Sve veći pritisci, ali i značajnija uloga medija na Balkanu | BIRN Srbija\nNaslovna > Sve veći pritisci, ali i značajnija uloga medija na Balkanu\nSve veći pritisci, ali i značajnija uloga medija na Balkanu\n08.7.2017 | 16:17 Slabiji uticaj Evrope i SAD-a na Balkanu, uz povećan upliv Rusije, kao i sve veći broj političkih i ekonomskih pritisaka na novinare i urednike, predstavljaju novu stvarnost u kojoj su profesionalni mediji jedan od najvažnijih korektivnih faktora.\t Učesnici konferencije “Nova realnost – povećani pritisci na medije na Balkanu”\nOvo je zaključak BIRN-ove konferencije “Nova realnost – povećani pritisci na medije na Balkanu” održane u subotu na Kopaoniku.\nAna Petruševa, direktorka Balkanske istrazivačke mreže (BIRN-a) Makedonija, kazala je da medijska situacija na Balkanu postaje sve teža, i da osim standardnih političkih i ekonomskih pritisaka na redakcije, postoje i nove metode diskreditacije medija – obeležavanje novinara kao špijuna i stranih plaćenika, kao i otvaranje brojnih novih sajtova koji plasiraju lažne vesti.\nCilj ovakvih sajtova je “stvaranje medijske buke” u kojoj javnost ne može više da razazna prave informacije od lažnih, i sve više gubi poverenje u medije.\n“Ljudi manje vjeruju medijima, i sve smatraju propagandom ili promocijom,” kazala je Petruševa na okruglom stolu o modernim izazovima novinarstva u regiji, koji je organizovao BIRN.\nPredsednik Fondacije Marshall Plan Austrije i član BIRN-ovog borda, Wolfgang Petrich, bivši Visoki predstavnik u BiH, rekao je da se na podršku Evropske Unije ne može uvek računati jer za Brisel “stabilnost preuzima primat nad reformama”.\n“EU ima vrlo slabu poziciju, ima interne probleme. Sve dok ne sprovede interne reforme, neće biti snažne EU, niti njihove uloge u regionu… Vizija za proširenje EU slabi i kao posledica toga u regionu jačaju autoritarni režimi, od kojih se samo očekuje da garantuju stabilnost i biće tolerisani,” pojasnio je Petrich.\nStefan Lehne, ekspert iz Carnegie Europe i član BIRN-ovog borda, rekao je da iako proširenje nije trenutno prioritet Brisela, veruje da će region biti intergrisan brže nego što to mnogi očekuju, kroz paralelan proces samom članstvu.\n“Mogu se pridruživati kroz programe,” rekao je Lehne navodeći kao primer učešće zemalja Balkana u Energetskoj zajednici.\nTim Judah, politički analitičar Ekonomista koji je takođe član BIRN-ovog borda, smatra da zbog slabijeg uticaja zapadnih zemalja u regionu jača ruski uticaj.\n“Šta je ruski interes? To je jednostavno, oni žele da stvore, unutar ovog regiona, unutar EU i NATO, teritorije koje su ili proruske, ili neutralne prema Moskvi. Kako to rade? Stvaraju svoje organizacije. U Srbiji je identifikovano preko sto, a u Makedoniji 30,” rekao je Judah.\nPoredeći situaciju na Balkanu sa situacijom u SAD-u, član BIRN-ovog borda i medijski ekspert Robert Bierman, rekao je da su novinari i urednici trenutno na meti predsednika Donalda Trampa, ali da je to imalo i neke pozitivne rezultate.\n“Pozitivni rezultat je to što su ljudi ponovo počeli da plaćaju medijski sadržaj. New York Times, Washington Post i drugi mediji zabeležili su porast pretplate,” rekao je Bierman.\nPre diskusije o modernim izazovima sa kojima se suočavaju mediji u regionu, predstavljeni su rezultati projekata BIRN-a. Regionalna direktorka BIRN-a Gordana Igrić rekla je da mreža svakodnevno proizvodi proverene informacije za preko pet miliona čitalaca.\nIgrić je na godišnjoj regionalnoj konferenciji BIRN-a kazala da BIRN trenutno ima 16 sajtova na različitim jezicima, a da je samo u poslednjih godinu i po urađeno oko 100 TV priloga ili filmova, 50 treninga i objavljen veliki broj istraživačkih priča.\n“Svakodnevno imamo preko pet miliona čitalaca. Taj broj je zapravo mnogo veći, ali ovde govorim samo o broju jedinstvenih poseta na naše stranice. U poslednjih godinu dana taj broj je povećan za preko pola miliona. Radili smo zaista kvalitetne priče o korupciji, problemima s vlasništvom, koncesijama, naši tekstovi su rezultirali krivičnim prijavama,” rekla je Igrić.\nDodala je da je mreža imala ogroman broj republikacija u drugim medijima i aktivno trenirala novinare širom regiona.\nBIRN-ova godišnja konferencija održava se na Kopaoniku 8. i 9. jula. i okuplja zaposlene iz celog regiona.


Dan online - Regioni: Dan širuna za kraj ljeta - 2018-10-08\nRegioni NA TRGU ISPRED STAROG GRADA ODRŽANA MANIFESTACIJA KOJA OZNAČAVA ZAVRŠETAK LJETNJE TURISTIČKE SEZONE U BUDVI\nAtmosfera u Starom gradu Dan širuna za kraj ljeta Kruna večeri je bio nastup velike regionalne zvijezde Gorana Karana, koji je prepoznatljivim hitovima i mediteranskim melodijama upotpunio još jedno divno veče u Budvi\nBUDVA – U predivnoj atmosferi blago kišovite oktobarske noći, u subotu veče održan je 53. „Dan širuna“, tradicionalna manifestacija koja već decenijama na trgu ispred Starog grada okuplja ljubitelje dobre ribe, vina, piva i kvalitetne muzike. Na momente nestabilno vrijeme nije uspjelo da zaustavi program koji je krenuo defileom Gradske muzike Budve i „Feštađuna“, da bi potom bio nastavljen na glavnoj bini, nakon što je manifestaciju svečano otvorio Tihomir Fabris, predsjednik Kluba za sportski ribolov „Širun“.\n– Svi smo ovdje da proslavimo po 53. put “Dan širuna”. To je naša manifestacija, grada Budve, za sve goste i turiste, manifestacija koja dosad nikad nije prekidana i najstarija manifestacija ovog tipa u Crnoj Gori.\nIma programa za svakog i dok traje vina, ribe i piva manifestacija će trajati – naglasio je Tihomir Fabris.\nUslijedio je, kako to već godinama biva, dječji i omladinski program u okviru kojeg su se predstavili: Škola za osnovno muzičko obrazovanje, Predškolska ustanova „Vini Pu“, Gimnastički klub „Budva“, klapa „Primorkinja“, časopis za mlade „Krug mladih“, hard rok bend „Avis“ i solistkinje Iva Otašević i Petra Vujanović sa plesnom grupom. Nakon skidanja pršuta sa uljane grede, sportske atrakcije koja je i ove godine privukla veliki broj posjetilaca na gradskoj rivi, na pozornici su nastupili klapa „Harmonija“ i KUC „Stefan M. Ljubiša“ iz Budve i klapa „Jedinstvo“ iz Bara. Kruna večeri je bio nastup velike regionalne zvijezde Gorana Karana, koji je prepoznatljivim hitovima i mediteranskim melodijama upotpunio još jedno divno veče u Budvi.\nBrojni posjetioci su uživali u ukusnoj ribi i dobrom programu, a direktor Turističke organizacije opštine Budva Mladen Franović najavio je nove aktivnosti.\n– Pred nama su mnogobrojni sajamski nastupi, osmišljavanje plana manifestacija za narednu godinu, saradnja sa Nacionalnom turističkom organizacijom u promotivnim kampanjama i, prije svega, priprema za 20. jubilarnu Novu godinu koju ćemo sa mještanima i brojnim turistima dočekati na gradskom trgu. „Danom širuna“ se opraštamo od još jedne uspješne ljetnje sezone, ali istovremeno najavljujemo i jesenje i zimske aktivnosti koje neće biti manje atraktivne i interesantne – izjavio je Franović.\nPredstavnica TO Budva Tijana Kotarac kaže da je ovo još jedna uspješna manifestacija kojom se zvršava ljetnja turistička sezone i najavljuju neka nova lijepa dešavanja.\n– Takvih dešavanja biće tokom jeseni a posebno tokom novogodišnjih praznika, kada nas očekuju dvije decenije slavlja na budvanskom trgu i nešto sasvim novo u Budvi, što neće biti uopšte konkurentno u Crnoj Gori – izjavila je Kotarac.


ČAJ ZA DVOJE I BUKET CVIJEĆA Kolumbijka povrijeđena prilikom ubistva Stojanovića objavila nove zajedničke fotografije - Srpskainfo\nKolumbijka Sonja Suarez Gomez (45), djevojka ubijenog Strahinje Stojanovića (30), oglasila se ponovo novim fotografijama na svom Instagram nalogu.\nOna je postavljala Instagram stori, a u prvi na redu je snimak gdje se vidi ruka za koju se pretpostavlja da je Strahinjina dok vozi automobil. U pozadini snimka čuje se muzika, prenosi Blic.\nPodsjetimo, 13. septembra na Novom Beogradu, dogodila se eksplozija automobila pod koji je postavljana bomba ispod vozačevog sedišta u kom se nalazio Strahinja Stojanović koji je od posljedica preminuo u Urgentnom centru.\nDovodio se u vezu sa ubistvom advokata Dragoslava Miše Ognjanovića, bio je na meti ubica 2018. godine kada je preživio eksploziju podmetnute bombe u naselju Galenika. Tada je teško povređena njegova tadašnja djevojka iz Španije, bivša misica Olac Bilbao Gonzales (22).\nHronika InstagramKolumbijaSonja Suarez GomezStrahinja Stojanovićubistvo


Počeli pripremni radovi na izgradnji mosta Zemun - Borča - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » Počeli pripremni radovi na izgradnji mosta Zemun – Borča\nAh Neša 5. oktobar 2011. BG servis Postavite komentar\nNa severnoj strani Dunava počela je izgradnja 800 metara pomoćnog mosta sa koga će kineski radnici već u januaru početi postavku stubova glavnog raspona mosta Zemun – Borča.\nTrenutno se sa borčanske strane proverava opterećenje zemljišta, precizirali su predstavnici firme „China road and bridge corporation“, kojoj je povereno da spoji dve obale Dunava u dužini od 21 kilometar. Inženjeri istaknute kineske korporacije su najavili da će se pored pomoćnog mosta sa borčanske podići i jedan sa zemunske strane, kako bi se omogućila nesmetana izgradnja glavnog raspona mosta, sastavljenog iz tri dela. Oni su istakli da je potrebna mehanizacija, takođe, pristigla na gradilište i dodali da ne treba sumnjati da će most biti kvalitetno i na vreme urađen.\nZa predhodna dva meseca podinut je kamp od 4.000 kvadrata u kome su smešteni poslovni objekti, kantina i zgrade za smeštaj radnika. U njima se trenutno nalazi oko 100 radnika, koji posle radnog vremena imaju priliku da se opuste na nekoliko sportskih terena za košarku, stoni tenis i fudbal, dok će njihov broj u špicu radova biti oko 200, najavili su investitori. (Beoinfo)\nTagovibg servis most borča-zemun\nPrethodni Beogradski sajam pčelarstva na Tašmajdanu\nSledeći NOV.ples 2011 u Novom Sadu


U Novom Sadu održana 13. Konferencija srpskih nacionalnih organizacija iz zemalja regiona – RASEJANJE.info\n„U sabornom duhu nastupajućeg sretenjskog praznika iskoristio sam priliku da se osvrnem na veoma dinamičnu godinu za nama koja je sasvim sigurno bila jedna od najplodonosnijih za odnose matice i srpskih organizacija u zemljama regiona. Tokom prošle godine, trudili smo se da kao Uprava budemo dostupniji udruženjima iz okruženja i da naše ograničene resurse raspodelimo na pravi način. Digitalizacijom konkursa, boljom edukacijom i redovnom komunikacijom uspeli smo za samo godinu dana da promenimo mnoge stvari“, rekao je direktor Uprave za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu Arno Gujon.\n„Konkretno, od 44 miliona dinara odobrenih za pomoć Srbima u regionu u 2021. godini, čak 86 odsto dodelili smo udruženjima iz regiona, što ranijih godina nije bio slučaj. Podsećanja radi, taj je odnos je u prethodnim godinama bio neretko u korist udruženja sa sedištem u Srbiji koja sprovode svoje projekte u regionu, što nije uvek bilo prirodno ni logično. Podržali smo 130 projekata srpskih udruženja iz regiona i to na polju ekonomije, kulture, obrazovanja i zaštite imovinskih prava“.\n„Najveći deo finansijskih sredstava dodeljen je prvi put projektima ekonomskog osnaživanja srpskih povratničkih domaćinstava u Federaciji BiH, tj. u Bosanskom Petrovcu, Grahovini i Posavini. Za njih je ukupno izdvojeno 9 miliona dinara što je uloženo u stočni fond, poljoprivrednu opremu i mehanizaciju. Planiramo da ovakve projekte proširimo na srpske zajednice u Crnoj Gori“, rekao Gujon na Konferenciji. On je istakao i rad na zaštiti imovinskih prava Srba u BiH, otvaranje kancelarije za pravnu pomoć i u Beogradu te pokretanje portala „Srpska zemlja“ kao svojevrsnu onlajn kancelariju.\n„Sve navedeno pruža nam dosta razloga za zadovoljstvo ali i motiva da nastavimo da radimo još posvećenije u narednom periodu. Uoči Dana državnosti Republike Srbije potvrdili smo još jednom sada već očiglednu činjenicu – veze matice i Srba u regionu jačaju iz dana u dan dok srpski narod potpomognut matičnom državom polako ali sigurno obnavlja temelje bogatog kulturnog prostora kadrog odoleti lokalnim ali i globalnim izazovima“, dodao je Arno Gujon.\nPokrajinski sekretar za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Aleksandar Sofić rekao je da Pokrajinska vlada, preko Fonda za izbegla, raseljena lica i za saradnju sa Srbima u regionu, pruža snažnu podršku srpskom narodu u okruženju. „Pokrajinska vlada je pre nekoliko dana izdvojila 12 miliona dinara za kupovinu kuće u Beranama, koja će, kao Srpska kuća, biti tačka okupljanja svih srpskih organizacija iz te opštine“, kazao je Sofić. Najavio je, da će Pokrajinska vlada, zajedno sa Vladom Republike Srpske, finansirati izgradnju dve proizvodne hale u Milićima, u Republici Srpskoj. „Zajednički ćemo uložiti 500.000 evra u realizaciju projekta koji će omogućiti da u taj kraj dođu investitori, koji će otvoriti nova radna mesta, i time obezbediti bolji život građanima kako u opštini Milići, tako i u okolnim mestima u Podrinju“, rekao je Sofić.\nDirektor Fonda za izbegla, raseljena lica i za saradnju sa Srbima u regonu Duško Ćutilo rekao je da je Fond prošle godine sa znatno većim budžetom nego ranije podržao rad i različite projekte organizacija i institucija Srba u regionu. „Obezbeđeno je 1,5 miliona dinara za izdavaštvo na srpskom jeziku u zemljama regiona koje su članice Konferencije srpskih nacionalnih organizacija iz zemalja regiona“, istakao je Ćutilo.\nPredsednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu u Narodnoj skupštini Milimir Vujadinović naglasio je da je u proteklih nekoliko godina koncepcija odnosa prema našem narodu u regionu znatno promenjena. „Prvi put u budžetu Srbije planirana su sredstva za infrastrukturne projekte koji prelaze granicu države, aerodrom u Trebinju i izgradnja hidroenergetskih potencijala na Drini, a pomagane su i opštine u Srpskoj, Federaciji BiH, Crnoj Gori i Sloveniji“, rekao je Vujadinović.\n← Proslava srpskog arhiepiskopa na punktovima nastavnice Slavice Stupar u Nemačkoj\nŠvajcarske novine „20 minuta“ od ovog meseca imaju izdanje i na srpskom jeziku →


Ljudi kojima je korona povećala obim posla – frilenseri\n1206\tObjavljeno 30 maj 2020 Autor: Micro Mreza\nDa li ste mogli da zamislite da neko iz Gradiške može da radi za recimo firmu iz San Franciska? Prije 10 i više godina to je zaista bilo skoro nemoguće, osim ako se ne radi o nekoj franšizi koja posluje u čitavom svijetu pa i u našoj državi.\nDanas, kada je čitav svijet jedno globalno selo, ne postoje granice, pogotovo u virtulenom svijetu. Upravo u tom svijetu radno vrijeme provodi Stefan Sukara iz Gradiške, koji se bavi frilensingom, ili kako ga inače prevode poslom koji ljudi obavljaju preko interneta, gdje je sve virtuelno.\nStefan je nakon srednje škole preselio u Banjaluku, gdje na početku nije ni sanjao da će se baviti ovim poslom, da bi sticanjem znanja iz određenih oblasti došao do nivoa da danas radi za firmu iz San Franciska, na razvijanju mobilnih aplikacija.\nOpširniji tekst pročitajte na stranici Priče sa granice.


Univerzitet u Banjaluci jedna od najvažnijih institucija RS | Banjaluka.net\nUniverzitet u Banjaluci jedna je od najvažnijih institucija u RS zajedno sa Univerzitetom u Istočnom Sarajevu, poručio je Milorad Dodik, srpski član Predsjedništva BiH.\nOn je pred početak svečane akademije povodom 44 godine rada Univerziteta u Banjaluci koja se održava u Narodnom pozoristu RS, istakao da ovaj jubiljej, imajući u vidu turbulentna društvena dešavanja ima jos veći značaj.\n“Univerzitet koji je formiran u Banjaluci sa ljubavlju i potrebom da se ovdje edukuju mladi ljudi svakako je prilika da se zahvalim svima koji su tih godina vršili naučno nastavni proces, studentima i svršenim diplomcima”, rekao je Dodik.\nPoželio je da Univerzitet bude još bolji, te da se zato i radi na reformi obrazovanja.\n“Reforma treba da omogući i riješi nekoliko važnih pitanja naše integracije u regionalnim i globalnim tokovima vezano za obrazovanje”, rekao je Dodik.\nRadoslav Gajanin, rektor banjalučkog Univerziteta, kaze da Univerzitet u svakom pogledu napreduje počev od nastavnih planova i programa, izlaznih kompetencija studenata, studentskog standarda, zatim učešća UNIBL u međunarodnim projektima i brojniih drugih aktivnosti.\n“Univerzitet je spreman za sve reforme koje kontinuirano provodimo kako bi unaprijedili visokobrazivanje u RS”, rekao je Gajanin.\nDodao je da će danas dodijeliti povelje svim institucijama i zaslužnim pojedincima koji su dali svoje doprinose radu i boljem stanju na Univerzitetu.\nSrđan Rajčević, ministar za naučno-tehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo RS, čestitao je 44 godine postojanja Unverziteta u Banjaluci, te poručio da je on jedan od stubova RS.\n“Nadam se da će u godinama ispred nas kvalitet visokog obrazovanja u RS biti daleko veći i da ćemo moći da se integrišemo u regionalne, u evropske tokove, te ćemo i dalje insistirati na tri osnovna principa u reforskom procesu, a to je internacionalizacija, modernizacija i racionalizacija”, poručio je Rajčević.\nNa akademiji prisustvuju brojne licnosti iz kulturnog i političkog života.\nUniverzitet u Banjaluci osnovan je 7. novembra 1975. godine.


Кнежевић за РТС о Фијату: Неопходно да што пре крену преговори\t| Arhiva internet prezentacije Ministarstva privrede do 31. avgusta 2021. godine\nKnežević za RTS o Fijatu: Neophodno da što pre krenu pregovori\nMinistar privrede Goran Knežević rekao gostujući u Jutarnjem programu RTS da su Vlada i resorno ministarstvo u stalnom kontaktu sa štrajkačkim odborom i poslodavstvom „Fijata“, kao i da pokušavaju da dve strane dovedu za sto i pregovaraju o zahtevima radnika. Knežević je objasnio da Vlada nije pregovarač u ovom procesu, kao i da je u kolektivnom ugovoru „Fijata“ navedeno da su pregovaračke strane poslodavci i zaposleni. „Vlada je samo posrednik i trudi se da ih dovede za pregovarački sto“, naglasio je Knežević.\nMinistar je naveo da će insistirati da se ispune zahtevi radnika, ali da je važno da „Fijat“ ostane u Srbiji. „Nama je u interesu i jedna i druga strana i ne navijamo ni za koga već da sednu za sto i dogovore se“, ističe Knežević.\nMinistar je reako da se slaže da je plata u „Fijatu“ mala, ali da ne može Vlada da garantuje njeno povećanje. „Slažem se da je plata mala i da treba da se poveća. Mi ćemo insistirati da se te plate povećaju, ali ne možemo to da garantujemo“, rekao je Knežević.\nPodsetio je da su ispunjena dva zahteva radnika – bolja organizacija posla, kao i obezbeđivanje prevoza van standardnog radnog vremena. „Što se tiče povećenja plata mi možemo samo da posredujemo“, dodao je Knežević.\nKomentarišući pravilo „Fijata“ da ne pregovora dok se ne prekine štrajk, ministar kaže da je to korporativno pravo te kompanije i da su oni naglasili da će sesti za pregovarački sto čim se štrajk prekine.\nIstakao je da su Vlada i ministarstvo 24 sata na raspolaganju radnicima i poručio da je svima u interesu da što pre krenu pregovori, kao i da bi bila velika šteta i za radnike i za državu ukoliko se to ne dogodi. „Poštovani radnici, dajte da sednemo da uslagasimo protokol i pregovaramo“, poručio je Knežević.\nNaglasio je da u ministarstvo i Vladu nije stigla verzija protokola za pregovore sa poslodavcem za koju štrajkački odbor „Fijata“ kaže da je uputio.\n„Taj protokol nije stigao do Vlade i Ministarstva privrede. Proverio sam jutros – nemamo nikakav predlog protokola od njih. Ali, to ne znači da prekidamo razgovore i da ne želimo da razgovaramo. Spremni smo da razgovaramo, da ih spojimo sa poslovodstvom ‘Fijata’ i da reše svoje probleme“, zaključio je Knežević.\nPogledajte gostovanje ministra Kneževića u Jutranjem dnevniku RTS-a\nPočetna»Vesti»Knežević za RTS o Fijatu: Neophodno da što pre krenu pregovori


Železara će praviti automobilske šasije za Fijat – Semendria\nŽelezara će praviti automobilske šasije za Fijat\n25. mart 2013. PRIVREDA – Izvor: Kamatica, Danas – Državni vrh Srbije i top menadžment Fijata počeće sledećeg meseca pregovore o mogućnostima poslovne saradnje Železare u Smederevu i Fijata, rekao je ministar Mlađan Dinkić.\nOn je potvrdio da će učestvovati u tim pregovorima i dodao da će državu predstavljati još i predsednik Srbije Tomislav Nikolić i prvi potpredsednik vlade Aleksandar Vučić, dok će ispred italijanske kompanije razgovore voditi potpredsednik Fijata Alfredo Altavila.\nSrpska strana će u tim pregovorima ponuditi da smederevska železara počne proizvodnju limova za ugradnju u 500.000 automobila ne samo u kragujevačkoj, nego i u drugim Fijatovim fabrikama.\nUkoliko inicijativa bude prihvaćena, vlada će uložiti sredstva u Železaru kako bi bile instalirane specijalne linije za proizvodnju i galvanizaciju limova koji se koriste za izradu automobilskih šasija.\nDinkić nije želeo da precizira o kolikim ulaganjima je reč, ali je napomenuo da se radi o “pozamašnoj investiciji”.\n« Aktivizam u Smederevu\nČetiri medalje na Regionalnom prvenstvu za strelce Smedereva »


B. Vučković / oe24 , M. Anastasijevic\nTrojica muškaraca preminula su na licu mesta, a jedno dete je povređeno u stravičnom udesu, koji se juče rano ujutru dogodio na auto-putu Novi Sad - Subotica, kod mesta Žednik, kada je automobil podleteo pod kamion. Prema informacijama austrijskih medija, živote su izgubili Safet A, njegov brat Sami A. i rođak Mesut K, a povrede je zadobio Safetov osmogodišnji sin.\nAustrijski sajt oe24 navodi da se "audi" doslovno nabio na prikolicu kamiona, verovatno, zato što je vozač iz Sivasa, u Turskoj, posle 21 sat vožnje i pet sati pre sledeće stanice u Beču zaspao za volanom.\nNije poznato da li je Safet A, prevodilac iz Bregenca, u Austriji, iz Beča trebalo da nastavi direktno za Foralberg i samo odveze brata Samija A. u Beč. Zna se samo da su dvojica braće, od kojih je stariji poznati biznismen i jedan od osnivača bečke partije "Zajedno za Beč", poginuli u strašnoj nesreći.\nNjihov šurak Mesut K, koji je sedeo pozadi, takođe je poginuo. Preživeo je samo osmogodišnji sin Safeta A. Majka dečaka Fatma A. nije bila u kolima.\nPodsetimo, nesreća se dogodila oko 6.20 sati kod mesta Žednik, a uviđaj su uradili policija i zamenik osnovnog javnog tužioca iz Subotica. Za sada je poznato da su na licu mesta poginula tri muškarca iz putničkog vozila marke "audi", dok je dete prevezeno u bolnicu u Subotici.\nSTRAVIČNE SCENE KOD SUBOTICE Audi u punoj brzini podleteo pod kamion, TRI MUŠKARCA STRADALA, dete hitno prebačeno u bolnicu (FOTO)\nDEČAKA IZ AUDIJA SMRTI SPASLI VOJNICI Sanitet vojske naišao na jeziv udes kod Subotice, dete hitno prebacili u bolnicu i sada je STABILNO\nFATALAN 40. KILOMETAR Na mestu pogibije trojice muškaraca nekoliko sati kasnije GOREO KOMBI\nPOGINULO TROJE Automobil podleteo pod kamion kod Subotice, povređeno i dete\nKako saznaje "Blic", kamion srpskih registarskih oznaka kretao se u pravcu graničnog prelaza Horgoš, brzinom od 80 kilometara na čas. Velikom brzinom mu se približio i zatim naleteo na njega vozač "audija Q7", austrijskih registarskih oznaka u kome su bili turski državljani.\nHAPŠENJE U KRUŠEVCU Policija zaplenila 19 pištolja sa prigušivačima\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Kruševcu uhapsili su N.R. (43) i M.A.(33), iz Kruševca, kao i M.V.(37) iz Beograda zbog postojanja osnova sumnje da su učinili krivično delo nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija.\nPOTERA ZA PREDATOROM SA INTERNETA Nakon pisanja "Blica" o jezivim porukama koje je PEDOFIL S FEJSBUKA slao majci troje dece tužilaštvo pokrenulo istragu\nNakon što je “Blic” objavio uznemirujući razgovor samohrane majke troje dece iz Beograda sa pedofilom predatorom koji joj je tražio da petogodišnjakinju fotografiše golu sto puta nudeći joj zauzvrat 1.000 evra, Posebno odeljenje za borbu protiv visokotehnološkog kriminala Višeg javnog tužilaštva u Beogradu pokrenulo je istragu.


Dr Nina Mihajlovic, Author At Kućni Lekar\nDr Nina Mihajlovic\t Mar 9, 2014\nPoremećaj lučenja pljuvačke i kontrola količine potrebne za održavanje aktivnosti žvakanja i govora retko nastaje na nivou pljuvačnih žlezda . Kada do njega dođe pljuvačka pojačano curi što se naziva hipersalivacijom. Curenje…\nAntifosfolipidni sindrom je autoimuna bolest koja se javlja samostalno ili kao udružena sa Lupus eritematodesom, reumatoidnim artritisom, dijabetesom...Uzrok sindroma je multifaktorijalan: imunološki,genetski i uticaj spoljne sredine.…\nDr Nina Mihajlovic\t Feb 3, 2014\nZujanje u ušima ili tinitus može biti jednostrano ili obostrano. Uzroci koji dovode do ovog neprijatnog osećaja su različiti. Nekada uzrok zujanja u ušima nije lako pronaci, ponekad su potrebni pregledi više različitih specijalista:…\nDr Nina Mihajlovic\t Jan 29, 2014\n• Kako se definiše meteoropatija? Meteoropatija su zdravstvene tegobe koje neke osobe osećaju pri promeni vremena ili klimatskih uslova. Organizam se postepeno navikava na klimu u kojoj osoba boravi. Nagle promene vremenskih uslova ili…\nPoremećaji spavanja su ,verovatno, najučestalije bolesti koje se javljaju kod ljudi. One su , s jedne strane,dokaz nesavršenosti procesa spavanja a ,sa druge ,ističu značaj ovog problema kome se ne pridaje dovoljno značaja.…\nDr Nina Mihajlovic\t Dec 14, 2013\nU kojim se slučajevima treba obratiti neurologu Naš narod kaže: doživeo nervni slom, tanki su mu živci, na ivici je živaca,ima debele živce, živci su mu kao konopci, ima kratak fitilj, nervira me ,pući će mi živci, izlomio mi je živce, sve…\nGojaznost je ozbiljno hronično oboljenje definisano kao višak telesnih masti. Predstavlja najstariji i najviše rasprostranjen metabolički poremećaj kod čoveka. Gojaznost nastaje kada je u dužem vremenskom periodu kalorijski unos veći od…\nDr Nina Mihajlovic\t Dec 13, 2013\nSvetska zdravstvena organizacija (SZO) definiše povišen krvni pritisak - hipertenziju (HTA) kao povišen sistolni arterijski pritisak (prilikom skupljanja srca) iznad 140 mm živinog stuba i/ili dijastolni pritisak (prilikom opuštanja srca)…


U nemirima u Siriji destine mrtvih\nU nemirima širom Sirije nekoliko desetina ljudi je poginulo, dok je jordanski kralj Abdulah pozvao predsjednika Bašara al Asada da ode sa vlasti.\nAktivisti sirijskih organizacija za zaštitu ljudskih prava navode da je u jednom od sukoba između pripadnika vojske i dezertera u provinciji Dera na jugu Sirije nedaleko od granice sa Jordanom poginulo oko 20 vojnika.\nJordanski kralj Abdulah prvi je arapski lider koji je eksplicitno pozvao Asada da podnese ostavku.On je BBC -ju rekao da bi on da je na Asadovom mjestu počeo razgovore za obezbjeđenje odgovarajuće tranzicije.\n" Ukoliko Asad u srcu mari za svoju zemlju, podnijeće ostavku, ali bi isto tako stvorio mogućnost da se pruži ruka i počne nova faza u sirijskom političkom životu. To je jedini način za koji smatram da će funkcionisati", rekao je jordanski kralj.On je istakao da kada god se vrši nasilje nad sopstvenim narodom, "to se nikada ne završi dobro."\nBrojni arapski lideri osudili su višemjesečno obračunavanje vlasti sa demonstrantima u Siriji.Prema podacima UN, više od 3 500 ljudi poginulo je pod početka protesta u martu. Sirijske vlasti za nasilje okrivljuju naoružane bande i militante.\nAgencija Rojters prenijela je izjave aktivista koji su rekli da je 40 ljudi ubijeno u gradu Kirbet Gazaleh nedaleko od granice sa Jordanom.


srbijasport.net - Vesti - Superliga Srbije - Ključ Grada Šapca u rukama FK Mačva\nPetak, 24.05.2019 17:07\n22.04.2019 FK Mačva 283\nNa Svečanoj akademiji povodom obeležavanja Dana grada Šapca – 22. aprila, među nagrađenima najvišim gradskim priznanjem našao se i Fudbalski klub „Mačva“.\nDobitnici Aprilske nagrade\nGradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović, Aprilsku nagradu - Ključ grada, uručio je predsedniku FK „Mačva“ Ivici Kralju. Priznanje za ukupan razvoj i promociju grada, šabačkom superligašu je pripalo upravo u godini kada obeležava vek postojanja.\nPredsednik FK „Mačva“ Ivica Kralj u obraćanju prisutnima na svečanosti uz zahvalnost na dodeli Aprilske nagrade, naglasio je da ovo priznanje obavezuje sve da i u godinama koje dolaze predstavljaju klub i grad na najbolji način ispisujući novu klupsku istoriju sportskim uspesima.\n„Malo je klubova u Srbiji koji mogu da se pohvale jubilejom od 100 godina. Ovo priznanje nam zaista mnogo znači, ali nas i obavezuje da i u narednom periodu budemo pravi i da na najbolji sportski način prezentujemo Mačvu kao klub i naravno Šabac kao grad“, rekao je Kralj.\nNagrađeni sa fudbalerima Mačve\nSvečanoj akademiji proslave Dana grada Šapca u Dvorištu Gradske kuće, prisustvovali su i predstavnici Uprave kluba, stručnog štaba i igrači.\nInače, Grad Šabac od 2015.godine obeležava praznik grada - 22. april, dan kada je 1867. godine poslednji turski vojnik napustio Šabac, a ključevi grada predati pešadijskom kapetanu srpske vojske Lazaru Cukiću. Oslobađanje Šapca je na simboličan način označilo i oslobađanje cele Srbije – pošto je garnizon koji se ovde nalazio, zajedno sa Kladovom, Beogradom i Smederevom – bio u poslednjoj grupi utvrđenja koja su prešla pod srpsku vlast.


Beta 27. februara 2018. 09:35\nDnevni humanitarni prekid vatre u istočnoj Guti, pobunjeničkoj enklavi kod Damaska stupio je jutros na snagu kako bi se omogućilo civilima da napuste područje, ali nema informacija da li su uspostavljeni humanitarni koridori.\nSirijska opservatorija za ljudska prava saopštila da u istočnoj Guti od jutros nije zabeleženo nasilje, ali da je bilo blage artiljerijske vatre u Dumi – jednom od pregradja.\nZvaničnici Crvenog krsta navode da će humanutarni koridori funkcionisati samo ako se pažljivo uspostave, uz pristanak obe strane.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin naložio je da od danas bude uveden dnevni humanitarni prekid vatre u istočnoj Guti.\n„Po nalogu ruskog predsednika, kako bi se izbegle civilne žrtve u istočnoj Guti, dnevni humanitarni prekid vatre od sutra stupa na snagu i trajaće svakog dana od 9.00 do 14.00“, rekao je ruski ministar odbrane Sergej Šojgu i dodao da će Rusija pomoći u evakuaciji civila.\nPutin je doneo tu odluku dva dana pošto je Savet bezbednosti UN usvojio rezoluciju o neposrednom prekidu vatre od 30 dana u Siriji kako bi bili evakuisani civili i povredjeni, i bila dostavljena humanitarna pomoć.


source.ba | "Milorada Dodika će ukloniti srpski narod i režim iz Beograda. On je svoju sudbinu odredio, ostaće izolovan"\nŠef Odsjeka za međunarodne odnose i evropske studije na Međunarodnom Univerzitetu Burch i bivši vojni predstavnik BiH u NATO-u Alija Kožljak govorio je danas za Source.ba portal.\nVojni stručnjak o eventualnom napadu Rusije na Finsku i Švedsku: Korištenjem nuklearnog oružja nanijeli bi im veliku štetu\nDa li je BiH nakon Ukrajine iduća na "redu": "Naša država bi bila podijeljena na dva dijela uspostavom vojnog prisustva Rusije u Republici Srpskoj"\nSa njim smo razgovarali o ruskoj invaziji na Ukrajinu, odnosno kakav bi epilog mogao biti ratnih dešavanja na istoku. Pitali smo našeg sagovornika da li će se ruski predsjednik Vladimir Putin usuditi napasti NATO, s obzirom na jučerašnju izjavu predsjednika Ukrajine Volodimira Zelenskog da bi nakon Ukrajine, Putin mogao napasti baltičke zemlje Estoniju, Latviju i Litvaniju, koje su i članice Sjevernoatlantskog saveza. Dotakli smo se i mogućeg scenarija, prema sigurnosnim analitičarima, da bi nakon Ukrajine, Bosna i Hercegovina mogla biti iduća..\nU prilogu pogledajte i poslušajte čitav razgovor sa Alijom Kožljakom.\nTagovi: Milorad DodikNATORatBosna i HercegovinaUkrajinaAlija KožljakRusija


Tanjug 24. maja 2019. 13:27\nNOVI SAD – Kružna raskrsnica u Sremskoj Kamenici koja vodi ka institutima, centru grada i ka Centru za policijsku obuku u Kamenici, završena je pre roka, a radovi su vredni 90 miliona dinara.\nRekosntruisanu raskrsnicu danas je posetio gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\n„Građani Sremske Kamenice zahtevali su da uradimo ovu raskrsnicu i završili smo je pre roka, zajedno sa prijateljima iz Pokrajinske vlade. Projekat je vredan 90 miliona dinara, a nastavićemo da ulažemo u infrastrukturu ka Institutima“, izjavio je Vučević.\nPrema njegovim rečima, biće urađena saobraćajnica prema Institutima, pešačka staza i rekonstruisan jedan od parkinga kod Instituta. Osim toga, on je najavio da će biti nastavljeno ulaganje u insfrastrukturu na teritoriji Sremske Kamenice.\n„Nadam se da ćemo krajem leta ili početkom jeseni, ako ne bude nekih problema u vezi sa Zakonom o javnim nabavkama, početi pet kilometara vodovodne i kanalizacione mreže za Bocke… Grad će obezebediti novac u rebalansu budžeta za početak radova, a dobićemo i deo novca iz Pokrajine, preko sekretariajta za poljoprivredu i vodoprivredu“, rekao je Vučević.\nOn je najavio i da će krenuti u projektovanje kanalizacione mreže za Popovicu i Paragovo.


Kravčuk postavio ultimatum o Donbasu - 03.05.2021, Sputnik Srbija\nPredsedavajući kijevske delegacije u Trilateralnoj kontakt grupi Leonid Kravčuk postavio je ultimatum o Donbasu. 03.05.2021, Sputnik Srbija\nDiplomata je rekao da će tražiti odustajanje od pregovora u minskom formatu ako on ne bude mogao da se „reanimira“. Prema njegovim rečima, to se može postići objedinjavanjem pitanja razrađenih tokom sedam godina u klastere i njihovim zajedničkim razmatranjem.„Biće jasno: bez ispunjavanja prvog pitanja ne može biti ispunjeno drugo i tako dalje“, rekao je Kravčuk za televiziju „Ukrajina 24“.Dodao je i da je takođe neophodno da se poboljša mehanizam uticaja na narušavanje prekida vatre. Prema rečima ukrajinskog diplomate, postoje prvi mali koraci ka postizanju „konkretnih efikasnih mera“.„Takav dokument predložila je i sama Rusija na našem zajedničkom sastanku“, istakao je predsedavajući kijevske delegacije.Ako ovi koraci ne dozvole da se minski pregovori reanimiraju, Kravčuk je u tom slučaju predložio da se ovaj format napusti ili proširi – prenese u Evropu i promeni sastav učesnika u procesu na zvaničnike višeg nivoa.Moskva je više puta ukazivala na nespremnost Ukrajine da realizuje Minske sporazume. Između ostalog, portparolka Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova naglasila je da se u paketu mera nalaze konkretne odredbe usmerene na mirno rešavanje sukoba između Kijeva, Donjecka i Luganska, ali ukrajinske vlasti izbegavaju direktne kontakte i izbegavaju mogućnost rešavanja krize.Umesto toga, Kijev iznosi ideje suprotne sporazumima. Ukrajinske vlasti, između ostalog, zahtevaju da Rusija poštuje sporazume, iako ona nije strana u sukobu. Savetnik za informacionu politiku ukrajinske delegacije u Trilateralnoj kontakt grupi Aleksej Arestovič, predložio je „Plan zajedničkih koraka“ koji podrazumeva povlačenje „ilegalnih formacija i plaćenika“ iz Donbasa. Šef kabineta predsednika Ukrajine je, sa svoje strane, Minske sporazume nazvao „neizvodljivim“. Ranije je predsednik Ukrajine Vladimir Zelenski zapretio da će se Kijev jednostrano povući iz sporazuma.Pročitajte još:\nevropa, svet, vesti, leonid kravčuk, ukrajina, donbas\nDiplomata je rekao da će tražiti odustajanje od pregovora u minskom formatu ako on ne bude mogao da se „reanimira“. Prema njegovim rečima, to se može postići objedinjavanjem pitanja razrađenih tokom sedam godina u klastere i njihovim zajedničkim razmatranjem.\n„Biće jasno: bez ispunjavanja prvog pitanja ne može biti ispunjeno drugo i tako dalje“, rekao je Kravčuk za televiziju „Ukrajina 24“.\n„Takav dokument predložila je i sama Rusija na našem zajedničkom sastanku“, istakao je predsedavajući kijevske delegacije.\n3 Maj 2021, 10:25\nMoskva je više puta ukazivala na nespremnost Ukrajine da realizuje Minske sporazume. Između ostalog, portparolka Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova naglasila je da se u paketu mera nalaze konkretne odredbe usmerene na mirno rešavanje sukoba između Kijeva, Donjecka i Luganska, ali ukrajinske vlasti izbegavaju direktne kontakte i izbegavaju mogućnost rešavanja krize.\nUmesto toga, Kijev iznosi ideje suprotne sporazumima. Ukrajinske vlasti, između ostalog, zahtevaju da Rusija poštuje sporazume, iako ona nije strana u sukobu. Savetnik za informacionu politiku ukrajinske delegacije u Trilateralnoj kontakt grupi Aleksej Arestovič, predložio je „Plan zajedničkih koraka“ koji podrazumeva povlačenje „ilegalnih formacija i plaćenika“ iz Donbasa. Šef kabineta predsednika Ukrajine je, sa svoje strane, Minske sporazume nazvao „neizvodljivim“. Ranije je predsednik Ukrajine Vladimir Zelenski zapretio da će se Kijev jednostrano povući iz sporazuma.


Tačijevo tajno pismo Pompeu: Tužilaštvo se plaši bekstva bivšeg lidera OVK, traži nastavak pritvora - Sputnjik Srbija\n13:48 08.01.2021 (osveženo 13:51 08.01.2021) Preuzmite kraći link\nTužilaštvo je u podnesku od 21. decembra, koji je danas javno objavljen, detaljno obraložilo kako je Tači pokušavao da podriva rad Specijalizovanih veća i tužilaštva na različite načine, detaljno navodeći i rizike od ukidanja pritvora, preneo je Tanjug.\nNedavno je, kako podseća tužilaštvo, Tači kao predsednik tzv. Kosova podneo predlog ustavnog amandmana koji bi „razjasnio“ vremensku granicu (rada suda), za koji je Ustavni sud tzv. Kosova utvrdio da je neopravdan i da bi umanjio prava i slobode zagarantovane Ustavom.\n„Takvi koraci teško pokazuju podršku radu suda, ali još više govore u prilog kontrastu između Tačijevih javnih izjava podrške sudu i njegovih nejavnih manevara“, navodi se u podnesku tužilaštva.\nPrvi se tiče Tačijevog zvaničnog, nejavnog pisma, američkom državnom sekretaru Majku Pompeu, kojim je prošle godine tražio od njega da predloži ključne reforme u Specijalizovanim većima, a koja su već bila usred poodmakle krivične istrage protiv najviših pripadnika OVK.\n„Ukidanje ili podrivanje na bilo koji način rada, strukture ili sedišta Specijalizovaniih veća ili Specijalizovanog tužilaštva ozbiljno bi naštetilo kredibilitetu Kosova u svetu“, odgovorio je Pompeo Tačiju, podseća tužilaštvo.\n„Sudeći prema ...(redigovano) Tači je preduslovio svoj zahtev izražavajući prezir prema Specijalizovanim većima. Ovi podaci mnogo više ukazuju na trenutnu nameru i motive Tačija, od njegove uloge u uspostavljanju Specijalizovanih veća pre nekoliko godina, kada je to povisilo njegovu reputaciju kod međunarodnih partnera i kada su izgledi da će biti optužen u najboljem slučaju izgledali daleko“, navelo je tužilaštvo.\nTakođe, podseća i da je Tači poslednjeg dana na funkciji predsednika, 4. novembra, dao pomilovanje optuženim članovima OVK Špresim Ukaju i Bekim Silaju, osuđenim za ratne zločine što dodatno oslikava rizike.\nPosebno je ukazalo da i dalje stoje razlozi za pritvor jer postoji opasnost da će Tači pobeći kako bi izbegao suđenje, da će nastaviti da ometa postupke pred Specijalizovanim većima, uključujući - uticanje na svedoke, žrtve ili saradnike. Razlog za pritvor je i ozbiljnost krivičnih dela za koja se tereti i činjenica da mu za to preti kazna doživotnog zatvora, kao i njegove lične karakteristike, prošlo ponašanje, sredina i uslovi u kojima živi, navelo je tužilaštvo.\nOptužen je za niz ratnih zločina i zločina protiv čovečnosti zajedno sa nekadašnjim članovima glavnog štaba OVK Kadrijem Vesljijem, Redžepom Seljimijem i Jakupom Krasnićijem.\nU prilog svom stavu, tužilaštvo podseća da je Tači za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti širom 40 mesta za u kojima su ljudi neosnovano lišavani slobode, mučeni i ubijani.\n„Zločini za koje se tereti Tači mogu za sobom povući kaznu doživotnog zatvora. Ova mogućnost doprinosi postojanju rizika da će pobeći i taj rizik će se samo povećavati kako se postupak i obelodanjivanje dokaza protiv njega bude odmicalo“, ističe Specijalno tužilaštvo.\nNa Kosovu vlada klima zastrašivanja svedoka\nTakođe, smatra da i dalje postoji rizik da će Tači ometati postupke, jer njegove bivše i sadašnje funkcije omogućavaju mobilizaciju ogromnih mreža podrške, zatim jer je javno napadao Specijalizovana veća Kosova i pokušao da ih obezakoni, kao i jer je uložio napore da utiče na potencijalne svedoke.\nPored toga, na Kosovu vlada klima „zastrašivanja svedoka koji treba da svedoče protiv članova OVK“, napominje tužilaštvo.\nPored ostalog, podseća i da ni sud ni tužilaštvo nemaju resurse za adekvatno praćenje kretanja optuženih po Kosovu, koji bi bili privremeno pušteni da se brane sa slobode.\n„Bez obzira od mesta gde se nalazi ako se pusti na slobodu, Tači ima sredstva i mrežu podrške da ostvari svaki od navedenih rizika“, zaključilo je tužilaštvo tražeći od suda da odbije Tačijev zahtev za ukidanje pritvora.\nSudija za prethodni postupak Specijalizovanih veća Kosova sa sedištem u Hagu naložio je Službi za pomoć žrtvama OVK da mu do 15. februara podnese izveštaj o broju podnetih zahteva za status žrtve u postupku protiv nekadašnjih šefova OVK Hašima Tačija i drugih.\nTako dodeljeni pseudonim treba da se koristi kao jedini identifikator žrtve, kako u javnim tako i u (strogo) poverljivim podnescima, osim ako nadležno sudsko veće ne odluči drugačije, navodi se u odluci sudije koja je danas objavljena.\nAlbanci nisu sami trgovali organima: Advokat tvrdi da je NATO krvavim rukama upravljao OVK\npritvor, Tužilaštvo, Hag, Hašim Tači


Rusija upozorila Nemačku\n- Ministarka odbrane Nemačke Anegrat Kramp-Karenbauer pokazala je, uoči sastanka NATO-a (održanom 21-22. oktobra u Briselu), nezainteresovanost za ozbiljan dijalog sa Moskvom oko deeskalacije situacije. Ona je istakla da NATO treba da pokaže spremnost da iskoristi svoju vojsku protiv Rusije. Nadamo se da će se u Nemačkoj naći razumni rukovodioci koji mogu da odvrate svoju ministarku odbrane od nepromišljene želje da testira pouzdanost naših oružanih snaga - navodi se u komentaru Zaharove.\nOna je dodala da je sednica Saveta NATO-a još jednom pokazala da je ogromna mašinerija NATO-a i nakon 70 godina isključivo usmerena na obuzdavanje Rusije.\n- Alijansa, koja je neuspešno završila svoju epohu „velikih operacija“ ponovo, kao i za vreme hladnog rata, jače svoj potencijal za suprotstavljanje „protivniku sa Istoka. U tu svrhu, ministri NATO-a utvrdili su strateški plan za realizaciju Koncepcije odbrane i obuzdavanja u Evroatlantiku i odlučili da aktuelizuju planove odbrane alijanse na „istočnom obodu“. Oni nameravaju da povećaju patroliranje vazdušnim prostorom iznad Baltika, u vodama Crnog mora i povećaju mobilnost oružanih snaga - konstatovala je ona.\nPodsetimo, ranije je ministarka odbrane Nemačke Anegret Kramp Karenbauer izjavila da bi NATO trebao da pokaže Rusiji spremnost da upotrebi oružje u slučaju potrebe.\nRusija Rusija vesti Nemačka Nemačka vesti Marija Zaharova


Zašto je Orban uveo vanredno stanje: Postoje tri moguće opcije i sve su povezane sa Putinom? - TopVesti.rs\nU ponoć je u Mađarskoj stupilo na snagu vanredno stanje koje je proglasio mađarski premijer Viktor Orban . Proglašenje vanrednog stanja stiglo je praktično odmah nakon što je Orban formirao vladu nakon pobede na zadnjim parlamentarnim izborima i nakon urgentne izmene mađarskih zakona prema kojima je sukob, rat i prirodna katastrofa u susednoj zemlji\nU ponoć će u Mađarskoj stupiti na snagu vanredno stanje koje je proglasio mađarski premijer Viktor Orban. Mađarska proglasila vanredno stanje, oglasio se Orban VIDEO Postoji više mogućnosti šta potezi Viktora Orbana znače Proglašenje vanrednog stanja stiglo je praktično odmah nakon što je Orban formirao vladu posle pobede na zadnjim parlamentarnim\nU ponoć će u Mađarskoj stupiti na snagu vanredno stanje koje je proglasio mađarski premijer Viktor Orban. Proglašenje vanrednog stanja stiglo je praktično odmah nakon što je Orban formirao vladu temeljem pobede na zadnjim parlamentarnim izborima i nakon urgentne izmene mađarskih zakona prema kojima je sukob, rat i prirodna katastrofa u susednoj zemlji\nNIJEDNA ZEMLJA PORED MAĐARSKE NEĆE UVESTI VANREDNO STANJE! Pilot Ignjatović o saopštenju premijera Viktora Orbana\nDanas je 91. dan rata u Ukrajini. Nekoliko dana otkako je ruska vojska proglasila pobedu u Marijupolju, i dalje je neizvesna sudbina boraca koji su napustili čeličanu Azovstal. Ukrajina poziva na razmenu zarobljenika, dok Rusija želi suđenje. Za to vreme Kijev je naredio hapšenje bivšeg predsednika Viktora Janukoviča optužujući ga za izdaju zbog sporazuma\nMračni put Viktora Orbana i ko će ga slediti: Preko vanrednog stanja, a po nalogu Putina ruši EU jedinstvo\nFoto: EPA-EFE/ALEXEI NIKOLSKY 0 komentara U Mađarskoj je na još na snazi vanredno stanje nametnuto u periodu pandemije i traje do 1. juna 2022. Ali, premijer ove zemlje Viktor Orban našao je novi “izgovor” da vanredno stanje u zemlji održi. Juče je vlada ove zemlje donela odluku da zbog rata u Ukrajini uvede novo vanredno stanje. U tamošnjoj javnosti\nOrban preko vanrednog stanja a po nalogu Putina ruši EU jedinstvo\nMađarska vlada proglasila je danas vanredno stanje zbog rata u Ukrajini, koje će od ponoći stupiti na snagu, saopštio je premijer Viktor Orban. Orban je u snimku, koji je objavio na Fejsbuku nekoliko sati nakon što je parlament usvojio amandman na Ustav, kojim se sukob, rat ili humanitarna katastrofa u susednoj zemlji određuju kao razlozi za donošenje\nMađarska je proglasila zakonsko "vanredno stanje" kao odgovor na ruski rat u susjednoj Ukrajini, objavio je premijer Viktor Orban u utorak, 24. maja. Ova odluka dopušta desničarskoj nacionalističkoj vladi da preduzme posebne mjere bez učešća zakonodavnih tijela. U videu objavljenom na društvenim mrežama, premijer Viktor Orban rekao je da rat u Ukrajini


Šoškić o Agrobanci: Tri laži, tri istine i tri pitanja\nBivši guverner Dejan Šoškić negirao da su čelnici NBS krivi za pljačku Agrobanke i zapitao se zašto Mlađan Dinkić dok je bio guverner banci nije oduzeo dozvolu.\nU saopštenju koje je dostavljeno medijima, Šoškić je najpre izneo tri neistine vezane za aferu Agrobanka, koje se ističu u javnosti, zatim tri istine i na kraju tri pitanja.\nKao neistinite informacije, Šoškić je naveo da se za "pljačku Agrobanke" kao odgovorni navode čelnici NBS iz prethodne dve godine, koji su, kao se tvrdi u prethodne dve godine zbog slučaja Agrobanke oštetili državu za 300 miliona evra.\nTakođe, kao neistinitu informaciju Šoškić navodi i tvrdnje da je rukovodstvo NBS prošle i ove godine opstruiralo istragu i ignorisalo zahteve policije za dobijanje podataka o Agrobanci.\nKao istinite bivši guverner takođe navodi tri stavke:\n- Prva se odnosi na to da su gubici u Agrobanci stvarani godinama.\n"NBS je samo 10 meseci od stupanja na dužnost prethodnog guvernera, uprkos 'friziranim' izveštajima iz Agrobanke, donela odluku o odlasku u vanrednu neposrednu kontrolu Agrobanke, i naknadno nametnula privremene mere, uvela prinudnu upravu i, konačno, bez uočenog popravljanja finansijskog stanja banke, oduzela dozvolu za rad lošoj banci kakva je bila Agrobanka", navodi Šoškić u svom saopštenju.\n- U drugoj Šoškić kaže da je upravo rukovodstvo NBS u prethodne dve godine otkrilo skrivane gubitke Agrobanke, sprečilo nastajanje još većih gubitaka, i sprovelo u delo rešenje koje je zaštitilo depozite građana, privrede i finansijsku stabilnost u zemlji.\n- Kao treća istina navodi se da NBS, Uprava kriminalističke policije i Tužilaštvo za organizovani kriminal imaju dobru saradnju po pitanju slučaja Agrobanke.\n"Radi ubrzanja istražnih radnji, guverner je svojim rešenjem bio odredio i dva lica iz Sektora za kontrolu poslovanja banaka koja su dobila nalog guvernera da se potpuno stave u funkciju prikupljanja i dostavljanja podataka o Agrobanci Upravi kriminalističke policije i drugim državnim organima uključenim u istragu", ističe Šoškić.\nNa kraju bivši guverner postavlja tri pitanja:\n"Zašto guverner Dinkić 2002. godine nije oduzeo dozvolu za rad lošoj banci kakva je bila Agrobanka koja je i tada imala gubitke?".\n"Zašto predstavnici države i privatnih vlasnika u skupštini akcionara i upravnom odboru Agrobanke nisu sprečili loše poslovanje banke i smenili rukovodstvo Agrobanke tokom poslednjih dvanaest godina? Kako to da je Antonić opstajao kao direktor banke sve dok ga odlukom guvernera NBS nije razrešila uvođenjem prinudne uprave 29.12.2011.?"\n"Kako je moguće da se u javnosti guverner, za čijeg mandata u poslednje dve godine su upravo postupanjem NBS otkriveni gubici Agrobanke stvarani godinama unazad, i koji je oduzeo dozvolu za rad lošoj banci kakva je Agrobanka, prikazuje kao odgovoran za te gubitke?"


Jedna od najznačajnijih mera za očuvanje oralnog zdravlja jeste pravilna higijena usta i zuba. Lep osmeh je uvek poželjan, ali za to je potrebno da svakodnevnom i pravilnom negom očuvamo zdravlje zuba. Redovni pregledi, korišćenje odgovarajuće četkice, pravilno pranje zuba posle jela su najbitnije stavke kako doći do zdravog i blistavog osmeha. Ako ste pak nezadovoljni bojom Vaših zuba, mi Vam preporučujemo da iskoristite neverovante popuste koji su u toku. Ako niste do sada, vreme je da zablistate belinom vaših zuba! Ne morate više da idete kod stomatologa, sada možete i sami kod kuće da izbelite Vaše zube!


Oficiálna stránka TnUAD: Političke nauke - Magister (Mgr.) - part-time\nwww.tnuni.sk / Alexander Dubček University of Trenčín / Serbian / Odeljenje za političke nauke / Političke nauke - Magister (Mgr.) - part-time\nPolitičke nauke - Magister (Mgr.) - part-time\nOsnovni kriterijumi za prijem u studijski program II nivoa iz Političkih nauka uključuju završetak studijskog programa iz Političkih nauka ili sličnog studijskog programa I nivoa.\nProgram M.A. na Odeljenju za političke nauke se fokusira na pripremu specijalista za javne službe. Diplomci ovog master programa moći će da rade u javnoj upravi, stvaraju koncepcije regionalnog razvoja, pripremaju odluke predstavničkih tela ali i viših organa državne uprave, kreiraju alternativne razvojne projekte i upoređuju ih sa sličnim projektima iz drugih regija. Nadalje, svaki diplomac ovog programa ima sposobnosti analize socijalnog i ekonomskog razvoja regije, traženje komparativnih prednosti i pomaganje u odabiru efikasnog načina upravljanja regijom. Jedna od prepreka napretka u Slovačkoj i zemljama bivšeg komunističkog bloka je nizak stručni nou-hau o organizaciji regionalnog razvoja u zapadnoevropskim zemljama Evropske unije i u Severnoj Americi. Stoga će deo ovog programa biti opis, analiza i simulacija mehanizama regionalnog razvoja zasnovanog na iskustvu pomenutih zemalja. Istovremeno, studenti će pokušati da nađu odgovore na neka pitanja iz oblasti demokratije u životu građana. Reč je o učešću građana u lokalnim političkim procesima odlučivanja, alternativama javnoj raspravi i ulasku u stručne grupe za kreiranje javne politike.\nVažan deo ovog programa su i pitanja socijalnog i ekonomskog razvoja. Reč je o sposobnosti da dobiju nepristrasne i složene slike stvarnog stanja regije, pripremljenosti da analiziraju te slike stanja i da naprave konačne reference. Ona je takođe povezana sa socijalnom situacijom stanovništva, formiranjem lokalnih i regionalnih budžeta, međunarodnim iskustvima finansijskog razvoja i eksploatacije. Kao ključna pitanja posmatramo razvoj tehničke infrastrukture, zdravstvenih usluga, socijalne zaštite i obrazovnog sistema.\nDiplomci našeg zajedničkog M.A programa mogu takođe biti prihvaćeni kao strateški menadžeri na regionalnom nivou. To će biti kombinacija ekonomskog, političkog i socijalnog upravljanja.


“Toza Marković” u zimskom režimu rada, ugašena jedna linija crepa – TV Kikinda\n“Toza Marković” u zimskom režimu rada, ugašena jedna linija crepa\nU fabrici “Toza Marković” u toku je zimski režim rada koji podrazumeva manji broj radnika. Stoga je određeni broj zaposlenih od decembra do februara na evidenciji nezaposlenih Filijale nacionalne službe za zapošljavanje.\n-I ove godine stotinak zaposlenih u fabrici “Toza Marković” od decembra do februara biće nezaposleno jer je, kao i ranijih godina, ugašena jedna linija za proizvodnju crepa. Ogroman broj tih ljudi oko 95 odsto njih biće ponovo vraćen na posao. Nema ni govora o masovnom otpuštanju radnika, nema ni mininalnog otpuštanja. Mislim da je ovo poslednja godina da će biti prekida radnog odnosa tokom zime -istakao je Vladimir Ilić, direktor “Toze Marković”.\nNaš sagovornik dodaje da se vodilo računa o tome da tokom zime ne rade zaposleni koji imaju pravo na nadoknadu usled prestanka radnog odnosa. Ilić dodaje da za četiri meseca, koliko je prošlo od izlaska iz stečaja, nije moglo da se omogući da sve linije proizvodnje crepa i pločica rade i tokom zime.\nNadzorni odbor fabrike “Toza Marković” doneo je početkom nedelje odluku o kupovini dva digitalna štampača za proizvodnju pločica vrednosti 450 hiljada evra. Za automatizacija linije crepa koja se planira u 2017. godini biće neophodno oko 2,5 miliona evra.\n-Planom za narednu godinu predviđena je proizvodnja 34 miliona komada crepa, a prodaja 33 miliona komada. Biznis planom predviđena je i proizvodnja i prodaja dva miliona I 100 hiljada kvadrata pločica – rekao je Ilić.\n14 decembra, 2016 Aleksandra Djuran\n← Pokrajinska Vlada i Grad Kikinda zajednički će realizovati razvojne projekte OMŠ „Slobodan Malbaški“ organizovala svečani novogodišnji koncert →


PUTIN ZAPRETIO AMERICI: AKO NAPADNETE IRAN, EVO ŠTA ĆE SE DESITI... | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tPUTIN ZAPRETIO AMERICI: AKO NAPADNETE IRAN, EVO ŠTA ĆE SE DESITI…\nPUTIN ZAPRETIO AMERICI: AKO NAPADNETE IRAN, EVO ŠTA ĆE SE DESITI…\nRuski predsednik Vladimir Putin upozorio je SAD da ne upotrebljavaju silu protiv Irana zbog incidenta u Omanskom zalivu, jer bi to, kako je rekao, imalo katastrofalne posledice za region.\nPoručuje da Rusija ne samo da osigurava nuklearni paritet već je dva-tri koraka ispred ostalih u savremenom naoružanju.\nAko želiš mir, spremaj se za rat, istakao je Putin, koji je 17. put u emisiji „Dirketna linija“ odgovarao na pitanja građana.\nVladimir Putin je na na tradicionalnoj godišnjoj emisiji uživo „Direktna linija“ primetio da Rusija nije među liderima po vojnim rashodima ali da je to ne sprečava da bude dva-tri koraka ispred ostalih po savremenom naoružanju.\n„Bez obzira na skromna sredstva za odbranu, Rusija ne samo da osigurava nuklearni i vojni paritet već je dva-tri koraka ispred konkurencije u savremenom visoko tehnološkom naoružanju“, rekao je Putin\n„Ako želiš mir, spremaj se za rat. Imamo još jednu izreku: ko ne želi da hrani svoju vojsku, hraniće tuđu“, poručio je ruski predsednik.\nGovoreći o vojnim rashodima ruski predsednik navodi da se Ruska Federacija nalazi tek na sedmom mestu i da stalno smanjuje rashode.\nPrema njegovim rečima, ispred Rusije su SAD, Saudijska Arabija i druge države.\nSajber napadi na kol centar „Direktne linije“\nKol centar „Direktne linije“ Vladimira Putina tokom godišnje sesije pogođen je sajber napadom, odnosno generisanjem ogromne količine internet saobraćaja pomoću takozvanih botova iz inostranstva, ali je sesija brzo nastavljena, rekla je moderatorka sesije.\n„Kolege, za početak bih rekla da je naš pozivni centar upravo bio meta sajber napada iz inostranstva, čini se da su greške u video pozivima koje smo imali, prouzrokovane time.\nAli uspeli smo da ga sprečimo, operacija aplikacije je nastavljena, nastavljamo da primamo pozive, ukupan broj pitanja je dostigao dva miliona“, rekla je moderatorka , preneo je Tas.\n„Sankcije velika graška SAD“\nGovoreći o odnosima sa SAD navodi da je Rusija spremna za dijalog onoliko koliko je na njega spreman Vašington. Međutim, kako kaže – to neće biti jednostavno.\nIstiče da su sankcije SAD velika greška.\nGovoreći o gubicima koji su posledica ograničavajućih mera koje je Zapad uveo Rusiji nakon što je Krim ponovo ušao u njen sastav navodi da ne gubi samo Rusija već i zemlje širom sveta.\n„Od 2014. godine, Rusija je zbog sankcija izgubila blizu 50 milijardi dolara, Evropa – 240 milijarde dolara, SAD – 17 milijardi dolara, a Japan 27 milijardi dolara“, poručio je ruski predsednik.\nSmatra da je teško verovati da će se odnos Zapada prema Rusiji uskoro promeniti.\nPutin je dodao da će SAD i dalje kočiti Rusiju kao globalnog konkurenta u ekonomiji, kao što to sada rade sa Kinom preko „Huaveja“.\nOsvrćući se na incident u Omanskom zalivu upozorava SAD da ne upotrebljavaju silu protiv Irana jer bi to, kako je rekao, imalo katastrofalne posledice za region.\nDodaje da bi to izazvalo eskalaciju neprijateljstava sa nepredvidivim rezultatima.\nPutin je dodao da Iran poštuje uslove nuklearnog sporazuma uprkos povlačenju SAD, dodajući da smatra da su sankcije SAD protiv Irana neosnovane.\n„O mogućim sajber napadima iz Amerike“\nViše pitanja odnosilo se na nedavni članak objavljen u američkim medijima o tome da SAD spremaju hakerske napade na Rusiju, na ruske energetske sisteme, pa je voditelj pitao da li je moguće da se tako nešto desi.\n„Moramo na to da reagujemo, da shvatimo šta se događa. Više puta smo predlagali našim američkim partnerima da ustanovimo neka pravila u sajber prostoru, ali nismo dobili nikakav odgovor“, prokomentarisao je predsednik.\n„O novom predsedniku Ukrajine“\nOdgovarajući na pitanje o novom predsedniku Ukrajine, glumcu komičaru Vladimiru Zelenskom, Putin kaže da je gledao njegove nastupe i da je reč o talentovanom i duhovitom čoveku.\n„Sve je bilo talentovano i smešno, ali sada nije smešno, to što se dešava u Donbasu nije smešno. Ovo nije komedija, ovo je tragedija. Postao je šef države i trebao bi da reši ove probleme“, rekao je ruski predsednik, govoreći o situaciji u jugoistočnoj Ukrajini.\nPrema njegovim rečima konflikti se ne mogu rešiti bez dijaloga.\n„Zelenski bi trebalo da se uključi u direktan dijalog sa rukovodstvom Donbasa, a ne da ga napusti“, poručio je Putin.\n„Nisam umoran, da jesam ne bih se kandidovao“\nNa pitanje građana da li mu je dosadilo da bude predsednik, ruski lider je odgovorio: Da mi je dosadilo ne bih se kandidovao za četvrti mandat.\nTradicionalna godišnja emisiji uživo „Direktna linija“, trajala je više od četiri sata, a ruski predsednik je odgovarao na pitanja građana iz Rusije i sveta o aktuelnim pitanjima iz zemlja i sveta.\nGrađane su najviše interesovala pitanja iz oblasti ekonomije, životnog standarda, zdravstva, obrazovanja, spoljne politike i socijalne sfere.\nGrađane su zanimale i plate, zdravsto i borba protiv korupcije. Ekonomija, a ne naoružanje, pravi je odraz moći države, odgovara Vladimir Putin.\n„Pre nekoliko godina doživeli smo nekoliko šokova. I tu ne mislim samo na spoljne uticaje i zapadne sankcije, već na situaciju na domaćem tržištu izvoza nafte, gasa, metala, hemikalija. Istina je da su plate neko vreme bile u padu, ali sada postepeno rastu“, naveo je Putin.\n„Rusija ne želi da bude kao Sovjetski Savez“\nGovoreći nakon današnje televizijske sesije „Direktna linija“, predsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je novinarima da Rusija ne želi da bude kao Sovjetski Savez, koji je nametao svoj način života i politički sistem svojim susedima, uključujući zemlje istočne Evrope.\nNapomenuo je da je sovjetska politika bila „kontraproduktivna, preskupa i da nije imala istorijsku perspektivu“ i da je „nemoguće primorati druge ljude da žive po vašim pravilima“, preneo je AP.\nNa današnjoj televizijskoj sesiji, ruskom predsedniku Vladimiru Putinu stiglo je oko 2.645 miliona pitanja i poruka, objavila je televizija Rosija-24 posle sedamnaeste sesije „Direktna linija“, preneo je Tas.\nMOŽDA VI ZNATE KOJA JE OVO ŽIVOTINJA? Jasmini je nešto gmizalo po dvorištu, pa je podelila snimak… – VIDEO


Održana 6. sednica Parlamenta privrednika - Regionalna Privredna komora Južnobanatskog upravnog okruga\nDatum kreiranja četvrtak, 13 decembar 2018 03:57\nU skladu sa planom, 10. decembra 2018.godine je održana 6. sednica Parlamenta privrednika Privredne komore Srbije - Regionalne privredne komore Južnobanatskog upravnog okruga. Sednica je održana po unapred pripremljenom dnevnom redu, od usvajanja zapisnika sa 5. sednice Parlamenta privrednika, zatim informacije o pokrenutim i realizovanim zakonodavnim inicijativama Privredne komore Srbje. Potom je na dnevno redu bio Program rada RPK Južnobanatskog upravnog okruga za 2019. godinu i za kraj je ostavljena diskusija.Po završetku radnog dela usledio je i svečeni deo sednice u okviru kog su uručene godišnje nagrade za najuspešnije privrednike i privredna društva u Južnobanatskom okrugu.\nSednicom je predsedavala predsednica Parlamenta privrednika, Olivera Beuković, koja je otvorila sednicu, pozdravila prisutne goste, načelnicu Južnobanatskog upravnog okruga, Danijelu Lončar i direktora NSZ- filijale Pančevo, Đorđa Lukača. Pozdravila je sve prisutne članove Parlamenta privrednika i konstatovala da postoji kvorum za održavanje sednice.\nU skladu sa dnevnim redom usvojen je zapisnik sa prethodne sednice i to bez primedbi jednoglasno. Nakon toga je usledila Informacija o pokrenutim i realizovanim zakonodavnim inicijativama Privredne komore Srbje, koju je pripremila stručna služba PKS-a a predstavila Gordana Tiodorović direktor Sektora za pružanje podrške i zaštite interesa članova.\nPotom se prisutnima obratio Marko Ćulibrk, direktor Privredne komore Srbije - Regionalne privredne komore Južnobanatskog upravnog okruga. Govorio je o planiranim aktivnostima za 2019 godinu po segmentima, povlačeći paralelu sa realizovanim aktivnostima tokom tekuće godine, što je dobilo posebnu formu radi uporedivosti. Poseban akcenat u svom izlaganju je stavio na aktivnostima koje se realizuju, istakavaši da su intenzivirane posete privrednim subjektima tokom ove godine u kojima se otvoreno razgovara o problemima sa kojima se susreću privrednici. U narednoj godini se planira produbljenje saradnje sa privrednicima kroz posete, ali i uključenje privrednika u što većem broju u rad organa , tela i komisija u okviru komorskog sistema. Istakao je niz aktivnosti po pitanju sajamskih manifestacija, bilateralnih susreta i uključenje u organizaciju značajnijih regionalnih manifestacija. Dosta aktivnosti je bilo i po pitanju dualnog obrazovanja što je naišlo na odobravanje privrede, ali da se u narednoj godini očekuje unapređenje saradnje sa privredom po tom pitanju. Kada je u pitanju saradnja u lokalu, on je istakao saradnju sa Regionalnom razvojnom agencijom, saradnju sa načelnicom Južnobanatskog upravnog okruga, kao i sa lokalnim samoupravama. Program rada je usvojeni jednoglasno.\nPotom je u svečanom delu sednice upriličeno uručenje godišnjih nagrada Privredne komore Srbije za Južnobanatski upravni okrug. Plaketa PKS-a za poslovni uspeh u sektoru poljoprivrede je dodeljena PIK „Južni Banat“ iz Bele Crkve. Nagradu je primio direktor Goran Zabrkić. Plaketa PKS-a za poslovni uspeh u sektoru industrije je dodeljena preduzeću „ Polimer commerce“ iz Plandišta, a nagradu je primio suvlasnik Stevan Rosić. Plaketa PKS-a za poslovni uspeh u sektoru usluga je dodeljena JKP „Grejanje“ iz Pančeva , a nagradu je primila v.d. direktora Zdenka Jokić. Pored privrednih društava nagrađena su i dva uspešna privrednika poveljama Privredne komore Srbije. Nagrađeni su Nebojša Perić, direktor JKP „Drugi oktobar“ iz Vršca i Jon Magda , direktor „Parilab“ dooo fabrike obuće iz Alibunara.


Amerika ponovo upozorila Srbiju da ne nabavlja rusko oružje, najavljene sankcije | Bosanski.com\nNaslovna Vijesti Region Amerika ponovo upozorila Srbiju da ne nabavlja rusko oružje, najavljene sankcije\nAmerika ponovo upozorila Srbiju da ne nabavlja rusko oružje, najavljene sankcije\nAmbasada Amerike u Srbiji ponovila je jučer da je zabrinuta zbog činjenice da Srbija nabavlja rusku vojnu opremu i pozvala Beograd da odustane od transakcija s Moskvom koje mogu da izazovu sankcije.\n“Pozivamo sve naše saveznike i partnere da se odreknu transakcija s Rusijom koje rizikuju pokretanje sankcija prema Zakonu o suprotstavljanju američkim suparnicima kroz sankcije (CAATSA). Više puta smo izrazili zabrinutost zbog nabavke ruske vojne opreme u Srbiji, uključujući planiranu kupovinu sistema Pancir, s visokim vladinim zvaničnicima”, navodi se u odgovoru ambasade za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nNavodi se da SAD i Rusija imaju vrlo različite vizije za budućnost Zapadnog Balkana te da Washington snažno podržava evropski put Srbije i njen postavljeni cilj članstva u Evropskoj uniji.\n“Moskva se aktivno protivi zapadnoj integraciji regiona i nastoji da spriječi rješavanje etničkih tenzija, marginalizira utjecaj SAD-a i EU te uspori ili spriječi zemlje Zapadnog Balkana da slijede svoju nezavisnu orijentaciju”, ističe se u odgovoru ambasade.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić potvrdio je 4. marta da je četvrtom isporukom dijelova ruskog protivvazdušnog (PVO) sistema “Pancir“ dan ranije, raketni sistem koji je Srbija kupila od Rusije kompletiran.\nNova kupovina naoružanja i vojne opreme iz Rusije izazvala je zabrinutost u Briselu i Washingtonu, prenosi Danas.rs\nprevious Amel Tuka i Elvedina Muzaferija najbolji sportisti ZDK u 2019.\nnext Rudari iz treće smjene odbili sići u jamu “Raspotočje”


Air Serbia izložbom obeležila jubilej srpskog vazduhoplovstva | Avio Press\nAir Serbia i kompanija „Belgrade Airport“ svečano su otvorili izložbu „Godina velikih jubileja srpskog vazduhoplovstva: 95 godina nacionalne avio-kompanije i 60 godina beogradskog aerodroma“ u sedištu kompanije Air Serbia.\nKao ponosna naslednica tradicije prve domaće avio-kompanije, Air Serbia obeležava 95 godina od osnivanja Aeroputa, dok Aerodrom Nikola Tesla Beograd obeležava 60 godina od otvaranja. Izložba fotografija koja predstavlja prošlost, sadašnjost i budućnost dva stuba srpskog avio-saobraćaja biće izložena u sedištu kompanije Air Serbia, a počev od 1. jula postavka će biti premeštena na Aerodrom Nikola Tesla Beograd, čiji će posetioci u naredna tri meseca imati priliku da se upoznaju sa istorijom avio-saobraćaja u Srbiji.\nSvečanom otvaranju izložbe prisustvovali su predstavnici Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije, Air Serbia i kompanije „Belgrade Airport“, kao i poslovni partneri i mediji.\nIzložba Air Serbia\n„U godini velikih jubileja posebnu počast odajemo vizionarima koji su davne 1927. osnovali prvu domaću avio-kompaniju – Aeroput. Drago nam je što udruženim snagama sa našim partnerom, kompanijom Belgrade Airport, obeležavamo ovu značajnu godinu u srpskom vazduhoplovstvu i uvereni smo da će svi posetioci, kao i naši putnici, uživati u izložbi fotografija koje dokumentuju sve ključne periode u poslovanju nacionalne avio-kompanije i beogradskog aerodroma. Izložba simbolično svedoči o razvoju Aeroputa, preko Jugoslovenskog aerotransporta (JAT) i Jat ervejza, do Air Serbia, koja nastavlja da ispisuje stranice istorije, potvrđujući ulogu regionalnog lidera u avio-industriji“, izjavio je Jirži Marek, generalni direktor Air Serbia.\nPored izložbe fotografija i implementacije specijalnog amblema na svoje avione, Air Serbia će 95. godišnjicu obeležiti i kreiranjem specijalne poštanske marke u saradnji sa Poštom Srbije.\n„Ove dve upečatljive prekretnice u srpskoj vazduhoplovnoj industriji dokaz su uspešnog spajanja tradicije i iskustva sa modernizacijom, ekspanzijom i inovacijom, čak i u vrlo izazovnim vremenima. Nacionalna avio-kompanija i aerodrom će zajedno nastaviti da jačaju poziciju Beograda kao dobro povezanog regionalnog centra, kako bi dodatno potvrdili ovaj deo Evrope kao poželjnu destinaciju“, rekao je Fransoa Berizo, generalni direktor kompanije „Belgrade Airport“. Kao naslednica Aeroputa, Air Serbia se nalazi na osmom mestu liste najstarijih avio-kompanija\nna svetu koje i dalje posluju. Prvi direktor Aeroputa, ujedno i najzaslužnija osoba za njegovo osnivanje uprkos brojnim izazovima, bio je Tadija Sondermajer, elitni srpski vojni pilot i aero-inženjer.\nAir Serbia Region Vazduhoplovstvo\nEvropa Novi start-up: Aeroitalia\nSeverna Amerika Prvi Airbus A321neo za Deltu


SDA: U BiH ne postoje nikakvi „srpski gradovi“ | Dnevnik.ba\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić morat će jednom za svagda naučiti da u Bosni i Hercegovini ne postoje nikakvi „srpski gradovi“, kako je on nazvao Trebinje.\nPredsjednik Srbije bi svakako morao znati da su Bošnjaci dali glavni pečat razvoju Trebinja, od Arslanagića mosta, do kompletne stare jezgre grada. Ali to ne znači da je Trebinje „bošnjački grad“. Kao i sve u Bosni i Hercegovini, i Trebinje pripada svim narodima i građanima BiH, prenosi Fena.\nNeprimjereno je, i krajnje necivilizirano, jedan grad u Bosni i Hercegovini prisvajati za samo jedan bh. narod, naročito nakon što su pripadnici ostalih naroda doživjeli progon i etnički očišćeni iz tog grada, kao što je to neosporno slučaj sa Trebinjem.


Pripremno ročište za učešće u ubistvu Ivanovića u Prištini: U sudnici novinari i porodice optuženih - Telegraf.rs\n30/12/19 | 10:52 ≫ 10:58\nPredsednik sudskog veća sudija Valjon Kurti dozvolio je medijima da današnju raspravu snimaju na početku svega dva minuta\nPripremno ročište pred početak suđenja optuženima za učešće u ubistvu Olivera Ivanovića počelo je danas u Specijalnom sudu u Prištini, a u sudnici i ispred nje su brojne novinarske ekipe kao i rodbina i prijatelji optuženih.\nRoditelji jednog od optuženih Marka Rošica, kao i Silvana Arsović i potpredsednica Gradanske Inicijative SDP Ksenija Božović prisustvuju sudenju optuženima za ubistvo Ivanovića, prenosi Kosovo onlajn.\nPrvobitno je bilo najavljeno da će ročište biti zatvoren za javnost, ali je novinarskim ekipama, za sada, dozvoljeno da prate tok saslušanja.\nPredsednik sudskog veća sudija Valjon Kurti dozvolio je medijima da današnju raspravu snimaju na početku svega dva minuta.\n- Imajujući u vidu da za ovaj posupak vlada veliko interesovanje javnosti, dozvoljeno je da novinari budu prisutni tokom suđenja, ali s tim što je ograničeno snimanje kamerama na dva minuta - rekao je sudija Kurti.\nMuškarac izboden u Malom Mokrom Lugu, prevezen na Urgentni centar\nPočinje proces pred sudom za ubistvo Ivanovića: Sledi diskusija o dokazima i odluka o pritvoru


Prisustvovali smo prilično nezanimljivoj utakmici, jer nijedna ni druga ekipa nisu imali veliki broj izglednih prilika.\nPortugalci su bili nešto bolji i konkretniji u prvom poluvremenu, ali udarac Fontea nakon pola sata igre je Silesen uspeo da odbrani.\nKljučan detalj utakmice se dogodio u 60. minutu kada je Gonsalo Gedeš fenomenalno šutirao sa ivice kaznenog prostora Holandije. Iako je golman "lala" imao loptu na ruci, šut je bio toliko snažan da je jednostavno morao da završi u mreži.\nPet minuta kasnije Memfis Depaj je pokušao da uzvrati, ali se Rui Patrisio bacio i uspeo da sačuva domaćina.\nKoliko su gosti bili inferiorni u Portu govori i to da su nakon gola "moreplovci" bili još ofanzivniji, pa je aktuelni evropski prvak zasluženo osvojio premijernu Ligu nacija.


Beta 13. aprila 2016. 11:10\nFudbaler Real Madrida Karim Benzema rekao je danas da bi želeo da igra za reprezentaciju Francuske na Evropskom prvenstvu i da se „nada dobrim vestima“ sa sastanka selektora Didijea Dešana i čelnika Saveza.\nBenzema se nalazi u centru istrage oko navodnog ucenjivanja saigrača iz reprezentacije Matije Valbuene intimnim video snimkom, a prošle nedelje je pozvan za svedoka u slučaju pranja novca i njegov nastup na Evropskom prvenstvu u Francuskoj je neizvestan.\nU toku dana selektor Didije Dešan i predsednik Fudbalskog saveza Francuske Noel Le Gret će održati sastanak oko obaveza reprezentacije, a biće reči i o Benzemi. U Savez su stizala pisma sa zahtevima da se Benzema izbaci iz reprezentacije.\n„Videćemo šta će predsednik reći. Smiren sam i nadam se dobrim vestima. Francuska reprezentacija mi je u srcu. Svaki igrač sanja da igra a svoju zemlju na domaćem terenu na nekom velikom takmičenju. Posvećen sam fudbalu. Igram za najbolji klub na svetu i svakodnevno se borim za mesto u timu“, rekao je Benzema za francuske medije.\nEvropsko prvenstvo u Francuskoj održaće se od 10. juna do 10. jula.\nBenzema je ove sezone odigrao 29 utakmica za Real i postigao 25 golova, a za reprezentaciju nije igrao od oktobra. On je do sada za državni tim odigrao 81 utakmicu i postigao 27 golova.


Na prodaju dio imovine "Radoja Dakića" :: Ekonomija\nStečajna uprava fabrike “Radoje Dakić” oglasila je prodaju materijala sa konstrukcije hala, po ukupnoj cijeni od 749,98 hiljada eura.\nProdaju se i materijali sa stanica za 3,88 hiljada eura, 4,7 hiljada eura i 4,65 hiljada eura.\nProdaju se i materijali sa hale termičke obrade i prijemna kontrola za 25 hiljada odnosno 15 hiljada eura.\nRazmatraće se sve ponude koje budu dostavljene do 10. oktobra do 13 sati. Otvaranje ponuda obaviće se 11. oktobra u deset sati u prostorijama Privrednog suda.


Ko je prvi počeo: Izveštaj OEBS-a pokazuje kako je počelo granatiranje u Donbasu - Sputnjik Srbija\n13:28 10.10.2017 (osveženo 16:02 10.10.2017) Preuzmite kraći link\n„Ukrajina nastavlja da krši Minski sporazum, ali jedina platforma gde sa njom može da se razgovara jeste Minsk. I nadamo se da ona neće nikuda nestati i da se neće promeniti. Uslovi za promenu konfiguracije uzajamnih odnosa još nisu stvoreni. Nema aktivnih vojnih operacija, jer nema ni ozbiljnih realnih kršenja“, rekao je Zaharčenko.\nRanije je Rada odobrila nacrt zakona o reintegraciji Donbasa koji je predložio predsednik Petro Porošenko. Dokument, između ostalog, daje predsedniku pravo da upotrebi Oružane snage Ukrajine u regionu u miru, kako bi se sprovele mere za obezbeđivanje suvereniteta zemlje. Ovo će legitimisati upotrebu vojske na istoku zemlje bez objave rata.\nO misiji OEBS-a\nZaharčenko je pohvalio rad posmatrača Specijalne nadzorne misije OEBS-a u Donbasu, ističući da njeno osoblje objektivno procenjuje situaciju u regionu.\n„Oni sada generalno objektivno procenjuju situaciju, beleže narušavanja i otvoreno optužuju ili nas ili drugu stranu. I sada misija zaista zapaža da u 90 odsto slučajeva mi ne počinjemo granatiranje“, naglasio je Zaharčenko.\nOdgovarajući na pitanje o izgledima za uvođenje mirovnih snaga u Donbas, lider DNR je istakao da se radi o bezbednosnoj misiji UN. On je dodao da smatra da ako je misiji OEBS-a i potrebna zaštita, onda je to samo od granatiranja od strane ukrajinskih snaga bezbednosti.\n„Što se tiče misije OEBS-a, njoj ništa ne preti, osim mine ili granate sa ukrajinske strane. Oni su ovde već četiri godine i rade, niko ih ne ubija“, objasnio je Zaharčenko.\nPorošenko u Radu uveo zakon o reintegraciju Donbasa\nMinski sporazumi, OEBS, Aleksandar Zaharčenko, DNR, Donjeck, Ukrajina


Uspon domaćeg tržišta nekretnina – Može li Srbija zakonskim reformama da privuče nove strane investicije? - BGnekretnine blog\nUspon domaćeg tržišta nekretnina – Može li Srbija zakonskim reformama da privuče nove strane investicije?\nelektrične građevinske dozvole, građevinska dozvola, Ministarstvo građevinarstva i urbanizma, nelegalni građevinski objekti, tržište nekretnina, Zakon o konverziji građevinskog zemljišta, Zakon o ozakonjenju, Zakon o planiranju i gradnji\nNovosti, Tržište 022 Feb 2016\nU Srbiji je nakon perioda stagnacije pokrenut ciklus razvoja nekretnina, a narednih tri do pet godina će biti ključne za izgradnju novih projekata, izjavio je Roman Klot (Roman Klott), generalni direktor kompanije "Atrium", koja se bavi "property" i "facility" menadžmentom u srednjoj i jugoistočnoj Evropi.\nOn je na "Prvoj srpskoj konferenciji o razvoju nekretnina" istakao da je u Srbiji zabeležen intenzivan trend izgradnje poslovnog i maloprodajnog prostora. Kako je naveo, za uspon tržišta nekretnina zaslužna je veća potražnja zakupaca, ali i napori Vlade da olakša poslovanje investitorima kroz rešavanje problema kao što su kompleksna administracija i zakonske procedure.\nPrema rečima Aleksandre Damnjanović, državne sekretarke Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Srbija je, u cilju privlačenja stranih investicija, sprovela sveobuhvatne reforme propisa. Među ključnim novinama su novi Zakon o planiranju i izgradnji, Zakon o konverziji građevinskog zemljišta i Zakon o ozakonjenju.\n- Na teritoriji Republike Srbije postoji preko 1.600.000 nelegalnih građevinskih objekata. Cilj novog zakona je da se oni vrate u legalne tokove, čime će se omogućiti i njihova energetska sanacija - kazala je Damnjanović.\nOna je kao jednu od najvažnijih reformi istakla sistem izdavanja elektronskih građevinskih dozvola, kojim se rok za dobijanje dozvola smanjuje na ispod 30 radnih dana. Damnjanović je naglasila da je cilj reformi da se pokrene građevinska industrija Srbije i podstaknu nova zapošljavanja. Ministarka je dosadašnje rezultate ilustrovala podatkom da je decembru 2015. izdato 1.051 građevinskih dozvola, što je za 56,4% više nego u istom mesecu 2014. godine.\n- U 2016, planiramo da unapredimo softver za izdavanje elektronskih građevinskih dozvola, kao i da nastavimo ulaganja u saobraćajnu infrastrukturu. Tokom ove godine biće završena deonica autoputa Ljilg-Preljina na Koridoru 11, a uslediće i restrukturiranje JP "Putevi Srbije". Ulagaćemo i u vodni saobraćaj, odnosno u izgradnju luka i pristaništa, te u regulaciju rečnih korita - navela je Damnjanović.\nU razvoju građevinske industrije ubedljivo najveću ulogu ima Beograd. Kako je objasnio Peđa Petronijević, generalni direktor kompanije "GTC Srbija", jedine strane investicije van prestonice su ulaganja u fabrike i ritejl parkove. Petronijević smatra da je neophodna diversifikacija investicija i u druge gradove u Srbiji, u kojima, prema njegovim rečima, takođe postoji potražnja za modernim poslovnim prostorom.\nOn je, međutim, naglasio da Beograd i dalje predstavlja plodno tlo za ulaganje u nekretnine.\n- Beograd se u regionu takmiči sa Budimpeštom i Bukureštom. Kada je u pitanju poslovni prostor A klase, Beograd ima oko 400.000 m2, što je oko deset puta manje nego Budimpešta - objasnio je Petronijević.\nIzgradnja visoko kvalitetnog poslovnog prostora u Novom Beogradu nastavila se i u 2016. Ova beogradska opština privukla je investitore kao što su "GTC Srbija" sa kompleksom "FortyOne", "MPC Properties" sa projektom "Navigator Business Centar", "Afi Europe" sa poslovnim parkom "Airport City", te Erste Grupa, koja gradi poslovni centar "Sirius Offices".\nPrema rečima Romana Klota, stopa raspoloživosti kancelarijskog prostora u Novom Beogradu je pre godinu i po dana bila oko 30%, dok je trenutno oko 5%. Rast broja zakupaca je rezultat dolaska novih kompanija u Srbiju, a sa većom potražnjom su porasle i cene zakupnina u ovom delu grada. Uprkos velikom broju projekata, razvoj tržišta nekretnina i dalje usporavaju određeni faktori, od kojih je najznačajniji-zakonska regulativa.\nKoji su najveći izazovi za investitore u Srbiji?\nIzraelska kompanija "Afi Europe" stoji iz projekta "Airport City", a sa firmom "Shikun&Binui Group" investirala je i u beogradski kondominijum "Central Garden".\n- Za nas su zakonske procedure jedan od najvećih izazova. Budući da je Srbija zemlja u tranziciji, te radi na pripremama za članstvo u Evropsku uniju, dolazi do čestih promena zakona. Neophodno je da se tranzicioni period obavi glatko da ne bi blokirao investicije - objašnjava Adir El Al, generalni direktor kompanije "Afi Europe Serbia".\nOn dodaje da će u Srbiji uspeti isključivo oni investitori koji umeju da se prilagode promenama.\nDa je zakonodavstvo jedna od glavnih poslovnih prepreka, smatra i Evangelos Mantzavinotos, direktor razvoja kompanije "Lamda Development".\nOvaj grčki investitor već dugi niz godina namerava da izgradi multifunkcionalni kompleks na prostoru nekadašnje fabrike "Beko" ispod Kalemegdana. Kompanija je imovinu kupila 2007. godinu za oko 60 mil EUR, a izgradnju je kočio sudski spor. Mantzavinotos naglašava je bilo izuzetno teško dobiti dozvole, ali dodaje da su u 2015. dobili zeleno svetlo za početak radova na projektu. On navodi i da "Lamda Develpment" planira da izgradnju ovog projekta, čija je vrednost 200 mil EUR, započne ove godine.\n- Za ovo nam je trebalo osam godina. Glavni problem u Srbiji je nedostatak legalnog sistema. Moj savet je da se zakonodavstvo uredi tako da zakoni ne budu kontradiktorni- ističe Mantzavinotos.\nOsim akvizicije kompanije "Atterbury Europe", koja je preuzela udeo u firmi "MPC Properties", Srbija u 2015. nije zabeležila veće transakcije na tržištu nekretnina. Upravo je ovo jedan od izazova za strane investitore, čije poslovanje se zasniva na izlaznoj strategiji (exit strategy).\n- GTC gradi sa namerom da prodaje. Nedostatak ovakve aktivnosti na tržištu Srbije predstavlja problem. Neophodno je i da se uvede bolji sistem procene vrednosti projekata- kaže Peđa Petronijević.\nMaja Sahbaz iz kompanije "Ernst&Young" ističe da projekat mora da podrazumeva i izlazak sa tržišta.\n- Mi trenutno nemamo dovoljno investitora da bi se obezbedio izlazak u nekom realnom vremenskom periodu- navodi Sahbaz, te dodaje da je ekonomska kriza pooštrila uslove finansiranja projekata, što predstavlja problem za mnoge investitore.\nTrendovi u razvoju nekretnina\nBeograd će, prema rečima glavnog gradskog urbaniste Milutina Folića, u 2016. godini dobiti nekoliko velikih projekata.\n- Do kraja marta ove godine biće usvojen Plan generalne regulacije Beograda. Radićemo na uređenju pešačkih zona u centru grada, sređivanju gradskih pijaca, osvetljenju javnih objekata, integralnom sistemu informisanja pešaka…. U 2016. biće uređen Trg Slavija, kao i drugi centralni gradski trgovi. Radićemo i na uređenju centra Zemuna, a u 2017. biće predstavljen bike sharing sistem- kazao je Folić.\nNavedeni radovi su deo IME projekta (Identitet, Mobilnost, Ekologija) Grada Beograda, koji, između ostalog, za cilj imaju da poboljšaju turističku konkurentnost prestonice.\nU Beogradu, ali i širom Srbije, radi se na unapređenju energetski efikasnosti zgrada. Svi novi objekti, kao i postojeći koji se rekonstruišu, moraju da imaju energetske pasoše. Budući da preko 70% stambenih zgrada u Srbiji nema odgovarajuću toplotnu izolaciju, radiće se na sanaciji tih objekata, što će pokrenuti i novi ciklus zapošljavanja.\nNovi Zakon o stanovanju uvodi u red održavanje zgrada, te samim tim razvija oblast menadžmenta održavanja objekata (facility property management).\nBojan Stevanović, generalni direktor kompanije "Hauzmajstor", kaže da u Beogradu ima oko 25.000 zgrada, odnosno 750.000 stanova, što predstavlja ogroman potencijal za kompanije koje pružaju ove vrste usluga. Prema njegovim rečima, volumen facility menadžmenta u Srbiji je oko 2,5 do 3 mlrd EUR, dok je, na primer, u Francuskoj oko 54 mlrd EUR.\nFasiliti menadžment je važan i za komercijalne nekretnine, budući da poboljšava učinak i održava vrednost projekata. U 2015, na srpsko tržište stigla su dva francuski giganta iz ove oblasti- kompanija "Atalian" , koja je preuzela većinski udeo beogradske firme "Mopex" i "Samsic" , preko akvizicije udela u preduzeću "Eko poslovi".\nNove investicije u 2016.\nKako je najavio Simeon Comokos (Symeon Tsomokos) direktor "TGI Group International", u narednih nekoliko meseci će u Srbiju doći nove kompanije, koje su zainteresovane da za investiranje u našoj zemlji.\nOn je istakao da očekuje dalji razvoj domaćeg tržišta nekretnina, a dodao je i da nedostaje sredstava za finansiranje projekata, povodom čega je TGI grupa, u saradnji sa ambasadom Izraela, organizovala "Prvu srpsku konferenciju o razvoju nekretnina".\nComokos je rekao i da njegova kompanija planira da dovede finansijske organizacije iz Evrope, kako bi obezbedila finansiranje novih projekata u Srbiji.


Inicijativom Segmedine Srne-Bajramović osigurano finansiranje zdravstvene zaštite za svako dijete\nSkupština Kantona Sarajevo je na posljednjoj sjednici jednoglasno usvojila amandman Segmedine Srne-Bajramović kojim se konačno osigurava finansiranje zdravstvene zaštite za svako dijete.\nUslovljavanjem ostvarivanja prava na obavezno zdravstveno osiguranje sa uživanjem prava na dječiji dodatak, odnosno redovnim pohađanjem škole, isključuje veliki broj djece uzrasta od 6-15 godina starosti koja su u stanju socijalne potrebe, a nisu osigurana po bilo kojem drugom osnovu, a koja zbog siromaštva (naročito romska djeca), nasilja, trgovine ljudima, hronične bolesti i sl. ne pohađaju školu.\nIako ova djeca zbog specifičnog stanja i okolnosti u kojima žive imaju izraženiju potrebu za korištenjem zdravstvene zaštite, u odnosu na ostale socijalne kategorije djece, ranije nisu bila obuhvaćena obaveznim zdravstvenim osiguranjem.\nIstraživanje koje je provela Institucija ombudsmena BiH u okviru izrade Specijalnog izvještaja „Zdravstvena zaštita djece u BiH“ je pokazalo da zdravstvena zaštita djece u BiH nije na zadovoljavajućem nivou i zakonodavstvo u ovoj oblasti nije u potpunosti usklađeno s Konvencijom o pravima djeteta, a upravo ovaj amandman osigurava minimum prava i standarda koji bi Kanton morao osigurati svakom djetetu.\nNa ovaj način je ispunjena i preporuka Institucije ombudsmena koji smatraju da svako dijete u BiH treba imati jednako pravo pristupa i jednake mogućnosti u ostvarivanju zdravstvene zaštite, bez diskriminacije po bilo kojem osnovu.


Cosmos najavljuje lansiranje novog blockchaina, Sagan – Kripto.ba\nCosmos cross-chain mreža, gradi novi blockchain, čiji je cilj omogućiti programerima da eksperimentišu sa različitim protokolima.\nU svom kvartalnom uvodnom izvještaju, objavljenom 19. oktobra, Cosmos je rekao da je njegov blockchain Sagan, trenutno u razvoju. Projekat je nagovijestio objavljivanje blockchaina u video poruci, sa citatom poznatog astronoma Carla Sagana i slikom kanarinca među zvijezdama.\nSnimci kanarinca mogu se odnositi na to da je blockchain eksperimentalna „kanarska mreža“, izraz koji koristi protokol interoperabilnosti Polkadot, za opis svoje testne mreže Kusama. U Kusaminom slučaju, blockchain omogućava programerima da izgrade i koriste parachain ili testiraju Polkadotovo upravljanje, ulaganje i druge funkcije u stvarnom okruženju.\nCosmos je u stalnom porastu nakon martovskog lansiranja svog inter-blockchain komunikacionog protokola, koji omogućava lako prenošenje kripto imovine između kompatibilnih blockchaina, uključujući i one u decentralizovanim finansijama. Prema podacima kompanije Mapofzones, u posljednjih 30 dana bilo je 1.285.426 prenosa širom ekosistema Kosmosa.\nNajava Sagana dolazi jer Cosmos takođe radi na zbirnoj tehnologiji skaliranja, kako bi programerima omogućio izgradnju blokova zasnovanih na Cosmos-u, kao zbirnih sklopova koji se mogu primjeniti kao klasteri, unutar zona komunikacionog protokola među blokovima. Rješenje, nazvano Optimint, namjerava da bude „drop-in zamjena“ za okvir Tendermint, na kome je izgrađen.