOVIMA\nTramp Trampov zid zidaju teškoće\nVAŠINGTON - Izgradnja zida na granici SAD i Meksika, koju je predsjednik Donald Tramp obećao u izbornoj kampanji, neće ići bez teškoća, pošto će pored finansiranja tog projekta, američka administracija naići i na druge probleme, kao što su geografski uslovi i pravne prepreke.\nJoš nije jasno ni koliko će koštati ni kako će Tramp platiti izgradnju „velikog, prelijepog zida”, kako ga je nazivao, koji će biti visok devet metara i „prijatan za oko” gledano s američke strane.\nPrema procjeni ministra unutrašnje bezbjednosti Džona Kelija zid duž cijele granice bi mogao da košta oko 21 milijardu dolara, dok je Tramp govorio o cijeni od oko 12 milijardi dolara.\nMada je američki predsjednik obećavao da će Meksiko platiti izgradnju zida, meksičke vlasti su više puta odbacivale takvu ideju. Ne zna se ni koliki budžet za zid će odobriti američki Kongres, čiji su poslanici negodovali zbog Trampovih planova da znatno smanji druga budžetska sredstva da bi finansirao taj projekat.\nGeografski gledano, oko polovine granice, duge 3.200 kilometara, nalazi se u Teksasu duž vijugave rijeke Rio Grande, a dio granice je i rijeka Kolorado u Arizoni. Prema sporazumu s Meksikom iz 1970, blizu rijeka ne smije da bude izgrađeno ništa što može da ometa njen tok.\nAmerička administracija želi da zid ukopa oko dva metra u zemlju, ali tako nešto neće biti moguće duž djelova granice u Kaliforniji, gdje bi zbog pješčanih dina morala da bude napravljena „plivajuća ograda”, kako bi bilo omogućeno prirodno kretanje pijeska.\nDa bi ispunio obećanje, Tramp će morati da riješi i neke pravne prepreke, imajući u vidu da je gotovo svo zemljište duž granice u Teksasu u privatnom vlasništvu, u većini slučajeva već generacijama. Kupovina te zemlje neće biti laka, a Trampova administracija se izgleda priprema za pravnu bitku, uključujući angažovanje više advokata na tim slučajevima.\nPortparol Bijele kuće Šon Spajser izjavio je prošle sedmice da će administracija „preduzeti neophodne korake” da ispuni Trampovo obećanje da će obezbijediti južnu granicu. (Beta-AP)\nOd Dodika do Cece i njene djece\nPet osoba poginulo\nSoroš zarađuje na nevolji migranata\nPokrali, pa zapalili\nPobijedili Merkelini konzervativci\nVlast ne zanimaju Srbi na Kosmetu\nZaplijenjena droga, uhapšeno devet osoba\nUz pomoć Rusije, vratićemo i Crnu Goru\nMir na Balkanu interes svih\nNemam pravo da odustanem\nSumnjiče ih za atentat na Beka\nKosmetski Srbi na „tankom ledu”\nU drugom krugu je gotov\nTužiću Vučića, ne prihvatam izvinjenje\nToma ide u penziju, ali ne ide iz politike\nŠešelj je Vučićev sluga\nNije dokazano da je oteo Miloševića


Najmanje osmoro ljudi ubijeno je danas u sukobima između grupa koje podržavaju kandidate dveju glavnih protivničkih partija na lokalnim izborima koji su u toku u Turskoj, a koje mnogi smatraju referendumom o popularnosti premijera Redžepa Tajipa Erdogana.\nDve osobe su ubijene, a devet ranjeno u južnoj turskoj pokrajini Hataj, kada je izbio sukob između dva protivnička kandidata za starešinu sela (muhtara), prenosi turski list "Hurijet" (Hurriyet).\nU sličnom incidentu u oblasti Hilvan u jugoistočnoj provinciji Sanlijurfa ubijeno je šest osoba, a nekoliko ih je teško povređeno, saopštili su bezbednosni izvori, a prenosi "Raša tudej" (Ruša Today).\nTelevizijski kanal "Al Arabija" (Al Arabiya) izvestio je da je u oba incidenta došlo do pucnjave iz vatrenog oružja između pristalica kandidata turskog premijera Erdogana i onih koji podržavaju njegovog protivnika, uticajnog muslimanskog sveštenika Fetulaha Gulena.\nRojters je ranije danas javio, pozivajući se na bezbednosne zvaničnike, da su četiri osobe ubijene u oružanom sukobu između dve porodice u selu Juvadžik u istočnoj provinciji Sanlijurfa, koja se graniči sa Sirijom, a da su u provinciji Hataj, takođe na graniči sa Sirijom, dve osobe poginule u oružanom okršaju između rođaka dva kandidata u selu Golbasi.\nTenzije su se pojačale u Turskoj uoči današnjih izbora, na kojima više od 52, 6 miliona birača glasa za gradonačelnike i lokalne odbornike na skoro 200.000 biračkih mesta.\nBirališta su prvo otvorena u istočnoj Turskoj, a kasnije i u zapadnom delu te zemlje, navodi AFP.


TUČA NA NOVOSADSKOJ DETELINARI Devetnaestogodišnjak odvezen u bolnicu sa težim povredama\nU tuči koja se dogodila večeras između 19 i 20 časova u Pasterovoj ulici na novosadskoj Detelinari teže je povređen devetnaestogodišnji mladić.\nPrema nezvaničnim informacijama, povređen je M. L. koji je napadnut od strane jedne ili više osoba, a navodno su i on i napadač poznati policiji, javlja "NS uživo" napominjući da postoji mogućnost da je u tuči korišćen čekić. Mladić je teže povređen, a nakon napada prevezen je kolima Hitne pomoći u Klinički centar Vojvodine.\nKako za "021" kaže portparolka Hitne pomoći, doktorka Ivana Ramović, njihova ekipa izašla je na teren nakon poziva policije: "Po izlasku na teren zatekli smo muškarca 2000. godište sa teškim povredama glave".\nMladić je, posle inicijalnog zbrinjavanja, prevez u Urgentni centar na dalju dijagnostiku i lečenje, a odatle je poručeno da mu je urađena kompletna dijagnostika: "Posle ukazane kompletne dijagnostike i zbrinjavanja rana, pacijent se nalazi na Klinici za neurohirurgiju radi daljeg praćenja i stalnog lekarakog nadzora".\nTinejdžer je u stabilnom stanju i van životne opasnosti, a na licu mesta gde se dogodio incident je obavljen uviđaj.\nHOROR U NOVOM SADU Tinejdžer (17) priveden zbog sumnje da je starijeg muškarca NAPAO ČEKIĆEM, a potom ga opljačkao\nPAO "SNAJPERISTA" IZ NOVOG SADA Prolaznike iz vazdušne puške gađao TINEJDŽER\nISTRAGA POKUŠAJA LIKVIDACIJE BIZNISMENA Automobil koji je koristio napadač na Davidovića ukraden u centralnoj Srbiji, SNAJPER NA VEŠTAČENJU\nKo je i po čijem nalogu ispalio hitac u nikšićkog biznismena Miodraga - Daku Davidovića (62) u utorak uveče u hotelu "Kraun plaza", još nije utvrđeno, a prve pretpostavke su da je atentat dugo planiran.\nSRBIN PODMETNUO POŽAR U NOĆNOM KLUBU U LINCU Šteta u balkanskoj diskoteci 1,7 MILIONA EVRA, a odbrana njegovog saučesnika je BIZARNA\nSrbin (35) našao se pred sudom u Austriji jer je sa još jednim saučesnikom optužen za izazivanje požara u balkanskoj diskoteci u Lincu, pri čemu je pričinjena šteta procenjena na čak 1.700.000 evra!\nPUŠTEN UZ KAUCIJU OD 200.000 EVRA Makedonski Albanac iz afere "Prvi partizan" na slobodi\nŠefćet Demirovski, Albanac sa državljanstvom Severne Makedonije, osumnjičen za davanje mita u slučaju krađe i prodaje poverljive projektne i tehničke dokumentacije iz užičke fabrike "Prvi partizan", pušten je iz pritvora odlukom Višeg suda u Beogradu. Kako je za "Novosti" rečeno iz suda, tokom daljeg postupka braniće se sa slobode, pošto je prihvaćeno njegovo jemstvo od 200.000 evra.\n"ON JE NEKADA ŽARIO I PALIO, A SADA SAM JA JAVNA LIČNOST I NISAM ŠMOKLJA" Bahati Simonović gnusno vređao novinara, pa PRETIO TUŽIOCU\nDragoljub Simonović, bivši predsednik opštine Grocka, optužen da je naredio paljenje kuće novinara Milana Jovanovića, juče je negirao da ima bilo kakve veze s tim, kao i da je glavni zadatak procesa napad na aktuelnu vlast i njega!\nČetvoro ljudi u proteklih desetak dana nastradalo je u saobraćajnim nesrećama širom Srbije, u kojima su učestvali pijani vozači. Uz to, jedan vozač je u redvnoj kontroli zaustavljen i alkotestiran, prilikom čega je utvrđeno da je vozio sa čak 3,04 promila alkohola u krvi.\nOTMIČARI NA SASLUŠANJU PRIČALI DRUGU PRIČU Gepekovali tetku i devojku mladića jer im je "zbog njega propao posao sa migrantima"\nMarko R. (25) i Bogdan R. (24) uhapšeni su u Beogradu zbog sumnje da su oteli V. Đ. (20) zahtevajući da im isplati novac zbog propalog posla, a onda su kidnapovali i članove njegove porodice.\nTužilaštvo Srbije za organizovani kriminal predložilo je da svim uhapšenima u slučaju "Jovanjica" bude produžen pritvor, javio je RTS, pozivajući se na Tužilaštvo.\n"PLJAČKAJU MILIONE, NE NOSE SKUPU ODEĆU, MNOGI NEMAJU SVOJA KOLA" Amerikanac u Nišu istražuje sve o životu "Pink Pantera" iz Srbije\nKada opljačkaju radnju dragulja ili satova, oni ne ukradu 1.000 dolara, ili 10.000, već milione i milione. Uprkos tome, vode skroman život, gotovo niko od njih nema ni svoj auto. Uglavnom izgledaju fino, ne prave probleme, normalno su obučeni. Ne nose čak ni preterano skupu garderobu, što je, inače, "manir" većine kriminalaca. Ono što rade, rade do perfekcije, i zbog toga su mi interesanti.


FAZ: Beograd zaboravio na zaklinjanja da neće podizati ograde | EurActiv Serbia\nFAZ: Beograd zaboravio na zaklinjanja da neće podizati ograde\nSrbija postavlja žičanu ogradu prema Severnoj Makedoniji, što je dokaz da Beograd okreće leđa dosadašnjoj politici i da više ne važe obećanja predsednika Aleksandra Vučića izrečena na vrhuncu migrantske krize, da Srbija nikada neće podizati ograde, piše nemački dnevnik Frankfurter algemajne cajtung (Frankfurter Allgemeine Zeitung - FAZ)\nList u komentaru piše da postoje protivrečne informacije o tome da li se ograda podiže u dogovoru sa Evropskom unijom. Gradonačelnik Preševa Šćiprim Arifi rekao je za FAZ da je "u martu putem kontakata koje neguje a beogradskim vlastima, dobio nezvaničnu informaciju da ovde (kod Preševa), u dogovoru sa EU, treba da bude podignuta granična ograda".\nNavodeći izjavu Arifija da je u to vreme informaciju o izgradnji ograde doveo u vezu sa okupljanjem velikog broja migranata na tursko-grčkoj granici, list podseća da se Preševo, gradić sa više od 90% albanskog stanovništva, nalazi nedaleko od balkanske migrantske rute kojom je od 2015. godine na putu ka zapadnim zemljama prošlo više od milion migranata sa Bliskog istoka.\nPrema pisanju FAZ, Arifi je iz obaveštenja Beograda razumeo da je nove migrantske kriza na granici Turske i Grčke podstakla EU i Srbiju na zajednički projekat izgradnje još jedne ograde u regionu. Arifi je rekao i da veruje da postoji dogovor EU i Srbije, iako kaže da to nije mogao da proveri.\n"Jedna portparolka Evropske komisije u Briselu odbacila je takve tvrdnje. EU pomaže zemljama Zapadnog Balkana u osiguranju granica i u te svrhe je Srbiji 2015. godine dala 100 miliona evra. Ta sredstva, medjutim, ne uključuju podizanje ograda. O tome ne postoji nikakav dogovor izmedju EU i Srbije, kaže portparolka", piše FAZ.\nList ocenjuje da je "teško reći koja je verzija tačna i zato što Beograd o ogradi uporno ćuti" i zato što su ministarstva unutrašnjih i spoljnih poslova i "kabinet predsednika koji je u Srbiji merodavan za sva pitanja", ignorisali pitanja medija. Jedino se iz Ministarstva finansija Srbije moglo čuti da ograda treba da služi za to da se zatvori granica kako bi se u slučaju "masovnih ilegalnih prelazaka sprečilo širenje novog korona virusa".\n"U svakom slučaju, izgradnja ograde predstavlja zaokret u politici Beograda", konstatuje FAZ.\n"Na vrhuncu migrantskog kretanja balkanskom rutom, 2015. i 2016.godine, kada je Vučić još bio šef vlade, često se zaklinjao da Srbija nipošto neće graditi zidove", piše list, podsećajući na Vučićeve reči da su migranti "očajni ljudi, a ne kriminalci ili teroristi", da će se Srbija prema njima "odnositi odgovorno", "da će im pomoći" i na njegovo verbalno ograđivanje od poteza mađarskog premijera Viktora Orbana\nUz ocenu da "to više, očigledno ne važi", frankfurtski dnevnik konstatuje da Srbija izgradnjom ograde samo prati regionalni trend koji je počeo pre deset godina i dodaje da, prema izveštajima medija, Beograd takvu dvorednu žičanu ogradu namerava da podigne i na granici sa Bugarskom.\nFAZ primećuje da za albansko stanovništvo Preševa i susednih područja ograda donosi i jedan dodatni problem.\nList prenosi izjavu gradonačelnika Arifija da je on lično protiv zidova, ali da ne želi da se meša u visoku politiku. Arifi, međutim, naglašava da građanima Preševa veliki problem predstavlja to što ograda preseca područja na kojima žive etnički Albanci i da zato traže otvaranje novih malograničnih prelaza.\nParlamenti u Skoplju i Beogradu su još prošle godine odobrili ponovno otvaranje prelaza između srpskog sela Miratovac i Lojana u Severnoj Makedoniji, zatvorenog 1992. godine odlukom Slobodana Miloševića, ali se od tada ništa nije dogodilo, piše nemački dnevnik.\n"Lokalno stanovništvo svoj pristanak za izgradnju ograde vezuje za otvaranje tog graničnog prelaza. Sve dok je on zatvoren, ljudi će se protiviti izgradnji te granične ograde", rekao je Arifi, a prenosi FAZ.


U Brčko Distriktu raspisan tender za nabavku kafe, šećera i keksa za potrebe Pravosuđa | Brčanski Forum\nU Brčko Distriktu raspisan tender za nabavku kafe, šećera i keksa za potrebe Pravosuđa\nJavne nabavke u Brčko Distriktu BiH znaju biti veoma neobične.\nTako je Brčko distrikt BiH raspisao tender za javnu nabavku potrepština koje bi se nosile na žalost u slučaju smrti nekog od uposlenika Pravosudne komisije, Osnovnog suda, Pravobranilaštva i Kancelarije za pravnu pomoć.\nU specifikaciji se nalaze kafa, šećer u kocki, banane, sokovi sa 100 posto udjela voća…\nDa li se radi o neobična novini u ovom dijelu BiH ili je uobičajena praksa te u kojoj fazi je ova javna nabavka, i ono najvažnije, koliko se novca poreskih obveznika namjerava izdvojiti, pokušali smo saznati u nadležnim službama Brčko distrikta BiH.\n– Šef finansija trenutno nije na poslu, tako da ne možemo saopćiti nešto više o navedenoj javnoj nabavci. U svakom slučaju, obratite se upitom pa ćemo odgovoriti najvjerovatnije naredne sedmice – kazao je Faktoru Dejan Nišić, portparol Pravosudne komsije Brčko distrikta BiH.


Francuska neće tražiti obustavu pregovora o TTIP - Sputnjik Srbija\n11:07 22 Septembar 2020\nFrancuska neće tražiti obustavu pregovora o TTIP\n21:03 02.09.2016 Preuzmite kraći link\nFrancuska ne namerava da inicira obustavljanje pregovora o Transatlantskom sporazumu o partnerstvu u oblasti trgovine i investicija (TTIP) sa Sjedinjenim Američkim Državama, ali je njega neophodno izbalansirati, izjavio je šef francuske diplomatije Žan Mark Ero.\nFrancuska traži od EK zaustavljanje pregovora o TTIP\nOn je naveo da je „predsednik Fransoa Oland izjavio u utorak da se proces ne odvija onako kako bi trebalo i da je njegovo okončanje pre predsedničkih izbora u SAD nemoguće, jer predstoji još dosta rada na njemu“.\n„Rekli smo, takođe, da nismo protiv trgovinskih sporazuma, imamo veoma dobar primer sporazuma, njegova priprema je dugo trajala, ali je on doveo do pozitivnih rezultata — to je sporazum sa Kanadom. Kada uslovi nisu ispunjeni, ako nisu izbalansirani, ako se samo Evropa trudi, to je neprihvatljivo“, izjavio je Ero.\nMinistar je podsetio da Evropska komisija pregovara sa SAD na osnovu mandata, „u kojem su utvrđene prilično visoke norme o zaštiti životne sredine i socijalne i sanitarne norme, kao i mnogo toga drugog“.\n„Ako se to ne postigne, sporazuma neće biti“, rekao je Ero i dodao da je potrebno raditi na tome.\nTTIP, sporazum, Žan Mark Ero, Francuska\n10:51 Apokaliptične scene: Mrtve ptice padaju sa neba i leže na ulicama ruskog grada /video/\n10:08 Kakva će biti politička sudbina Mila Đukanovića?\n10:02 Terensko vozilo sa supermoćima: Šaman koji dočekuje kosmonaute na Zemlji /video/


Geopolitika novog Balkana - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nGeopolitika novog Balkana\nZavršetkom Hladnog rata otpočeo je proces geopolitičke prekompozicije na evropskom kontinentu koji je devedesetih godina prošlog veka tekao u znaku potpunog trijumfalizma Zapada u svetskim poslovima. U ovako izmenjenim svetskoistorijskim okolnostima otpočela je radikalna geopolitička transformacija postjugoslovenskog prostora i stvaranje potpuno nove političke mape Balkanskog poluostrva, koja još uvek nije dovršena. Postjugoslovenski prostor se suočio sa tri talasa „atlantizacije“, od kojih su dva završena u poslednjoj deceniji prošlog veka (1991 -1999), dok je treći talas uveliko u toku.\nU „prvom talasu atlantizacije“ prostor nekadašnje Jugoslavije razbijen je na niz malih državica kojima je namenjena sudbina „utapanja“ u šire strateške saveze, pri čemu je kulturno-civilizacijski obrazac usvojen kao osnovni kriterijum podele zemlje. U izveštaju koji je devedesetih godina sačinjen za potrebe Trilateralne komisije, prostor nekadašnje SFRJ deli se na „rimski i vizantijski deo“, iz čega je logično usledio postupak ubrzanog priznanja i podrške katoličkim državama Sloveniji i Hrvatskoj koje su danas „punopravne članice“ NATO-a i EU.\nRat u Bosni i Hercegovini i agresija NATO-a na SRJ (1992 – 1999) pokrenuo je „drugi talas atlantizacije“ u čijem središtu su se našli strateški interesi SAD-a, uz najviši stepen neprijateljstva koji je preostala supersila iskazala prema Srbiji i srpskom narodu. Uzroci iskazanog američkog neprijateljstva prema Srbiji nisu ni laki niti jednostavni za razumevanje, posebno ako se u obzir uzme stepen psihopatologije koji je deo američkih diplomata iskazao na ovom području. Zapravo, jedino racionalno objašnjenje je ono koje je svojevremeno ponudio akademik Ekmečić, a čija je suština svedena na američku i uopšte zapadnu identifikaciju „Srba kao malih Rusa“ na Balkanu, koja se proteže još od vremena Prvog srpskog ustanka pa sve do danas. Čini se posebno zanimljivim stav grupe teoretičara (Dejan Mirović, Kosovo i Metohija – Palestina. Sistem kriza, Beograd, 2007) koji podršku „muslimanskom faktoru na Balkanu“ objašnjavaju američkim interesima na Bliskom istoku, koji je region od najvećeg svetskog geopolitičkog značaja o čemu svedoče aktuelni ratovi u Siriji i Jemenu, ali i „igre zastrašivanja“ u vezi sa situacijom u Kataru, Libanu i Iranu. Amerika u svim ovim događajima ima ključnu ulogu i potpuno različite aršine prema akterima bliskoistočnih dešavanja, baš kao i na našem području.\nPokazalo se da je za SAD od prvorazrednog interesa da na prostoru srpskih zemalja stvori jednu ekskluzivnu zonu vojnopolitičkog i ekonomskog uticaja, sa dominantnom ulogom lokalnog islamskog činioca i „muslimanskih naroda u pokretu od Zaliva zaključno sa Bosnom“ (citat iz studije DŽ. Hajlbrun – M. Lind, Treća američka imperija). Reč je o ofanzivnoj strategiji zvaničnog Vašingtona koja suštinski ima antievropski (antinemački) i svakako antiruski, a u novije vreme i antikineski karakter. Upravo iz ovih razloga na delu je „treći talas atlantizacije Balkana“ koji podrazumeva srpsko priznanje otmice Kosova i Metohije, utapanje Republike Srpske u unitarnu Bosnu, koje bi potom zajedno sa Crnom Gorom, Makedonijom i ostatkom Srbije bile primljene u NATO. Time bi dugoročno planirani proces „atlantizacije Balkana“ s dominantno muslimanskim stanovništvom, uz priliv trećesvetskih migrantskih masa, bio potpuno dovršen.\nMeđutim, promena globalne geopolitičke paradigme i kriza zapadnocentrične slike sveta (2008 – 2018), otvaraju perspektive za jedan novi „deatlantizovani Balkan“. U središtu ovog globalnog procesa svakako je uspon zemalja BRIKSA, što neminovno otvara perspektivu neoblokovskog svrstavanja sveta na proatlantistički i antiatlantistički blok. Jedan od indikatora ovog dihotomnog „prepakivanja“ jeste u svetu, pa i u Evropi, sve veći otpor (ne)priznavanju tzv. kosovske nezavisnosti.\nNa delu je jedan „globalni reverzibilni geopolitički proces“ sa mnogo aktera i različitih interesa nad kojim će po svemu sudeći „kapu“ postavljati Kina sa svojom integralnom (i telutokratskom i talasokratskom) geopolitičkom koncepcijom koja ozbiljno preti da poništi dosadašnje efekte geopolitičke „atlantizacije Balkana“ i šire evropskog kontinenta.


Lavrov: Rusija je za neblokovsku politiku - Sputnjik Srbija\nLavrov: Rusija je za neblokovsku politiku\n17:46 12.12.2016 (osveženo 16:55 14.12.2016) Preuzmite kraći link\n„Razmatrali smo naš odnos sa NATO-om, zainteresovani smo da u Evropi zavlada neblokovski odnos i da u okviru OEBS-a bude proglašena nedeljivost bezbednosti u Evropi“, rekao je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov na konferenciji sa srpskim šefom diplomatije Ivicom Dačićem.\nŠef ruske diplomatije Sergej Lavrov ocenio je da je poseta Beogradu odlična i ponovio da Rusija insistira na Rezoluciji 1244 i da će se suprotstavljati reviziji te rezolucije.\n„Takođe podržavamo napore na rešavanju problema koji su prisutni u BiH isključivo na osnovu Dejtonskog sporazuma uz puno poštovanje prava sva tri konstitutivna naroda“, istakao je on na konferenciji za medije sa srpskim šefom diplomatije Ivicom Dačićem.\nLavrov je rekao da se svi dogovori koji su predviđeni deklaracijom o strateškom partnerstvu postepeno sprovode, ističući da redovni i direktni kontakti rukovodstava doprinose kvalitetu zajedničkih odnosa.\n„Pored političkog dijaloga dveju država cenim i redovne kontakte po parlamentarnoj liniji. Duma i Skupština Srbije održavaju veoma tesne kontakte, što daje dodatnu stabilnost našoj saradnji. Drugi pravac je ekonomska saradnja. Tu je iz objektivnih razloga prošle godine zabeležen pad trgovinske razmene zbog opštih ekonomskih tendencija, ali očekujemo rast. Odluke koje su donete na nivou međuvladinog komiteta omogućiće da se ta tendencija rasta održi. To prati i investicionu saradnju — četiri milijarde neposrednih investicija ruskih kompanija u Srbiju“, rekao je Lavrov.\nOn je ocenio da je na sastanku sa Dačićem konstatovano da prema svim planovima koji postoje među kompanijama dve zemlje postoji perspektiva povećanja investicija i produbljivanja partnerstva.\n„Zainteresovani smo da naši ekonomski odnosi postaju sve bogatiji. Među nama deluje zona slobodne trgovine, a u toku je proces da se takva zona uspostavi između Srbije i Evroazijske ekonomske unije.\n„Imamo tesne veze i u sferi vojno-tehničke saradnje, spremni smo da razmotrimo sve zahteve naših srpskih prijatelja“, rekao je on.\nLavrov je naglasio da su bilateralni odnosi Srbije i Rusije u sferi kulture bogati.\n„Pre nekoliko meseci aktivirali smo projekat zajedničkog uređenja unutrašnjosti Hrama svetog Save“, rekao je Lavrov.\nneblokovska politika, Rusija, odnosi, Sergej Lavrov


Vučić: Srbija, Sjeverna Makedonija i Albanija sutra u Skoplju potpisuju tri sporazuma – Sandžačke Novine\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u Skoplju da će Srbija, Sjeverna Makedonija i Albanija sutra potpisati tri sporazuma koji će doprinijeti dodatnom ekonomskom povezivanju tri države.\nVučić, koji je danas doputovao u dvodnevu posjetu Skoplju, rekao je da se jedan sporazum tiče daljeg ukidanja barijera i ubrzanja protoka roba i usluga između Srbije, Sjeverne Makedonije i Albanije.\nDrugi sporazum se odnosi na zajedničku prevenciju, djelovanje, pomoć i podršku u slučaju prirodnih katastrofa i nepogoda, a treći treba da dovede do potpunog ukidanja radnih dozvola, odnosno stvaranja slobodnog tržišta rada na teritoriji tri zemlje, kazao je Vučić novinarima.\n“Došli smo da radimo na daljem unaprjeđivanju planova i ideja, odnosno razvoja inicijative mini-Šengen, čije ćete pravo ime čuti sutra”, naveo je.\nVučić je rekao da će sutra biti potpisan prvi memorandum u vezi sa ukidanjem radnih dozvola, nakon čega u roku od dva mjeseca treba da se sastanu radne grupe, a novi zakoni bi stupili na snagu u najkraćem roku, prije kraja godine ili početkom sljedeće.\n“Treći sporazum znači da ako možete da radite u Beogradu, onda možete da radite i u Skoplju i Tirani”, kazao je predsjednik Srbije.\nDodao je da je bilo riječi i o drugim oblicima povezivanja tri države i kao primjer naveo izradu personalizovanih elektronskih kartica koje bi svim građanima tri zemlje nudile brojne pogodnosti, bez obzira u kojoj se od njih nalaze.\n“Kartice treba da omoguće građanima Sjeverne Makedonije i Albanije, da kada dođu u Srbiju mogu da imaju popuste za vozne karte, hotele, restorane. Ljudi treba da vide da biti dio te inicijative donosi nešto pozitivno i velike promjene”, naveo je Vučić.\nOn je kazao da je to “od velikog značaja” za Srbiju, jer 4.144 srpske kompanije imaju poslovnu saradnju sa Sjevernom Makedonijom, a 1.004 firme sa Albanijom.\nNaveo je da je Srbija udvostručila trgovinsku razmjenu sa Albanijom u odnosu na 2012. godinu i dodao da “sve to donosi stabilnost regionu”.\n“Radićemo na prihvatanju akademskih kvalifikacija, ali je za nas još važnije prihvatanje profesionalnih kvalifikacija, da ono što važi u jednoj zemlji za stomatologe i zanatlije važi i u druge dvije”, rekao je Vučić.\nOn je kazao i da će Srbija, Sjeverna Makedonija i Albanija napraviti zajednički portal na tri jezika na kojem će biti predstavljane kulturne i turističke vrijednosti i na kojem će građani moći da dobiju potrebne informacije o svakoj od tri države.\nNaveo je da će o detaljima biti više riječi večeras i sutra.\nVučić će se u Skoplju sastati sa premijerima Sjeverne Makedonije i Albanije, Zoranom Zaevom i Edijem Ramom.\nNjih trojica će sutra učestvovati na Ekonomskom forumu za regionalnu saradnju koji će okupiti predstavnike više od 350 kompanija, prevashodno iz Srbije, Sjeverne Makedonije i Albanije, ali i iz drugih zemalja.\nNa forumu će biti objavljeno novo ime inicijative, do sada poznate kao mini-Šengen.\nVučić o BiH: Nametanje odluka protiv jednog naroda u BiH ne donosi dobro nikome\nVučić je izjavio u Skoplju da nametanje odluka u Bosni i Hercegovini, usmjerenih protiv jednog naroda, ne donosi dobro nikome.\n“Onaj ko je mislio da odluke mogu da se nameću i da budu usmjerene protiv jednog naroda, čini mi se da nije dobro donio nijednom od naroda, ma kako to nekima izgledalo”, kazao je Vučić novinarima.\nPovodom prošlonedeljne odluke visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH Valentina Incka da nametne zabranu negiranja genocida i veličanja ratnih zločinaca, Vučić je rekao da se nada da će ljudi u BiH i Republici Srpskoj “naći dovoljno racionalnih načina da prevaziđu trenutne probleme” kako bi bio sačuvan mir.\nPartije iz Republike Srpske odlučile su u ponedjeljak da bojkotuju rad državnih institucija BiH zbog Inckove odluke.\n“Juče smo razgovarali, danas nismo, ali vidjećemo se 4. avgusta u Beogradu, prije obilježavanja zločinačke akcije Oluja u Busijama”, naveo je Vučić.


PKS: Na sajmu prehrane u Moskvi 15 srpskih kompanija - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » PKS: Na sajmu prehrane u Moskvi 15 srpskih kompanija\nPKS: Na sajmu prehrane u Moskvi 15 srpskih kompanija\nNa sajmu „World Food Moscow“ 15 kompanija iz Srbije predstaviće svoje proizvode na nacionalnom štandu površine 140 m², saopštila je Privredna komora Srbije.\n0Piše: Danas Online 23. septembra 2019. 12.02 Izmenjeno: 12.03\nNastup domaćih kompanija organizuje se sa ciljem promocije potencijala domaće privrede, podrške izvoznicima i povezivanja sa partnerima u inostranstvu, a uz podršku programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) u Srbiji, kroz projekat „Pomoć za trgovinu – podrška proizvodnim kapacitetima u poljoprivrednom sektoru“, koji finansira Vlada Ruske Federacije, saopštila je PKS.\n„Pojačano je interesovanje srpskih kompanija prehrambenog sektora za nastup na tržištu Ruske Federacije – osim 15 kompanija izlagača na nacionalnom štandu još toliko je najavilo posetu Sajmu sa ciljem susreta sa poslovnim partnerima, sagledavanja potencijala konkurencije i upoznavanja sa najnovijim svetskim trendovima“, ističe Dejan Delić, direktor Predstavništva PKS u Moskvi.\nPojačanom interesovanju, kako ocenjuje, doprinelo je i usaglašavanje teksta sporazuma o slobodnoj trgovini između Srbije i Evroazijske zajednice, koji će biti uskoro potpisan, na osnovu kojeg dobijamo i nove trgovinske preferancijale. Stabilno jačanje kursa ruske nacionalne valute od početka godine ide na ruku srpskim izvoznicima, dodaje u saopštenju PKS.\nOčekujemo da će relativna stabilizacija deviznih prilika doprineti daljem jačanju ukupnog plasmana srpskih proizvoda na tržište Rusije, uzevši u obzir da je Rusija treći trgovinski partner Srbiji, dodao je Delić.\n„World Food Moscow“(www.world-food.ru) je jedan od vodećih međunarodnih sajmova iz oblasti hrane i pića na tržištu Rusije i Zajednici nezavisnih država.\nPostoji već više od 20 godina i održava se na preko 58.000 m² u okviru sajamskog izložbenog prostora Crocus Expo, Moskva, Ruska Federacija. „World Food Moscow“ godišnje poseti oko 31 hiljada posetilaca iz 98 zemalja koji su mogućnost da se upoznaju sa proizvodnim programom više od 1.560 izlagača iz 65 zemlje sveta.\norivredna komora srbije\nPKS: Proširena lista kompanija koje mogu da konkurišu za podsticaje


Građevinske lokacije vraćene u vlasništvo opštine | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Građevinske lokacije vraćene u vlasništvo opštine\nSOKOLAC – Skupština opština Sokolac prihvatila je danas informaciju o reviziji 158 građevinskih lokacija, koje su besplatno dodijeljene izbjeglim i raseljenim licima i boračkoj populaciji, a na kojima nije počela gradnja objekata, pa će biti vraćene u vlasništvo opštine.\nRiječ je o 79 parcela na lokalitetu Brezjak, 51 na lokaciji Ćilimara, 17 na Sokolačkim njivama i 11 na lokaciji Majdani.\nSve ranije odluke Skupštine opštine Sokolac, kao i zaključci u vezi sa ovim lokacijama prestali su da važe.\nKorisnici ovih parcela više puta su obavještavani o načinu zadržavanja lokacija, uz izdavanje potrebne dokumentacije, te o pogodnostima koji su određeni za izdavanje dokumenata.\nOdbornici su prihvatili program korištenja sredstava od naknade po osnovu prodaje šumskih drvnih sortimenata za ovu godinu u ukupnom iznosu od 1.211.622 KM.\nPrema ovom programu, za realizaciju projekata vodosnabdijevanja i izgradnje kanalizacije biće utrošeno 649.622 KM, a za rekonstrukciju i asfaltiranje dionice puta Kaljina – Bare u dužini od dva kilometra biće izdvojeno 250.000 KM.\nZa tekuće održavanje objekata drumskog saobraćaja na području ove opštine biće izdvojene 122.000 KM, za usluge zimske službe 120.000 KM, za izgradnju vodovoda u mjestu Rančići 50.000 KM, a vodovoda Đedovci – Ozerkovići 20.000 KM.\nNa sjednici je donesena odluka o zaštiti spomenika prirode Girska, koji se nalazi na sjeveroistočnim padinama planine Romanija i Pećina pod lipom, koja je smještena na Glasinačkoj visoravni.\nOvom odlukom se zabranjuje industrijska eksploatacija mineralnih i nemineralnih sirovina na području ovih spomenika prirode, osim ako nije riječ o strateškim sirovinama, o čemu će odluku donijeti nadležni organ.\nOdbornici su donijeli odluku o prodaji građevinske parcele putem licitacije na lokalitetu Ćilimara površine 547 metara kvadratnih, kao i odluke o raspisivanju konkursa za imenovanje člana Opštinske izborne komisije.\nRevizija građevinskih lokacija\nPrethodni članak„Višegradska regata“ 4. jula\nNaredni članakSjećanje na veliko stradanje mlade kraljevske vojske


Leskovčani nacrtali jedan od najboljih stripova na svetu – NOVA NAŠA REČ\nVodeći autoritet na polju stripa danas Britanac Pol Gravet, koji je autor poznate knjige „1001 strip koji morate pročitati u životu” svake godine sa svojim saradnicima sastavlja top listu najboljih stripova objavljenih u svetu u prethodnoj godini. U izbor najznačajnijih strip naslova na svetu objavljenih 2020. godine uvrstio je i integral “Vekovnika” “Život i smrt”, koji je napisao predavač u školi stripa Marko Stojanović, a nacrtali učenici škole Marko Nikolić i Denis Dupanović, te crtači Dejan Nenadov, Vladimir Aleskić, Tihomir Čelanović, Dan Ianoš, Radomir Izgarević i drugi. Uspeh je utoliko veći jer je ovo rekordni šesti put da su se “Vekovnici” našli na top listi najboljih stripova sveta, više puta od bilo kog drugog domaćeg strip naslova. Ovo izdanje pratile su i izložbe u Varvarinu i Trsteniku, a album je pre objavljivanja u Srbiji premijerno mogla da pročita publika u regionu, pa je tako objavljen u Hrvatskoj, Severnoj Makedoniji i Rumuniji. Jedan od najeminentnijih domaćih strip teoretičara i sastavljač godišnje liste najboljih stripova nedeljnika “Nin”, Slobodan Ivkov, tvrdi da je ovaj strip “fenomen do sada neviđen u domaćem stripu” jer se radi o prvom rimejku albuma u istoriji srpskog stripa.\nMarko Stojanović u komentaru ovog uspeha je rekao da kažu da je uspeh teško postići, kao i da ga je još teže ponoviti, a da je najteže trajati.\n-Eto, mi uporno pokušavamo ono najteže, i raduje me da smo šesti put u tome uspeli. Još veće zadovoljstvo dolazi odatle što su kao deo svetske strip elite ovog puta prepoznati i moji učenici Marko Nikolić i Denis Dupanović, s kojima sam, između ostalih, sarađivao na ovom stripu. Teško da postoji veća čast za bilo kog učitelja od toga da takav autoritet kao što je Pol Gravet kaže da su njegovi učenici stasali u strip crtače prvog reda, i to ništa manje nego u svetskim okvirima.-\nNa serijalu “Vekovnici” koji izlazi od 2007. godine radilo je preko 200 autora sa prostora Balkana, ali i Rusije, Nemačke, Turske, Slovačke i Brazila, a objavljivan je u Severnoj Makedoniji, Bugarskoj, Crnoj Gori, Grčkoj, Bosni i Hercegovini, Rumuniji, Hrvatskoj, Češkoj i Velikoj Britaniji.


Tržište Severne Amerike i Kine zaslužno za uspešan januar Jaguar Land Rover Grupe | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Industrija » Tržište Severne Amerike i Kine zaslužno za uspešan januar Jaguar Land Rover Grupe\nBEOGRAD – 8. februar, 2017. godine – Snažna prodaja širom Severne Amerike i Kine pomogla je da Jaguar Land Rover zabeleži najveće globalne rezultate ikada za mesec januar, prodajom od 47.693 vozila što je za 4% više u odnosu na prethodnu godinu. Ovi rezultati ostvareni su zahvaljujući odličnoj prodaji modela Land Rover Discovery Sport, Range Rover Sport i Jaguar F-PACE.\nJaguar Land Rover beleži rast maloprodaje u Severnoj Americi za 29% više, u Kini za 14% više i Velikoj Britaniji za 3% više. Jaguar je postigao najbolje rezultate u svojoj istoriji za prvi mesec u godini, isporučivši 13.949 vozila odnosno 76% nego u januaru 2016. godine, što je i kontinuirani uspeh za F-PACE i XF modele. Land Rover je prodao 33.744 vozila u januaru što je za 11% manje usled zaustavljanja proizvodnje Discovery modela prethodne generacije. Najbolje prodavani model ovog meseca bio je Discovery Sport, sa maloprodajom od 10.454 vozila što čini 10% više u odnosu na prethodnu godinu.


Vlada TK: Rekonstrukcija krova OŠ „Rainci Gornji“\n28.12.2017. u 17:07 Broj citanja: 1216\nRekonstrukcija krova OŠ „Rainci Gornji“\nPremijer Tuzlanskog kantona Bego Gutić i federalni ministar raseljenih osoba i izbjeglica Edin Ramić potpisali su danas Sporazum o udruživanju sredstava za realizaciju infrastrukturnih projekata.\nShodno ovom sporazumu Federalno ministarstvo i Vlada Tuzlanskog kantona su se usaglasili da zajedničkim sredstvima izvrše rekonstrukciju krova na školskoj zgradi JU OŠ „Rainci Gornji“ u Kalesiji.\nZa realizaciju ovog kapitalnog projekta Federalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica će osigurati 30.000,00 KM, dok će Vlada Tuzlanskog kantona u okviru Programa kapitalnih izdataka za 2018. godinu obezbijediti 25.000,00 KM.\nPotpisivanju sporazuma danas je prisustvovao i ministar obrazovanja, nauke, kulture i sporta Zlatan Muratović.


SRNA obilježava Blagovijesti i tri decenije rada - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH SRNA obilježava Blagovijesti i tri decenije rada\nSRNA obilježava Blagovijesti i tri decenije rada\nNovinska agencija Republike Srpske – SRNA obilježiće danas u Bijeljini krsnu slavu Blagovijesti i tri decenija rada.\nSRNA je, odlukom Narodne skupštine tadašnje Srpske Republike BiH, osnovana na Blagovijesti, 7. aprila, 1992. godine na Palama kao Srpska novinska agencija – SRNA.\nSRNA je medij koji je imao veliki uticaj u stvaranju Republike Srpske. Samo nekoliko dana nakon što je počeo građanski rat u BiH, 7. aprila 1992. godine, u svijet je emitovana prva vijest Novinske agencije Srpske.\nČestitke zvaničnika Srpske\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović čestitala je Novinskoj agenciji Republike Srpske 30 godina rada i krsnu slavu Blagovijesti, ističući da je ova agencija, kao vjerodostojan tumač i hroničar duha vremena, nezaobilazan servis informativnog sistema Srpske, prepoznatljiva i respektabilna.\nCvijanović je napomenula da SRNA, kao jedna od najstarijih i najznačajnijh medijskih institucija Republike Srpske, ove godine obilježava veoma značajan jubilej i istakla da je Agencija opravdala svoju ulogu.\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković čestitao je direktoru Novinske agencije Republike Srpske – SRNA Јovanu Cvjetkoviću, urednicima i novinarima ove medijske kuće 30 godina rada, ističući da je Agencija rasla i razvijala se sa svojom Republikom opstajući na medijskoj sceni kao svojevrstan hroničar vremena.\nMinistar unutaršnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač čestitao je zaposlenima u Novinskoj agenciji Republike Srpske SRNA tri decenije postojanja, ocijenivši da je rad ovog medija značajan za cijelu Srpsku.\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić čestitao je tri decenije postojanja Novinskoj agenciji Republike Srpske SRNA, istakavši da je jedan od simbola Srpske i njen neraskidivi dio na šta ukazuje činjenica da značajan jubilej proslavlja zajedno sa najvažnijim republičkim institucijama.\nVršilac dužnosti generalnog direktora Elektroprivrede Republike Srpske Luka Petrović čestitao je krsnu slavu Blagovijesti i 30 godina rada Novinske agencije Repulike Srpske SRNA sa željom da bude još snažnija s ciljem objektivnog i pravovoremenog informisanja\nPrethodni članakDanas Blagovijesti\nNaredni članakVELIKI BROJ KOMAPNIJA IZ SRBIJE NA MOSTARSKOM SAJMU: Privrednici sklapaju nove poslove, svi zadovoljni sajmom


KG grad: Na Džez festivalu u Kragujevcu Matija Dedić i Vasil Hadžimanov\nNa Džez festivalu u Kragujevcu Matija Dedić i Vasil Hadžimanov\nInternacionalni 22. džez festival u Kragujevcu biće održan od 25. do 31. avgusta, a nastupiće pijanisti Matija Dedić, Vasil Hadžimanov, grupe “Kanton 6” iz Makedonije i KK Trio iz Austrije, uz bogat prateći program, na više lokacija.\nGlavni program je predviđen od 27. avgusta na bini Garden Stejdž u prostoru Zastavine bašte, kao i u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije, gde će prve večeri na otvaranju nastupiti hrvatski džez pijanista Matija Dedić. Vasil Hadžimanov na otvaranju neće imati koncert, već će sa kolegom Ivanom Ilićem imati radionicu namenjenu publici – “Kako se sluša džez?”, gde je ulaz slobodan. Subota, 28. avgust je rezervisan za nastupe bendova “Girls In Airports” iz Danske,\nTRAVAR DRAGAN MARKOVIĆ - Travke ne leče koronu, ali snaže imunitet..\nTravke ne leče koronu, ali snaže imunitet Dragan Marković iz Kragujevca već 40 godina bere lekovito bilje, svaku travčicu pozn...\nDašić tvrdi da predsednik Srbije nastavlja da vodi zemlju napred, nikada hrabrije i nikada snažnije!\nGradonačelnik Kragujevca Nikola Dašić osudio je napade na predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića i njegovog brata Andreja. &quo...\nIN MEMORIAM: Zoran Raković Tasa (1940-2018)\nČITULJA IZ POLITIKE Zoran Zarije Raković Tasa (Kragujevac, 1940 — Beograd, 2018) bio je jugoslovenski i srpski trubač, nekadašnji ...\n(Omot singla Zorana Milivojevića iz 1971. godine u izdanju PGP RTB-a) Ako je verovati FACEBOOK -u, ovih dana, tačnije 13. marta, navrš...\nGrnčar iz Kragujevca: Ukus zemljanog lonca\nU porodici Dobrivoja Furunovića svi se od pamtiveka bave grnčarstvom. Familijarni zanat seže u prošlost preko 200 godina, pa je i pr...\nŠta se ili ko se krije iza skraćenice MKM?!\nŠta se ili ko krije iza skraćenice MKM?! Odgovor možete naći na YouTube servisu, i on je - mladi kragujevački muzičari . To znači skraće...\nEsad Hasanović pobednik devetog Kragujevačkog polumaratona\nZa sat 18 minuta i 23 sekunde kroz cilj devetog Zastava oružje polumaratona u Kragujevcu prošao je tridesetšestogodišnji Esad Hasanović ...\nDragan Arandjelović (FACEBOK) Pera duh je jedan nesvakidasanjid lik Kragujevca koji je odrastao sa nama memoriski prepametan ,koji s...\nSpasavao decu pa dobio otkaz\nKRAGUJEVAC - Vozač minibusa Srđan Baralić (33), koji je u subotu uveče doživeo udes kod Velike Plane, u kome je povređeno osam putnika od k...\nIZ ARHIVE: Posete Josipa BrozaTITA Kragujevcu\n1. Godina 1961. 2. Godina 1970.\nIzložba DESTABILIZACIJA / PHI (Φ) phenomenon – Anja Tončić u Kontakt galeriji SKC-a\nJoš jedna „devetka“ Kragujevčanki\nKako diše Negotin\nOtvorena biračka mesta za lokalne izbore na Kosovu