B. O. | 14. 06. 2016 - 15:12h\nFoto: RSS / Promo Petar Nenadić\nNašim rukometašima je za plasman u Francusku neophodan trijumf od dva gola razlike, ukoliko na meču bude postignuto manje golova nego u Kraljevu. U suprotnom, ako strelci budu raspoloženiji, dovoljan je trijumf golom razlike. U slučaju identičnog rezultata kao u prvom meču plej-ofa, izvodili bi se sedmerci.\nSvi u našem taboru su svesni teške situacije, jer „Vesprem arena“ je pravi rukometni „pakao“ za gostujuće timove i reprezentacije.\n"Mađari imaju prednost iz prvog meča i svesni smo atmosfere kakva će da nas dočeka u Vespremu. Neće biti lako, ali baš ta atmosfera mora da bude motiv, kako Mađarima, tako i nama. Da bi se plej-of prošao, jedna ekipa mora da bude bolja u dve utakmice, a svaki meč je nova priča. Spremni smo da ostvarimo pozitivan rezultat za rukometnu Srbiju", istakao je selektor Dejan Perić.\nFoto: M. Metlaš / RAS Srbija Dejan Perić\nKapiten reprezentacije i srednji bek Gepingena Žarko Šešum dan posle revaša slavi jubilarni, 30. rođendan.\n"Verujem da će veći pritisak da bude na Mađarima, a svi su primetili da baš i nisu dobri pod pritiskom. Tada prave greške u serijama. Imaće pravi domaći teren, ali mislim da smo ekipa koja ima karakter i ume da se bori do kraja", smatra Šešum.\nFoto: M. Mertlaš / RAS Srbija Žarko Šešum\nLevi bek nacionalnog tima Petar Nenadić bio je najefikasniji u prvom meču sa 10 pogodaka, ali i on očekuje rani poklon, jer takođe slavi 30. rođendan krajem meseca.\n"Svesni smo kolike su nam šanse za prolaz. Znamo i ko sudi... Nekada ni jače reprezentacije nisu prolazile, tako da ništa ne bi trebalo da se posmatra kao smak sveta. Ovo je naša realnost i borićemo se u Vespremu svim snagama, pa šta bude. Znamo samo da naša igra zavisi od nas, ali smo svesni šta nas sve čeka na terenu", istakao je Nenadić.\nDesno krilo turskog Bešiktaša i reprezentacije Darko Đukić očekuje motovisanu igru našeg nacionalnog tima.\n"Verujem da će nam odgovarati da igramo pred prepunom dvoranom, iako navijaju protiv nas. To može samo da nam bude motiv više da zaigramo kako bi i trebalo", kratak, ali jasan je bio Đukić.\nEHF KUP Zelenović na Šešuma: Šest naših…\nFinalni turnir EHF Kupa, najkvalitetnijeg rukometnog klupskog takmičenja posle Lige šampiona, biće održan 20. i 21. maja u Gepingenu. To će biti i prilika da…\n"ORLOVI" SE BORE ZA PRVENSTVO KONTINENTA…\nDesno krilo rukometne reprezentacije Srbije, Darko Đukić, odlično poznaje narednog rivala "orlova" u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo u Hrvatskoj,…\nPRED DERBI SA HRVATSKOM NA ŠAMPIONATU EVROPE…\nUtakmica protiv Hrvatske biće posebna, očekuju nas pune tribine, ali hajde da sve ostane u sportskim okvirima. Igraće se i posle tog meča, nije on jedini u…\nPRED MEČEVE ODLUKE SA RUMUNIMA Šešum:…\nPred rukometnom reprezentacijom Srbije su mečevi odluke! Izabranici Jovice Cvetkovića u četvrtak (19 sati) u Baja Mareu i u nedelju (20 sati) u Kragujevcu…\nKAPITEN Šešum o problemima u rukometu: Nemam…\nPovezane teme: Rukometna reprezentacija Srbije , Rukometna reprezentacija Mađarske , Dejan Perić , Petar Nenadić , Žarko Šešum , Darko Đukić


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Predsjedništvo LP: Izbori jedino rješenje\n17. 09. 2021. 10:53 >> 10:54 3\nTRAŽE PRIVREMENU VLADU\nPredsjedništvo Liberalne partije konstatovalo je da je Crnoj Gori hitno potrebna privremena Vlada čiji će zadatak biti obuzdavanje aktuelne krize i raspisivanje vanrednih parlamentarnih izbora koji su, kako su kazali, jedini održiv način izlaska iz permanentne nestabilnosti u kojoj se nalazi država.\nPredsjedništvo LP održalo je sjednicu na kojoj je razmatralo aktuelnu društveno-političku krizu, bezbjedonosnu, ekonomsku i zdravstvenu situaciju usljed epidemije.\n"Iskazana je zabrinutost zbog svojevrsne hajke i evidentnog pokušaja pritiska na rukovodstvo Liberalne partije koje sprovodi aktuelna Vlada. Privođenje u policiju istaknutih članova LP na čelu sa predsjednikom Popovićem, na nepriličan način, zbog boravka na Cetinju i podrške obespravljenom narodu ne može se nikako drugačije tumačiti. LP kao nepokolebljivi kritičar i oponent ove vlasti nastaviće, uprkos tome, i dalje takvo svoje političko djelovanje", saopšteno je iz Liberalne partije.\nPoručeno je da je Crna Gora u veoma rizičnoj ekonomskoj situaciji.\n"Od dolaska nove Vlade do danas bez posla je ostalo preko 12.000 ljudi, što znači čak 1.000 ljudi svakog mjeseca ostaje bez posla i ne nazire se kraj takvom trendu", ističu iz LP.\nIstovremeno, kako su naveli, epidemiološka situacija je zabrinjavajuća.\n"Crna Gora je rekorder u Evropi po broju zaraženih i umrlih od korona virusa, zdravstveni sistem je pred kolapsom a mjere gotovo da ne postoje u praksi, dok najviši državni funkcioneri na čelu sa premijerom i ministarkom zdravlja, daju samo loš primjer građanima stalnim kršenjem mjera koji sami donose. Uz nepostojanje bilo kakve kampanje za vakcinaciju građana, osnovano se brinemo za budućnost zdravlja nacije", navode iz LP.


Izigrana odluka suda i ponovo smijenjen direktor RiTE „Ugljevik“ @ InfoBijeljina\nNakon što je sud utvrdio da je bivši direktor RiTE „Ugljevik“ Đorđe Popović nezakonito smijenjen, Nadzorni odbor ovog preduzeća, po skraćenom postupku, donio je novu odluku o razrešenju, u kojoj, umjesto Komisije za utvrđivanje sukoba interesa RS, zaključuju da je Popović u sukobu interesa jer je izabran za narodnog poslanika.\nDok se u prvoj odluci o razrešenju pozivao na loše poslovne rezultate i zapošljavanje bez konsultacija sa resornim ministarstvom, Nadzorni odbor sada to ne spominje, već kao razlog navodi sukob interesa.\nU odluci o razrešenju, koja je donesena 15. oktobra 2018. godine, Nadzorni odbor je, između ostalog, naveo da je Popović „organizovao je i vodio poslovanje društva koje su u 2016. 2017. godini nezavisni revizori ocijenili mišljenjem s rezervom, da je 2017. godinu okončao sa gubitkom od 6,7 miliona KM, da je od 2016. godine imao neplanskih 47 zastoja u ukupnom trajanju od 80 dana, što je prouzrokovalo velike materijalne štete za ovo preduzeće“.\nPopović je uzvratio tužbom koju je Okružni sud u Bijeljini 3. januara ove godine prihvatio i poništio odluku Nadzornog odbora, ali ni to nije bilo dovoljno da se vrati na poziciju direktora.\nNadzorni odbor RiTE „Ugljevik“ je početkom ovog mjeseca donio novu odluku o razrešenju direktora Popovića i to po skraćenom postupku.\n“Nadzorni odbor po skraćenom postupku, razrešava dužnosti direktora preduzeća Đorđa Popovića, jer je utvrđeno da se nalazi u sukobu interesa. Ova odluka stupa na snagu danom donošenja i objaviće se na oglasnoj tabli preduzeća“, navedeno je u odluci NO od 1. februara.\nU obrazloženju je navedeno da je „Nadzorni odbor po službenoj dužnosti, izvršio uvid u “Službeni glasnik BiH” i nesporno utvrdio da se direktor preduzeća Đorđe Popović nalazi u sukobu interesa, jer je izabran i prihvatio je mandat narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srpske“.\nPopović je danas za portal CAPITAL rekao da će podnijeti tužbu i protiv ove odluke ističići da on nije u sukobu interesa niti je u nadležnosti NO da to utvrđuje.\n„Njihova odluka o razrešenju je ocijenjena kao nezakonita, ali oni nisu ispoštovali sudsku presudu nego su donijeli odluku o hitnom razrešenju, kako navode, zbog sukoba interesa. Jasno da je sukob interesa nije u njihovoj nadležnosti niti sam ja u bilo kakvom sukobu interesa. Iskoristiću sva pravna sredstva da to ponovo osporim, jer sam uradio mnogo za ovo preduzeće, a oni ga sada upropaštavaju, a žele mene oblatiti“, kazao je Popović.\nPrva odluka o razrešenju RiTE “Ugljevik” donesena je nakon što su iz SNSD-a tvrdili da je dio članova DNS-a na izborima radio protiv vladajuće koalicije.\nOsim Popovića, koji je izabran za poslanika u Narodnoj skupštini RS, nakon izbora je smijenjen veći broj kadrova DNS-a.


Nijemci uhapsili Zeničanina Adisa Abaza zbog terorističkog napada u Parizu 2015. | Dunav.at\nNijemci uhapsili Zeničanina Adisa Abaza zbog terorističkog napada u Parizu 2015.\nAdis Abaz iz Bosne i Hercegovine uhapšen je u Njemačkoj zbog terorističkih napada u Parizu 2015. godine.\nAbaz je po potjernici belgijske policije uhapšen prije sedam dana u gradu Bad Duerenbergu, južno od grada Halea koji se nalazi u istočnoj saveznoj pokrajini Saska-Anhalt, javlja Augsburger Allgemeine.\nKako prenose mediji, njemačke vlasti pripremaju izručenje državljanina Bosne i Hercegovine u Belgiju.\nAbaz je rođen u Zenici, a u BiH je 2011. osuđen na dvije i po godine zbog krijumčarenja droge i vojne opreme.\nTužilaštvo u Drezdenu je saopštilo da je u pitanju 39-godišnji osumnjičeni. Iz Ambasade BiH u Njemačkoj ranije je rečeno je da još nemaju zvanične informacije o hapšenju bh. državljanina u Drezdenu.\n“Belgijske vlasti izdale su evropski nalog za hapšenje zbog poticanja terorističke organizacije povezane s terorističkim napadima, uključujući i napad na koncertnu dvoranu Bataklan 13. novembra 2015. godine u Parizu”, poručili su njemačka federalna policija i tužilaštvu u Drezdenu u zajedničkoj izjavi.\nRanije je Abaz u BiH bio hapšen u više policijskih akcija zbog organiziranog kriminala u vezi sa međunarodnim švercom oružja, ali i droge. Sud BiH ga je 2011. godine osudio na dvije i po godine zatvora zbog krijumčarenja droge, oružja i vojne opreme, piše Faktor.\nSud BiH je u martu ove godine potvrdio optužnicu kojom ga tereti da je formirao i postupao kao pripadnik grupe za organizirani kriminal, a da su Deni Stanišić, Admir Mahmutagić, Almir Mrkonjić i Sumedin Topčagić postupali kao pripadnici te grupe koja je neovlašteno, radi sticanja imovinske koristi, vršila međunarodnu prodaju i prenos opojnih droga.\nOptuženi su, prema optužnici, nudili na prodaju i radi dalje prodaje kupovali, držali, prevozili, prenosili i posredovali u međunardnoj prodaji opojnih droga, slali, isporučivali i na drugi način stavljali u međunarodni promet supstance i preparate koje su propisom proglašene opojnim drogama.\nAbaz je inače hapšen i u januaru prošle godine zbog krijumčarenja oružja iz BiH prema Sloveniji, te dalje prema zemljama EU. Abazu je tada određen pritvor, ali je brzo ukinut te su mu određene mjere zabrane.\nUhapsili su ga pripadnici Federalne uprave policije, kada su obavljeni pretresi na području Srednjobosanskog i Zeničko-dobojskog kantona.\nTada je iz Tužilaštva BiH saopšteno da je on pod istragom zbog krivičnog djela organizovanog kriminala i neovlaštenog prometa oružjem, vojnom opremom i proizvodima dvojne namjene.\n“On je osumnjičen u okviru međunarodne operacije koja se vodi u saradnji sa partnerskim agencijama Republike Slovenije, a sa ciljem otkrivanja i procesuiranja pripadnika organizirane kriminalne grupe, čiji pripadnici se terete za nabavku i krijumčarenje iz BiH prema Republici Sloveniji, te dalje prema zemljama EU-a veće količine automatskog naoružanja i streljiva ” saopšteno je tada.\nHapšenje je uslijedilo nakon što je 20-ak dana ranije, na području Slovenije, policija otkrila i zaplijenila vozilo bh. registarskih oznaka, specijalno prepravljeno za krijumčarenje robe, u kojem je otkriveno oko 20 automatskih pušaka.\nU Parizu su 2015. godine izvedeni veliki teroristički napadi, među kojima je i masakr u dvorani Bataklan u kojem je ubijeno više od 150 ljudi, a odgovornost je preuzeo ISIL. Napad se dogodio se tokom rok koncerta američke grupe Eagles of Death Metal.\nTrojica napadača IS-a ubili su 90 ljudi za vrijeme koncerta, dok su drugi teroristi ubijali po pariškim terasama barova i restorana i blizu fudbalskog stadiona u predgrađu. Ubice su nemilosrdno pucale po mladim ljudima koji su bespomoćno ležali, povrijeđeni ili u strahu.\nTragom slučajnog pretresa\nDržavljanina BiH Adisa Abaza (39), koji je uhapšen u Njemačkoj zbog učešća terorističkim napadima u Parizu 2015. godine, priveli su specijalci.\nZa njegovo hapšenje nalog je izdala belgijska policija.\nOn je doveden u vezu s napadom, nakon što je njemačka carina u februaru 2019. godine kontrolisala automobil u Drezdenu, o čemu su “Nezavisne” ranije pisale.\nNaime, u crnom Mercedesu sa tablicama BiH slučajno je pronađeno 17 ručnih bombi, a uhapšena su dva građanina Bosne i Hercegovine. Službenici federalne policije su provjerili vozača i suvozača – državljane BiH starosti 28, odnosno 17 godina.\nKod jednog je pronađena određena količina narkotika, da bi potom stigao policijski pas sa zadatkom da otkrije ukoliko u vozilu ima još droge, ali pronađene su ručne bombe.\nIstraga iz ovog hapšenja dovela je do trećeg čovjeka koji je uhapšen sredinom juna u Njemačkoj.\nUhapšeni Abaz je 20. juna već bio pred sudom, a sada se nalazi u pritvoru i očekuje se njegovo izručenje u Belgiju, piše Le Parisien.\nU tunelu Sveti Rok kod Splita eksplodirao automobil, zastoj formirao kolonu dugu sedam kilometara\nAuthor Saša BižićPosted on 20/06/2019 20/06/2019\nU tunelu se zapalio osobni automobil, a u nesreći, srećom, nitko nije ozlijeđen, javlja Dalmatinski portal. Vatrogasci su ugasili vatru, a tunel je zatvoren...\nSamit u Salcburgu fokusiran na “Bregzit”\nNajviši zvaničnici EU su pod velikim pritiskom da u naredna tri mjeseca postignu dogovor sa Londonom o uslovima pod kojima će Britanija istupiti iz...\nNajveći porast broja zaraženih se povezuje sa saveznom pokrajinom Gornja Austrija, gdje su zabilježena 53 nova slučaja. Mnogi od tih slučajeva se povezuju s osobama koje...\nBombaš samoubica ubio 11 djece u Avganistanu\nAuthor EmaPosted on 30/04/2018 30/04/2018\nAvganistanske vlasti navode da su djeca stradala u vjerskoj školi koja se nalazi pored puta gdje se eksplozija desila, prenosi AP. Osim toga, oni...\nTrump ismijan u Londonu, poručio: “Volio sam London, ako nisam dobrodošao zašto bih ostao?”\nAuthor EmaPosted on 13/07/2018\nBeba u pelenama sa prepoznatljivim pramenom kose i mobilnim telefonom za tvitovanje vinula se iznad zgrade britanskog parlamenta, kao centralnog mjesta demonstracija protiv Trampa...


Samit G20: Obezbediti vakcine protiv KOVID-19 za sve | Boom93\nDvodnevni samit šefova država održan je praktično zbog pandemije koronavirusa, koja je prouzrokovala smrt najmanje 1,38 miliona ljudi, a najveći broj umrlih u svetu zabeležen je u sedam zemalja G-20.\nVirus je uništio stotine miliona radnih mesta širom sveta i odveo milione ljudi u krajnje siromaštvo.\nVirus je “otkrio ranjivosti u našoj spremnosti i odgovoru i naglasio naše zajedničke izazove”, navedeno je u jučerašnjem saopštenju G-20 koja se usredsredila na borbu protiv korona virusa, jačanje zaštite životne sredine i podrške globalnoj ekonomiji.\nGrupa je obećala “da neće štedeti napore da zaštite živote”.\nG-20, koji uključuje SAD, Indiju, Kinu, Veliku Britaniju, Francusku, Nemačku, Japan i druge, takodje je naglasila važnost globalnog pristupa vakcinama, lekovima i testovima na KOVID-19.\nG-20 je izrazila podršku naporima poput Kovaksa, medjunarodne inicijative za distribuciju vakcina protiv KOVID-19 zemljama širom sveta. SAD se nisu priključile sistemu Kovaks pod predsednikom Donaldom Trampom.\nNemačka kancelarka Angela Merkel rekla je novinarima u nedelju u Berlinu posle virtuelnog samita da je Nemačka dala finansijsku podršku inicijativi Kovaks, ali da je potrebno više novca.\nIzjava G-20 nije se direktno odnosila na hitni apel generalnog sekretara UN Antonija Gutereša, koji je rekao da je potrebno 28 milijardi dolara dodatnih ulaganja za masovnu proizvodnju, nabavku i isporuku novih vakcina protiv KOVID-19 zemljama širom sveta, uključujući četiri milijarde dolara odmah.\nTakodje postoji zabrinutost da su zemlje poput Britanije, SAD, Francuske i Nemačke direktno pregovarale sa farmaceutskim kompanijama, što znači da je većina svetskih zaliha vakcina već rezervisana.\n“Srećom, sada postoji nada za vakcine”, rekla je Merkel, dodajući da je “važno da ne samo Evropa obezbedi vakcine, kao što to sada čini Evropska unija, već … da je važno da ceo svet ima pristup vakcinama.\nSaudijski kralj Salman je zaključio samit, rekavši da je završna izjava G-20 “uspela da pošalje poruku nade i ohrabrenja svim ljudima širom sveta”.\nOznakeCOVID-19 Covid19 epidemija G20 Koronavirus Samit Srbija vakcina


Bezbrižno u Briž\nPosle sedam godina provedenih na "Marakani", gde je u crveno-belom dresu osvojio dve šampionske titule i tri kupa, Ivan Gvozdenović se obavezao na petogodišnju vernost Brižu. U narednoj sezoni belgijski šampion ima ambiciju da se, preko poslednjeg kola kvalifikacija, plasira u Ligu šampiona. Taj podatak je bio dovoljan Gvozdenoviću da bi prelomio između moskovskog Dinama i Briža.\n- Zadovoljan sam uslovima koje mi je ponudio moj novi klub. Nije tajna, svaki igrač želi da igra u klubu koji se takmiči u jakoj evropskoj ligi, a belgijski šampion je upravo jedan od njih. Poput Briža i Anderleht je veliki tim, ali mi ćemo dati sve od sebe kako bismo se plasirali u elitno evropsko takmičenje. Uprkos bogatijim finansijskim ponudama, odlučio sam se za Briž upravo zbog Lige šampiona - prenosi prve utiske Ivan Gvozdenović.\nDojučerašnji kapiten crveno-belih, tako napušta klub u kojem je sazreo kao igrač i ličnost, ali ne postoji strah od nove sredine...\n- Proveo sam duži vremenski period u Crvenoj zvezdi i zato je prelazak u Briž veliki korak za mene. Ne plašim se izazova koje donosi belgijsko prvenstvo i kvalifikacije za Ligu šampiona. Verujem u sebe i siguran sam da neću razočarati - zaključuje Gvozdenović.\nPosle zvaničnog potpisivanja ugovora, Briž je Gvozdenoviću obezbedio privatan avion kako bi otputovao na grčko ostrvo Rodos, (pravo u zagrljaj supruge Nataše) gde će provesti medeni mesec.


“Vidjećemo šta je u ranije potpisanom Memorandumu bilo obavezujuće za poslodavca. Mi ćemo stati u zaštitu radnika u ekonomskom smislu, a posebno u normativnopravnom smislu na način kako je to regulisano u ovom dokumentu kada se krenulo u privatizaciju preduzeća”, rekao je Savanović novinarima u Banjaluci.\nOn je naveo da je situacija u ovom preduzeću jako teška i složena, ali da je najteža za zaposlene radnike i njihove porodice.\n“Mislim da nije nimalo prijatna situacija po sudbinu 100 radnika ove fabrike. Već u protekloj godini, ali i nekom ranijem periodu moglo se naslutiti da će doći do određenih problema u ovom preduzeću, mada nas je menadžment fabrike uvjeravao da neće do toga doći, ali je nažalost došlo”, zaključio je Savanović.\nRadnici Fabrike duvana Banjaluka traže da fabrika bude sačuvana, a ne zatvorena, te pronađen novi investitor koji bi nastavio djelatnost, izjavio je ranije Srni predsjednik Sindikalne organizacije Fabrike duvana Banjaluka Miroslav Marinković.\nOn je rekao da je nedavno generalni direktor Fabrike duvana Banjaluka Sava Čorbadžijev predstavnicima radnika saopštio da dolazi do gašenja ove fabrike.\nTim memorandumom “Bulgartabak” obavezuje se da će u naredne tri godine zadržati postojeći broj radnika, investirati u modernizaciju fabrike i početi sa radom prepoznatljivih brendova.\nBugarska kompanija “Bulgartabak” kupila je 2013. godine većinski paket od 55 odsto akcija Fabrike duvana Banjaluka od firme “Antonić trejd” iz Laktaša za 4,5 miliona KM.\nBugarski holding je u međuvremenu povećao svoj udio na 90 odsto, da bi prošle godine otkupio i preostale akcije, te na taj način postao stoodstotni vlasnik Fabrike duvana Banjaluka. Srna\nTagovi: bulgartabakfabrika duvana banja lukaSavanovićvaznovlada rs


Uhapšena jedna osoba koja se dovodi u vezu sa terorističkim napadom u Zvorniku\nutorak, 28 april 2015 09:57\nPovodom terorističkog napada u policijskoj stanici u Zvorniku koji je se desio juče, shodno uputama postupajućeg tužioca Tužilaštva BiH, formiran je zajednički istražni tim koji čine policijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) i MUP-a Republike Srpske.\nZajednički istražni tim započeo je sinoć uviđaj na licu mjesta, koji je završen rano jutros, saopšteno je iz SIPA-e. - Postupajući po naredbama Suda BiH i Tužilaštva BiH, pripadnici zajedničkog istražnog tima izvršili su pretrese objekata na dvije lokacije na području opštine Zvornik s ciljem pronalaženja i privremenog oduzimanja predmeta koji se mogu dovesti u vezu sa krivičnim djelom terorizam.\nPripadnici zajedničkog istražnog tima sinoć su uhapsili osobu inicijala A.F.H., koja je privedena u službene prostorije Regionalnog ureda SIPA-e u Tuzli, gdje se nad njom vrši kriminalistička obrada, nakon čega će biti predata Tužilaštvu BiH na dalje postupanje. Istovremeno se u svojstvu svjedoka saslušava veći broj osoba. Pripadnici zajedničkog istražnog tima intenzivno nastavljaju dalje aktivnosti u cilju rasvjetljavanja ovog događaja i dokumentovanja krivičnog djela - navodi se u saopštenju.


Lekalizacija Srbije, 7. jula na Miksalištu\nNaslovna » Izlasci » Festivali » Lekalizacija Srbije, 7. jula na Miksalištu\nNeko drugi 2. juli 2015. Festivali Postavite komentar\nCelodnevni festival i javna debata Lekalizacija Srbije biće održana na Miksalištu, 7. jula od 16.00.\nPredstaviće se proizvođači i prerađivači industrijske konoplje, iz zemlje i regiona. Na štandovima će posetioci moći da vide raznovresne kozmetičke, zdravstvene, upotrebne i prehrambene proizvode od konoplje i saznaće o njenim kvalitetima i širokoj primeni.\nUčesnici bazara su „Svet konoplje“, Zdravi proizvodi „Ivić“, „Zla zla“shop, „Florient“ iz Srbije, „Ekstravagandža“, „Green Good“ iz Slovenije, a lista učesnika se i dalje širi.\nOd 19.00 biće otvorena javna debata „Medicinski kanabis – da ili ne?“ sa podsloganom „Javno kaži i dokaži!“.\n„Nije dokazano“ – nije izgovor\nPoznato je da je po prijemu Zahteva za legalizaciju kanabisa u medicinske svrhe formirana Radna grupa Ministarstva zdravlja, sastavljena od relevantnih profesionalaca iz raznih, sa ovom temom povezanih sektora. Konkretan predlog podržan činjenicama iz medicinskog, naučnog i pravnog iskustva drugih zemalja još ne postoji.\nPodsetimo se, medicinski kanabis legalizovan je u Holandiji, Češkoj, Kanadi, SAD, Portugaliji, Švajcarskoj, Mađarskoj, Izraelu, Nemačkoj, Italiji, Francuskoj, Španiji, itd. „Nije dokazano“ ne može više da bude izgovor. Lista zemalja koje su prihvatile dokaze i legalizovale kanabis to potvrdjuje.\nUčešće u debati potvrdili su prof. dr Slavica Đukic Dejanović, bivša ministarka zdravlja, dr Milan Savić, neurolog, direktor bolnice „Sveti Sava“, košarkaška legenda Žarko Paspalj, slikarka Biljana Cincarević, dr Predrag Nikolić, klinički farmakolog, Antonije Kovačević, novinar, Đuro Čepić, advokat, a pozvani su i svi članovi Radne grupe, koji su prihvatili odgovornost da se u ime države i svih nas bave ovom temom te stoga imaju idealnu priliku, a i obavezu prema građanima da svoj stav javno iznesu i argumentuju u otvorenom dijalogu sa drugim stručnjacima. Očekujemo i goste iz inostranstva, kao i prisustvo i učešće velikog broja lekara i pacijenata, javnih ličnosti i medija.\nOrganizatori se nadaju da će se odazvati svi članovi Radne grupe Ministarstva zdravlja, kao i da će se razrešiti ključne dileme i prezentovati mnoge činjenice o medicinskom kanabisu.\nPoslušajmo šta lekari jedni drugima govore na ovu temu kao argumente za i protiv. Jedinstvena prilika za sve nas da i sami donesemo mišljenje o ovoj temi, da čujemo obe strane ravnopravno!\nJavna debata traje od 19.00 do 22.00, a potom će posetioci moći da uživaju uz vrhunsku svirku muzičara i frontmena naših najpoznatijih bendova koji će pojedinačno i zajedno na bini dati podršku „Lekalizaciji Srbije“ svirkom do ponoći. (danubeogradu.rs)\nTagovikanabis lekalizacija srbije marihuana medicina medicinski kanabis miksalište savamala\nPrethodni KC Grad: Wooden Ambulance, 4. jul\nSledeći Uvek u modi – pruge


EduIS postao digitalna podrška obrazovnom sistemu OŠ Nikola Tesla u Banjoj Luci – Biznis.ba | KUPUJEM387 - Portal BiH Ekonomije i Privrede\nEduIS postao digitalna podrška obrazovnom sistemu OŠ Nikola Tesla u Banjoj Luci – Biznis.ba\nUgovor o poslovno-tehničkoj saradnji između Osnovne škole Nikola Tesla iz Banje Luke i kompanije LANACO, o korišćenju EduIS softvera za podršku obrazovanju, potpisan je danas u prostorijama LANACO Tehnološkog centra u Banjoj Luci.\nZahvaljujući toj saradnji, učenicima Osnovne škole Nikola Tesla bit će pruženo tehnološko okruženje kakvo zaslužuju na putu njihovog obrazovanja, a roditeljima praćenje nastavnih aktivnosti i sadržaja u bilo kom momentu, uz pomoć računara, tableta ili mobilnog telefona.\nDirektorica Osnovne škole Nikola Tesla Danijela Risović navela je da već samo ime škole govori o tome da je jedan od njihovih ciljeva inovativnost u pristupu radu i poseban fokus na predmete iz STEM oblasti (nauka, tehnologija, inženjerstvo i matematika).\n– Zato je uspostavljanje saradnje sa kompanijom LANACO logičan korak u razvoju naše škole. Osnovna škola Nikola Tesla je od ovog septembra prvi put otvorila vrata učenicima i od prvog dana je LANACO bio uz nas. Nadam se da će se naša saradnja i dalje razvijati u mnogim pravcima, od korištenja EduIS-a, pa sve do organizovanja razgovora i radionica sa LANACO-vim stručnjacima iz STEM oblasti – poručila je Risović.\nJednostavan korisnički interfejs i veliki niz različitih funkcionalnosti čine ga drugačijim od ostalih, zbog čega je velikom brzinom stekao široku primjenu kod učenika, nastavnika i roditelja širom svijeta.\nMenadžer sektora za razvoj poslovanja u kompaniji LANACO Dragan Ninić izjavio je da tokom ovih izazovnih vremena LANACO pruža digitalnu podršku učesnicima obrazovnog sistema da se na što jednostavniji način okrenu primjeni savremenih tehnologija i inovativnim rješenjima.\n– Potpisivanjem ugovora o poslovno-tehničkoj saradnji sa ovom osnovnom školom mi zajedničkim snagama nastavljamo da gradimo siguran put podrške učenicima, njihovim roditeljima ili starateljima, nastavnicima, ali i svim drugim učesnicima obrazovnog procesa – dodao je Ninić.\nU sklopu EduIS elektronskog dnevnika integrisan je Office 365 paket koji omogućava korišćenje brojnih aplikacija za podizanje nastavnog procesa na viši nivo, saopćeno je iz kompanije LANACO.\nKanton Sarajevo korak bliže do nabavke novih tramvaja – Biznis.ba\nZimsko računanje vremena mijenja satnicu jeftinije i skuplje struje – Biznis.ba


Tanjug 16. januara 2020. 14:21\nMOSKVA – Novi premijer Rusije Mihail Mišustin izjavio je danas na plenarnom zasedanju državne Dume, pre nego što je zvanično izglasan za predsednika vlade, da Rusija ima dovoljno sredstava da postigne sve ciljeve koje je u jučerašnjem obraćanju u parlamentu postavio predsednik Vladimir Putin.\n„Zahvaljujući makroekonomskoj stabilnosti i suficitu budžeta, imamo finansijska sredstva da, počev od januara, realizujemo sve zadatke koje je predsednik postavio“, rekao je Mišusti, koga je za funkciju premijera predložio predsednik Putin.\nOn je dodao da jučerašnje obraćanje predsednika Putina mora da se shvati, pre svega, kao program socijalne pravde zasnovan na nacionalnim tradicionalnim vrednostima, usmeren ka ljudima, njihovim najvažnijim problemima, prenosi agencija Tas s.\n„Na prvom mestu je briga o deci, porodici, njihov napredak i unapredenje kvaliteta njihovog života“, rekao je Mišustin, naglasivši da je potrebno pažljivo pripremiti sve zakone koji se tiču tih pitanja.\nPrema njegovim rečima, za sprovodenje inicijativa koje je Putin izneo u svom obraćanju biće potrebno oko 4.000 milijardi rubalja (650 miliona dolara) tokom četiri godine.\nNa pitanje poslanika gde vlada planira da nabavi ta sredstva odgovorio je da vlada ima rok od 25 dana da razmotri izmene i dopuna zakona o budžetu.\n„Danas sam već održao sve konsultacije sa ministrom finansija Antonom Siluanovom“, rekao je Mišustin.\nTakođe je poručio da inflacija u Rusiji treba da se zadrži na nivou od 4,0 odsto.\n„Svakako, moramo održati makroekonomsku stabilnost da bismo postigli navedene ciljeve. To znači prikupljanje dodatnih prihoda kako bismo ispunili preuzete obaveze, jasno određivanje prioriteta budžetskih rashoda i zadržavanje inflacije unutar unapred definisanih parametara – ne iznad 4,0 odsto“, precizirao je Mišustin.\nOn je obećao da će poboljšati investicionu klimu i obezbediti velika finansijska sredstva za stabilan priliv investicija, koji je potreban za ekonomski rast.\nMišustin je naglasio, takođe, da će dalji razvoj odbrambenog kompleksa biti jedan od prioriteta u radu vlade, kao i podsticanje tehnološkog razvoja ekonomije na temelju Nacionalnog projekta digitalne ekonomije.\n„Ako podržite moju kandidaturu, usredsrediću se na sastavljanje nove Vlade Ruske Federacije u tesnom partnerstvu sa poslanicima Državne Dume, frakcijama i Savetom Federacije. Želim da vas uverim da će svi clanovi vlade biti lično odgovorni za ispunjavanje nacionalnih razvojnih ciljeva“, poručio je Mišustin u govoru.\nDržavna Duma je nakon toga potvrdila kandidaturu Mišustina, nekadašnjem šefa Federalne poreske službe, za novog premijera Rusije.


Kako prenosi italijanski transfer ekspert, Fabricio Romano, Verona je veoma zadovoljna igrama mladog veziste pa je rešila da otkupi njegov ugovor.\nPoznato je da u Mančester sitiju nema mesta za neku ozbiljniju minutažu za Ilića, pa je logično da su Građani zainteresovani da ga prodaju.\nNaime, pominje se da su Italijani spremili osam miliona evra za dovođenje bivšeg fudbalera Crvene zvezde, što je suma koju bi Siti verovatno prihvatio. Pored toga, navodno je Verona poslala ponudu i Bajernu za pozajmicu mladog Džošue Zirkcea.\nDvadesetogodišnji vezista je tokom karijere nastupao za Crvenu zvezdu, Zemun, NAC Bredu, Mančester siti i Veronu. Za reprezentativni tim je debitovao u junu ove godine i od tada upisao još jedan nastup.


DEA POSLE PAKLA OKO RUKE POKAZALA ŠTA KONAČNO MOŽE DA URADI Svi su se oduševili kad su videli njen napredak! (VIDEO)\nDea Đurđević pohvalila se na društvenim mrežama šta sada može da uradi sa rukom, koja joj je svojevremeno bila otkinuta.\nDea Đurđević pomera prste na ruci\nVoditeljka je pre više od godinu dana imala tešku saobraćajnu nesreću, od koje se i dalje oporavlja. Dea je imala više od 20 operacija, a sada je pokazala da konačno može da pomera prste.\nOna je pohvalila tim sa kojim radi, a oduševljeni pratioci komentarisali su koliko su srećni zbog njenog napretka.\nDea Đurđević u "Novom jutru" ugledala svoju zamenu, pa se obratila koleginici: "Vratiću se sad na posao..."\n- Nekada su morali da me uspavljuju zbog jačine bolova, iako sam bila 24 sata na morfijumu i na svaka četiri sata sam dobijala dodatne analgetike. Sada imam kombinacije lekova koje uzimam tri puta dnevno i učim da se nosim sa bolom, jer ti lekovi samo umanjuju intenzitet bola, ne dovode do njegovog prestanka. Takođe, moj fizioterapeut Milan se raduje kada me ruka boli i kaže da je to dobar znak, da ona oživljava - govorila je voditeljka kada je pričala o paklu koji ju je zadesio, a kako Dea sada pomera prste pogledajte u videu na početku teksta.


Micotakis: Zapadni Blakan da se priključi EU 2033. godine\nTanjug 10. juna 2022. 23:29\nSOLUN – Grčki premijer Kirjakos Micotakis izjavio je u Solunu na samitu Procesa saradnje u jugoistočnoj Evropi (SEECP) da bi 2033. godina trebalo da bude rok za pristupanje svih zemalja Zapadnog Balkana Evropskoj uniji.\n„To je ambiciozan cilj za Zapadni Balkan, ali mislim da bi mogao biti realan ako se ideja proširenja vrati kao osnovna vrednost Evropske unije“, rekao je Micotakis, prenela je ANA.\nPo završetku samita SEECP, kojim je Grčka predsedavala, grčki premijer je pozvao Jugoistočnu Evropu da promoviše put mira i međunarodne zakonitosti, zajedničke bezbednosti i prosperiteta.\nTo je, kako je rekao, osnova Solunske deklaracije, koja je jednoglasno usvojena.\nOn je ponovio da je ključni prioritet integracija čitavog regiona jugoistočne Evrope, posebno Zapadnog Balkana, u Evropsku uniju, skoro 20 godina otkako je put otvoren ponovo u Solunu tokom grčkog predsedavanja 2003. godine.\nMicotakis je kazao da je došlo vreme da se krene sa odlučnim koracima ka uključivanju Zapadnog Balkana u evropsku porodicu, prepoznajući očigledno da moraju da promovišu značajne korake kako bi ih uskladili sa evropskim direktivama i da će samo tada njihovo pristupanje biti značajno, posle svega.\nDeset lidera zemalja Jugoistočne Evrope i tri ministra spoljnih poslova podržali su deklaraciju Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi (SEECP), objavljenu nakon završetka samita SEECP u Solunu.\nZemlje su se složile da sarđuju na unapređenju evropske perspektive regiona: dodatno ojačaju dijalog između EU i partnera u regionu koji nisu članovi EU i olakšaju približavanje zakonodavstva sa pravnim tekovinama EU.\nOne su se, takođe, složile da daju prioritet energetskoj bezbednosti, intenziviraju saradnju u rešavanju bezbednosnih pitanja, povećaju sinergiju i povezanost ka ekonomskom rastu, nastave da se bave posledicama kovid-19 i podstaknu razvoj „zelenog“ rasta i rešavanje klimatskih promena.


Škorina žena pisala u mladosti za Amerikanski Srbobran | 24sata\nSKRIVENI DETALJI PROŠLOSTI\nŠkorina žena pisala u mladosti za Amerikanski Srbobran\nKim Ann je kao mlada djevojka pisala za Amerikanski Srbobran, kojem je izdavač bio Srpski narodni savez, a urednik Jovan Deretić, srpski pseudopovjesničar\nŠkorina supruga Kim Ann, u mladim danima, dok se prezivala Luzaich, pisala je i surađivala s četničkim časopisom Amerikanskim Srbobranom, objavio je Index koji navodi da imaju najmanje jedan članak s njezinim potpisom. Radi se o tekstu o nastupima Balkan Dance Ensemblea, čija je ona bila članica, a imaju i fotografije nastupa na kojima se ona pojavljuje.\nNa novinarska pitanja za komentar o detaljima iz ovog teksta, kojih nema u službenim biografijama njega i njegove supruge, Škoro tokom dana nije odgovarao.\nBalkan Dance Ensemble je inače folklorna skupina koja je godinama nastupala na događajima srpskih i četničkih zavičajnih organizacija, a jedna je Srpski narodni savez iz Pittsburgha - izdavača Amerikanskog Srbobrana.\nInače, u to je vrijeme te novine uređivao Jovan Deretić, kojeg Wikipedia opisuje kao "srpskog pseudoistoričara i publicistu" i "zastupnika pseudoznanstvene teze alternativne povijesti Srba". Među tezama koje je promovirao su ona o Srbima kao 'božanskom narodu', ali i da su slavenski narodi proistekli iz srpskog, da su Srbi dobili Kosovsku bitku, da su Hrvati porijeklom avarsko pleme koje je primilo srpski jezik...


Putniković: Gasovod za veću energetsku sigurnost Srbije\nTanjug 25. decembra 2020. 16:30\nBEOGRAD – Novi gasovod kroz Srbiju, kao nastavak „Turskog toka“, obezbediće diversifikaciju pravaca snabdevanja, jer nećemo više zavisiti od pravca snabdevanja preko Ukrajine, a tranzit će biti jeftniji za 40 dolara na 1.000 kubnih metara gasa, kaže urednica portala Energija Balkana Jelica Putniković.\nOna je za Tanjug rekla da sama činjenica da više ne zavisimo od tranzita preko Ukrajine povećava energetsku sigurnost i bezbednost Srbije.\nNavela je da je izvršni direktor Bugartransgasa Vladimiri Malinov najavio da će u Srbiju, u početku, transportovati 15 miliona metara kubnih gasa dnevno.\n„Srbija u zimskom periodu troši nešto malo više od 10 miliona, što znači da ćemo imati podmirene potrebe ove zime za gasom“, kaže Putniković.\nNavela je da će moći da se transportuju i veće količine gasa kada gasovod postigne pun kapacitet i kada budu završene kompresorske stanice u Bugarskoj i Srbiji.\n„To će biti dobro za razvoj industrije i gasifikaciju cele Srbije“, rekla je Putniković i navela da u Srbiji gasifikacija nije završena južno od Save i Dunava.\nOna je rekla da bi magistralni gasovod od bugarske do mađarske granice, kao krak Turskog toka, koji ide od turske obale Crnog mora kroz Bugarsku i Srbiju, od naredne godine trebalo da bude produžen do Mađarske.\n„Mađari su već započeli nastavak gasovoda od granice sa Srbijom, a u planu je produžetak do Austrije, a moguće i do Slovačke“, kaže Putniković.\nNavela je da su nacionalni gasovodi projektovani prema pravilima EU i poštovanju lokalnog i evropskog zakonodavstva.\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je ranije danas da je probni gas već prošao kroz Turski tok u Srbiji i najavio da će zvanično puštanje u rad novog gasovoda u našoj zemlji od bugarske do mađarske granice biti 30. decembra.\nDužina magistralnog gasovoda u Srbiji je 403 kilometra od bugarske do mađarske granice, odnosno od Zaječara do Horgoša.\nGasovod „Turski tok“ je projekat ruskog „Gasproma“ i turskog „Botaša“ koji bi trebalo da obezbedi stabilno snabdevanje gasom Turske, južne i jugoistočne Evrope.\nGasovod je dug 930 kilometara sa kapacitetom od 31,5 milijardi kubnih metara gasa godišnje.\nPrvi krak prolazi kroz Tursku, dok drugi krak ide ka i Bugarskoj, Srbiji i Mađarskoj.\nSrbija i Bugarska taj deo gasovoda nazivaju „Balkanski tok“.\nKapacitet svakog kraka je 15,75 milijardi kubnih metara gasa.\nOva količina energije dovoljna je da zadovolji potrebe 15 miliona srednjih domaćinstava.\nSrbija i Izrael će više sarađivati u veterini i…\nFortenova dobila dve ponude za Ledo, obe iznad 600 mln evra\nU Nikšiću (grad u Crnoj Gori) sinoć je rođeno 10 beba. Šest su djevojčice, a četiri dječaci, odranije poznati policiji.


Zoom optika koja je svoj poslovni put započela u Banjoj Luci, nastavila je razvoj otvaranjem poslovnice u Sarajevu. U četvrtak, na adresi Mis Irbina 24 otvorena je poslovnica koja će Sarajlijama ponudite brojne brendove sunčanih i dioptrijskih naočala, besplatne korekcije dioptrije, kao i mnoge druge usluge.\n– Sve analize, svi komentari i sve ono što su naši klijenti očekivali od nas govorilo je u prilog tome da nam je potrebna poslovnica u Sarajevu. Ponosna sam na cijeli tim i zahvalna za ovakvu podršku. A mi ćemo se kontinuirano truditi da opravdamo povjerenje kupaca, istakla je Sara Trifunović, vlasnica i osnivačica Zoom optike.\nOtvaranju su prisustvovale brojne ličnosti iz javnog života Sarajeva, Berina Stambol, Aida Jahić, Alma Dautbegović Voloder, Davor Gerbus i mnogi drugi.\nProšla objava Počeo filmski festival u Cannesu: Alban Ukaj glumi u filmu koji je u zvaničnoj selekciji\nSljedeća objava U Sarajevu promovirana dječija slikovnica DOBRONOSCI


Upravo zbog industrije èelika su narasle trgovinske tenzije izmeðu Pekinga i Vašingtona i Evrope, izveštava agencija AP.\nCiljani rast od "oko 6,5 procenata", koji je najavio premijer Li Keæijang u kineskom parlamentu, malo je niži u odnosu na prošlu godinu, i ukoliko bude ostvaren biæe meðu najveæima u svetu.\nPremijer je takoðe obeæao dalji napredak u oblasti razvoja elektriènih automobila i drugih tehnologija i bolju regulaciju kineske finansijske industrije, pogoðene skandalima.\nMada su ustavne promene, koje bi omoguæile predsedniku Si ðinpingu doživotni ostanak na èelu zemlje, bacile u zasenak druge teme na sednici Nacionalnog narodnog kongresa, privrednici i ekonomisti ipak traže signale o ubrzanju reformi.\n"Biæemo odluèniji u reformama i otvaranju (tržišta)", rekao je Li u obraæanju na sveèanoj sednici paralamenta pred skoro 3.000 delegata, koji je prenosila nacionalna televizija.\nKineska privreda je prošle godine porasla za 6,9 odsto, èemu je doprineo veliki rast plasmana banaka i prodaja nekretnina, što regulatori pokušavaju da ogranièe usled zabrinutosti zbog rastuæeg duga.\nLi je obeæao da æe Peking jaèe otvoriti ekonomiju stranim investitorima kroz "potpuno otvoranje" proizvodnog sektora i širenje njihovog pristupa drugim industrijama, ali nije izložio nikakve detalje.\nKineski premijer je istovremeno, kako navodi AP, ublažio ta obeæanja istièuæi planove za dalje jaèanje državnih preduzeæa koja dominiraju u veæini kineskih industrija, ukljucujuæi energetiku, telekomunikacije i finansije.\n"Naša preduzeæa u državnom vlasništvu bi, kroz reformu i inovacije, trebalo da postanu lokomotiva visokokvalitetnog razvoja", rekao je on.\nLi je obeæao da æe biti napravljen "znaèajan napredak" u višegodišnjoj kampanji redukovanja proizvodnih kapaciteta u industriji èelika, ugalj i drugim granama u kojima ponuda prevazilazi tražnju.\nOvogodišnji cilj ukljuèuje eliminaciju 30 miliona tona proizvodnih kapaciteta u politièki osetljivoj industriji èelika, precizirao je on.\nAmerièka agencija navodi da nije poznato kako æe to uticati na godišnju kinesku proizvodnju od oko 800 miliona tona.\nPredsednik kineske vlade je poruèio takoðe da æe poboljšati nadzor nad kineskom finansijskom industrijom i da æe pojaèati kontrolu nad rastuæim dugom preduzeæa, što je meðunarodne rejting agencije navelo da smanje kreditni rejting Pekinga prošle godine.\nLi je pokušao da otkloni zabrinutost o tome da bi rast duga mogao da izazove bankarsku krizu ili da uspori ekonomski rast, iznevši ponovo uveravanja da je Peking "u potpunosti sposoban da spreèi sistemske rizike".\nAgencija AP ocenjuje da bi Peking mogao da prihvati sporiji rast, argumentujuæi to podatkom da je Li smanjio ciljani državni budžetski deficit na 2,6 odsto bruto domaæeg proizvoda sa prošlogodišnjih 3,0 odsto, što æe sniziti iznos podsticaja privredi iz javne potrošnje.


OVIH 7 RASA MAČAKA SE NAJBOLJE SLAŽU SA DECOM (FOTO) - Moj ljubimac\nNaslovnaINFOOVIH 7 RASA MAČAKA SE NAJBOLJE SLAŽU SA DECOM (FOTO)\nOVIH 7 RASA MAČAKA SE NAJBOLJE SLAŽU SA DECOM (FOTO)\nViše puta smo pisali o tome kako na decu pozitivno utiče ukoliko u životu imaju kućne ljubimce, a nekako svi uvek pomisle na psa kao najboljeg u odnosu sa bebama, ali i starijom decom. Ipak, mačke su odlične kao prvi ljubimci u životu deteta jer, za razliku od pasa, ne zahtevaju toliko pažnje i lakše je o njima se brinuti.\nIpak, postoje neke rase mačaka koje su više za „porodični život“ i bolje se slažu sa decom. Decu svakako treba učiti da životinje poštuju i da sa njima postupaju sa nežnošću.\nAbasinska mačka je jedna od najrazigranijih rasa, ali veoma lojalna i privržena. Veoma su aktivne, radoznale i mogu biti sjajno društvo za vaše dete. One su uvek zauzete i mogu vam pružiti dosta zabave i praviti vam društvo i u istraživanjima u prirodi.\nBurmanska mačka je poznata po svojoj razigranosti i veoma su prilagodljive deci. Sa njima nikada nije dosadno, a poznate su i po tome što vole da se igraju dobacivanja (poput pasa!). Njima ne smeta užurbani život, ni aktivnost koja dolazi uz druženje sa decom.\nMejn Kun je simpatična i privržena mačka koja brzo postaje član porodice. One su mogu biti veoma mirne i vrlo aktivne i prilagođavaju se atmosferi u kojoj se nalaze. Vole i pažnju i decu i prilagodljive su njihovom temperamentu.\nManks je rasa mačaka koja je poznata i po tome što nema rep, što je čini jednom od savršenih rasa za malu decu koja neće dolaziti u iskušenje da je vuku za rep. Poput burmanske mačke, vole da se igraju tako što im bacate neki predmet i one vam ga vraćaju, a nije im strano ni penjanje na visinu. One su zabavne i aktivne, pa sa njima deci neće biti dosadno.\nRagdol je jedna vrlo opuštena rasa mačaka, koja će je veoma zahvalna za dečijeg kućnog ljubimca jer je vrlo privržena i prilagodljiva dečijem temperamentu.\nSijamska mačka je definitivno za aktivnu decu i pružiće im sate zabave. Ove mačke su veoma pričljive i razigrane. Vole da se igraju sa igračkama i da istražuju sve u svojoj okolini.\nPersijske mačke moguće imaju najviše strpljenja prema bučnom decom, veoma su mrine, ali i razigrane kada to žele. Njima je potrebno ljudsko društvo, te će se povezati sa decom veoma brzo.\nPrethodni tekstŠETANJE PASA BEZ POVODCA – DA ILI NE?\nSledeći tekstPATULJASTI KUNIĆI – KAKVI SU KAO KUĆNI LJUBIMCI?\nIK InTeam - 17. маја 2022.\nUHAPŠEN MUŠKARAC IZ ZEMUNA KOJI JE UDARIO ŽENU I PSA\nIK InTeam - 4. маја 2022.\nIK InTeam - 18. априла 2022.\nIK InTeam - 16. марта 2022.\nPRESLATKI PIT OPSEDNUT PLIVANJEM U BAZENU (VIDEO)\nIK InTeam - 7. марта 2022.\nROĐENI LOPOVI – ZAŠTO MAČKE KRADU? - Kinologija on MOJA MAČKA JE LOPOV – NESVAKIDAŠNJA PORUKA KOMŠIJAMA (FOTO)\nSlavica on MACE SA NOVOG BEOGRADA TRAŽE DOM (FOTO)\nTomas on USKOČIO U HLADNU REKU KAKO BI SPASIO MAČE BAČENO SA MOSTA (VIDEO)


"Očuvanje ključnih životinjskih vrsta panonskih stepa u pograničnom području Mađarske i Srbije" - ecofeminizam\n„Očuvanje ključnih životinjskih vrsta panonskih stepa u pograničnom području Mađarske i Srbije“\nU Pokrajinskom zavodu za zaštitu prirode 27.2.2018. konferencijom otvaranja započeta je realizacija projekta „Očuvanje ključnih životinjskih vrsta panonskih stepa u pograničnom području Mađarske i Srbije“ (PANNONSTEPPES – HUSRB/1502/12/0065). Cilj ovog projekta je očuvanje dve ključne životinjske vrste koje žive na staništima panonskih stepa u blizini granice dve države putem aktivne zaštite njihovih staništa, što će značajno doprineti, postizanju povoljnog stanja preostalih fragmenata ovog staništa u obe države.\nProjekt u partnerstvu sprovode Pokrajinski zavod za zaštitu prirode kao vodeći partner, i tri partnera: Direkcija Nacionalnog parka „Kiškunšag“, Pokrajinski sekretarijat za urbanizam i zaštitu životne sredine i Lovačko udruženje „Perjanica“.\nVelika droplja spada u grupu retkih i veoma ugroženih ptica u Evropi. U Srbiji živi samo na severu Banata i ugrožena je posebno povećanim prisustvom predatora, zarastanjem i uništavanjem staništa. Podizanjem zaštitne ograde na površini od 115 hektara i upravljanjem staništima, na lokalitetu koji je najvažnije mesto gnežđenja ove vrste kod nas – u Specijalnom rezervatu prirode „Pašnjaci velike droplje“, obezbediće se povoljniji uslovi za reprodukciju i povećanje populacije velike droplje na njenom jedinom staništu u Srbiji. Sa druge strane, staništa stepske šarke u Nacionalnom parku „Kiškunšag“ će tokom ovog projekta biti revitalizovana i ponovo povezana uklanjanjem barijere koju predstavlja drvenasta i žbunasta vegetacija na površini od 22 hektara. Na taj način će biti omogućena komunikacija jedinki unutar najznačajnije populacije ove retke i strogo zaštićene vrste zmije u Panonskon niziji.\nProjekt podrazumeva i niz aktivosti na upravljanju staništem velike droplje, redukciji njenih najvažnijih predatora, kao i edukaciji korisnika prostora Reezevrata o načinima njene bolje zaštite, imajući u vidu da je brojnost ove ptice u Srbiji izuzetno niska i iznosi najviše 11 jedinki.\nProjekt PANNONSTEPPES realizuje se u periodu od 15. januara 2018. do 14. jula 2019. godine sa ukupnim budžetom od 287.039,93 evra, od čega su 243.978,93 evra donacije Evropske unije, koja ovaj projekt sufinansira putem IPA Interreg programa prekogranične saradnje Mađarska-Srbija 2014-2020.\nDirekcija Nacionalnog parka "Kiškunšag", Lovačko udruženje "Perjanica", Pokrajinski sekretarijat za urbanizam i zaštitu životne sredine, Pokrajinski zavod za zaštitu prirode, projekat, velika droplja, zaštita\n← Nova vrsta slepog miša u Srbiji\nPoložaj žena u društvu i dalje karakterišu rašireni rodni stereotipi →


Otvorena izložba fotografija "Ekološka istina 2018" FOTO - Istočne VESTI\nU Radul begovom konaku otvorena je izložba fotografija “Ekološka istina 2018” koja se može razgledati narednih 10 dana.\n“Međunarodna izložba fotografija „Ekološka istina 2018” jedna je od najznačajnijih manifestacija koje organizuje Ustanova Narodno pozorište Timočke Krajine- Centar za kulturu “Zoran Radmilović” u Zaječaru i ponosan sam što je ona deo našeg programa “, istakao je sinoć, otvarajući izložbu vd direktora ustanove “Zoran Radmilović” Vladimir Đuričić.\n“Ovogodišnja izložba obuhvata izbor nagrađenih radova od ukupno 5 hiljada koliko je pristiglo na konkurs iz celog sveta.Na jednoj strani mogu se videti fotografije na temu “Zemlja pati” na kojima je prikazano kako čovek uništava planetu,a na drugoj strani je netaknuta priroda, koja treba da posluži kao primer kako zaštititi životnu sredinu”, rekao je Milojević.\nOvo je kružna izložba, koju su pre Zaječaraca imali priliku da vide građani Sofije u Bugarskoj i Nove Gorice u Sloveniji.\nU Radul begovom konaku u Zaječaru može se razgledati narednih 10 dana.\nPrethodni članakPrijem učenika generecije, učenika nosilaca diplome “Vuk Karadžić“ Sledeći članakReli "Đerdap 2018"


Slučaj Krušika iz Valjeva: Šešelj osudio hapšenje Aleksandra Obradovića – Balkanekspresrb.rs\nLider Srpskih radikala Vojislav Šešelj izjavio je da je potrebno da se pruži objektivan i istinit odgovor na slučaj Krušika. Treba da se odgovori na pitanje da li je vojna fabrika Krušik iz Valjeva prodavala bilo kojoj privatnoj firmi svoje proizvode ispod cene proizvodnje ili ispod cene po kojoj ga prodaje Jugoimport SDPR-u.\nŠešelj navodi da je to “suštinsko pitanje i mi još nemamo odgovor na njega”.\nOcenio je da SDPR, kao javno preduzeće, mora da ima prednost prilikom trgovine naoružanjem.\nŠešelj je novinarima u Skupštini Srbija izjavio i da je skandalozno ponašanje režima povodom afere u Krušiku. Osudio je ponašanje režima posle otkrivanja nelegalnog poslovanja te firme i hapšenje Aleksandra Obradovića kao čoveka koji je alarmirao javnost.\nPo prvom Radikalu “suština problema je da je Krušik sklapao nepovoljne ugovore sa privatnom firmom, kao i to da u toj frimi postoji sukob interesa jer je otac ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanović u najmanju ruku zaposlen u toj firmi”.♦\nTagsKrušik Vojislav Šešelj


Potrebna veća transparentnost pregovora o proširenju - EU Konvent\nHome Uncategorized Potrebna veća transparentnost pregovora o proširenju\nPotrebna veća transparentnost pregovora o proširenju\n11. novembar 2014. godine\nNova Evropska komisija je zvanično počela svoj petogodišnji mandat 1. novembra. Novi kolaž komesara, koji predvodi predsednik Žan-Klod Junker (Jean-Claude Junker), rešen je da transparentnost postavi na vrh svoje agende. Komisija mora da obezbedi da se priča o transparentnosti i otvorenosti primenjuje i u pregovorima o proširenju sa zemljama kandidatima i potencijalnim kandidatima.\nEvropske integracije su glavni pokretač napora u borbi protiv korupcije u zemljama koje teže članstvu u EU. Iako je jasno stavljeno do znanja da nijedna zemlja neće pristupiti EU tokom petogodišnjeg mandata ove Komisije, perspektiva integracije je i dalje glavni podstrek institucionalizaciji reformi za borbu protiv korupcije i promenama u cilju jačanja vladavine prava i demokratije u zemljama Zapadnog Balkana.\nU slučaju Hrvatske koja je 2013. postala 28. članica EU, bilo je više pitanja u vezi sa otvorenošću tog procesa, što je otežavalo stvarno učešće javnosti i nadzor. Ustvari, civilno društvo je moralo da vrši pritisak nekoliko godina da bi vlada počela da objavljuje informacije o dokumentima u vezi sa pregovorima sa EU o kojima je raspravljala na svojim sednicama. Štaviše, ključni dokumenti Evropske komisije i Saveta, poput pozicija EU, nisu prokativno obelodanjivani, što je sprečavalo bilo kakav nezavisni nadzor.\nPregovarački okvir za Hrvatsku nije sadržavao nikakava očekivanja u pogledu transparentnosti procesa a hrvatski parlament nije razjasnio u kojoj meri civilno društvo može biti obavešteno i uključeno u proces pregovora. Rezultat toga je da je, prema mišljenju predstavnika civilnog društva, pristupanje Hrvatske postalo elitiistički proces koji je za „građane Hrvatske bio jedva razumljiv i daleko od njihove svakodnevice“.\nIako su se stvari poboljšale u obelodanjivanju dokumenata u pregovorima u slučaju Crne Gore i Srbije, i dalje postoji zabirnutost u vezi sa sveukupnom transparentnošću procesa.\nIzveštaji o skriningu, koji se sada objavljuju na sajtu Komisije, korisno su oruđe koje svim zainteresovanim stranama daje mogućnost da utvrde u čemu nacionalno zakonodavstvo nije usklađeno sa pravnom tekovinom EU. Međutim, u procesu usklađivanja zakonodavstva i politika za određene oblasti bila bi korisna veća otvorenost.\nU Srbiji, čiji pregovori sa EU su sada u intenzivnoj fazi, često se od institucija EU traži mišljenje o nacrtima zakona koji se upućuju parlamentu. Vlada ta mišljenja o predloženom zakonu zatim pominje kao pozitivna. Međutim, pošto ta mišljenja ne objavljuju ni Vlada ni EU, zainteresovane strane ne mogu da saznaju da li su predlozi o ključnim delovima antikorupcijskog zakonodavstva, na primer transparentnost vlasništva u medijima ili zaštita uzbunjivača, zaista pozitivno ocenjeni.\nCivilno društvo na terenu bi bilo bolje osposobljeno za praćenje obaveza nacionalnih vlasti kada bi EU objavljivala mišljenja koja daje o nacrtima zakona ili kada bi obavezala vlade da ih obljavljuju dok se o zakonu raspravlja sa nacionalnim akterima. Primeri dobrih praksi već postoje u regionu. Na primer, Venecijanska komisija, koja je savetodavno telo Saveta Evrope u oblasti ustavnog prava, objavljuje nacrte mišljenja o tome da li je predloženi zakon u članici (Saveta Evrope) u skladu sa demokratskim standardima.\nEU može i treba da ima centralnu ulogu u stvaranju prostora za učešće aktera koji ne predstavljaju državu u zemljama u procesu pristupanja u skriningu i praćenju proces pregovora i napretka koje vlasti ostvaruju u borbi protiv korupcije. U tom pogledu, Evropska komsija mora da objavi sve ključne dokumente u procesu pristupanja, poput izveštaja o skriningu, prevoda pravne tekovine EU i merila za otvaranje i zatvaranje poglavlja, ovi dokumenti moraju da se objavljuju na sajtovim Direktorata za proširenje i delegacija EU u datim zemljama. Takođe, Evropska komisija mora da objavljuje svoja mišljenja o određenim zakonima kao i da obezbedi odgovarajuće konsultacije sa civilnim društvom u procesu formulisanja tih mišljenja.\nProces pristupanja EU pruža istorijsku mogućnost zemljama da temeljno preurede način svog upravljanja pokretanjem i primenom važnih reformi. Transparentnost i svrsishodno učešće javnosti su neophodni da bi se obezbedilo da te reforme budu održive i kvalitetne, kao i „vlasništvo javnosti“ i poverenje u taj proces.\nAutorka: Tinatin Ninua, regionalna koordinatorka za Jugoistočnu Evropu u organizaciji Transparensi internešenal (Transparency international)\nPrevod: Maja Poznatov, EurActiv.rs


Zlatibor spreman za goste iz Crne Gore - Privrednik - Vesti i privredni adresar zapadne Srbije\nDatum kreiranja: 25.05.2018 - 18:46:40\nU sredu , 23.maja, u podgoričkom PR Centru pred velikim brojem medija I predstavnika agencija održana je prezentacija kojom su stalni I potencijalni gosti Zlatibora upoznati sa atrakcijama, sadržajima I aktivnostima koje ih očekuju na Zlatiboru u toku letnje turističke sezone.\nSamo dan kasnije letnja sezona najposećenije planine Srbije najavljena je I prezentacijom u Herceg Novom.\nNa prezentacijama je pored sadržaja I aktivnosti za letnju sezonu , najavljen I bogat program kulturnog leta, koji već početkom juna počinje zanimljivim manifestacijama I festivalima, a crnogorski mediji najviše su bili zainteresovani za informacije u vezi izgradnje zlatiborske gondola,Omladinskog centra I puštanja u rad novog hotela “Tornik”.\nNa Zlatiboru je tokom prethodne godine registrovan broj od 12 hiljada gostiju iz Crne Gore. Pošto je to samo deo gostiju koji se registruje, procene su da je ukupan broj gostiju iz Crne Gore negde oko 20 hiljada, što je preko 100 hiljada ostvarenih noćenja. Ovim brojkama crnogorski turisti čine trećinu broja stranih posetioca planine.


Blinken boravi u Danskoj na razgovorima o ekonomiji i klimi\nDržavni sekrerar SAD Entoni Blinken maše nakon izlaska iz aviona na aerodromu u Kopenhagenu, Danska, 17. marta 2021.\nAmerički državni sekretar Entoni Blinken boravi u ponedeljak u Danskoj na razgovorima o ekonomskim, bezbednosnim i klimatskim pitanjima, kao i o stalnom nastojanju administracije Bajdena da ojača veze sa saveznicima SAD.\nBlinkenov raspored uključuje sastanke sa danskom premijerkom Mete Frederiksen i kraljicom Margretom II, kao i obilazak laboratorije za kvantne materijale na Univerzitetu u Kopenhagenu.\nNakon Danske, Blinken se uputio u Reikjavik na Islandu, gde će učestvovati na ministarskom sastanku Arktičkog saveta.\nBlinken je rekao da je Kopenhagen "prva stanica na putovanju koje će fokus staviti na jačanje NATO, partnerstvo na Arktiku, suočavanje s klimatskom krizom i rešavanje drugih globalnih izazova sa kojima se suočavamo".\nNa marginama razgovora na Islandu, Blinken treba da se sastane sa ruskim ministrom spoljnih poslova Sergejem Lavrovom, što je, kako saopštava Stejt department, prilika da razgovara o izgradnji "predvidljivijeg odnosa s Rusijom" i oblastima od zajedničkog interesa.\n"Produžili smo važan Ugovor o novom START-u na pet godina odmah, ali takođe gledamo na područja u kojima se Rusija ponašala agresivno i preduzimala zlonamerne napore koje će, kako je rekao predsednik, koštati", rekao je novinarima visoki zvaničnik Stejt departmenta čije ime nije navedeno.\n"Nećemo stajati skrštenih ruku. Ne težimo eskalaciji, jednostavno, opet, tražimo predvidljiviju, stabilniju vezu. I mislim da postoje područja u kojima možemo razgovarati o tim stvarima sa ministrom spoljnih poslova Lavrovom. I mislim da postoje područja u kojima možemo razgovarati o tim stvarima sa ministrom spoljnih poslova Lavrovom."\nDržavni sekretar SAD putuje u Evropu, u Ukrajini razgovori o ruskoj agresiji\nBlinken putuje u Evropu kako bi ojačao savezništvo\nLedeni breg veći od Njujorka odvojio se od Antarktika


ZSO bez Prištine: Krik izgubljenih u pustinji ili moguća stvar - 28.12.2016, Sputnik Srbija\nZSO bez Prištine: Krik izgubljenih u pustinji ili moguća stvar\nNeformiranje ZSO može dovesti do nestabilnosti u regionu, a ne samo na Kosmetu. Jedna takva institucija ne bi mogla da funkcioniše bez Prištine, jer bi kosovske... 28.12.2016, Sputnik Srbija\n© AFP 2021 / MANOOCHER DEGHATI Protesti protiv bombardovanja Jugoslavije 1999. godine u Francuskoj\nNeformiranje ZSO može dovesti do nestabilnosti u regionu, a ne samo na Kosmetu. Jedna takva institucija ne bi mogla da funkcioniše bez Prištine, jer bi kosovske vlasti proganjale i hapsile one koji bi na takav način formirali ZSO.\nDa će Srbi bez Prištine da formiraju Zajednicu srpskih opština ukoliko to do polovine februara naredne godine ne bude uradila sama Priština, odjeknulo je kao bomba ne samo među kosovskim Albancima, nego i među Srbima na Kosmetu.\nNa poruku iz Beograda odmah je reagovala prištinska ministarka za dijalog u takozvanoj vladi Kosova Edita Tahiri, naglašavajući da Srbija nema nikakvu ulogu u formiranju Zajednice opština sa srpskom većinom na Kosovu.\n27 Decembar 2016, 11:25\n„Srpski predstavnici nemaju ovlašćenja za tako nešto. Nije Srbija ta koja imponira datume, ili koja može da vrši pritisak“, prenosi srpski portal „Kossev“.\nOna dodaje da je Briselski sporazum o Zajednici međunarodni sporazum, u isključivoj nadležnosti republike Kosovo, a sprovođenje se može očekivati onda kada potpuno bude uklonjen zid u Severnoj Mitrovici.\nDa li i kako je izvodljivo da srpski politički predstavnici sa Kosmeta oforme ZSO mimo Prištine i kako bi ona u tom slučaju funkcionisala?\nMomčilo Trajković, potpredsednik Srpskog nacionalnog foruma na Kosovu i Metohiji, misli da je takva odluka od strane Srba pre svega zakasnila, jer su „preduboku ušli u kosovske institucije“.\n„Danas jedna takva institucija ne bi mogla da funkcioniše bez Prištine, jer bi kosovske vlasti proganjale i hapsile one koji bi na takav način formirali ZSO, osim kao bi ona bila sa sedištem na severu Kosova i ako bi se tamo sastajala, ali pod uslovima da to međunarodna zajednica toleriše“, kaže on.\nTu poslednju mogućnost Trajković je, međutim, odmah odbacio, jer smatra da se Priština ne bi ovako ponašala da joj upravo međunarodna zajednica to ne omogućava.\n27 Decembar 2016, 14:47\n„Dakle, smatram da je veoma nerealno da se to desi. Mi smo predlagali tako nešto još pre izbora i pre nego što su Srbi ušli u institucije kosovskog sistema. Čak smo i tada definisali i kompletnu dokumentaciju od statuta pa nadalje, ali Beograd tada nije hteo da čuje za tako nešto“, naglašava on.\nOn kaže da čak i ako se desi da Srbi ipak samostalno formiraju ZSO, ona ne bi mogla ništa praktično da radi.\n„Koja bi bila njena uloga? Ako ne rade lokalne srpske institucije koje se već nalaze na Kosovu i ako one ne mogu da sprovedu nijednu odluku ili srpski zakon na teritorijama na kojima postoje, onda se postavlja pitanje kako bi tako formirana ZSO delovala? Ja mislim da je to više nemoć onih koji učestvuju u svemu ovome i ’krik izgubljenih u pustinji‘, nego što je realno da tako nešto oforme i da to funkcioniše“, mišljenja je Trajković.\nOn kaže da je zatečen takvom najavom, a čini mu se da i srpski premijer nije baš oduševljen tom idejom.\n24 Oktobar 2016, 15:17\nTrajković kaže da je Beograd obmanut, jer Priština nije ispunila nijednu obavezu iz Briselskog sporazuma, za razliku od Beograda.\n„Može da se desi i da ovakva jedna najava možda može da ubrza proces formiranja formiranje ZSO, ali tamo gde treba da se formira po Briselskom sporazumu. U tom smislu bi ovakva najava imala rezultate i na neki način bila i prihvatljiva“, smatra Trajković.\nMilovan Drecun, predsednik Odbora za Kosovo i Metohiju u Skupštini Srbije, kaže za Sputnjik da prvo treba sačekati da se vidi da li će Priština nešto preduzeti u međuvremenu.\n„U svakom slučaju ta zajednica, kako god da se formira, biće u okviru onoga što je dogovoreno Briselskim sporazumom, i bez obzira na koji se način formira, ona će funkcionisati. Za Prištinu bi bio veliki politički rizik i šteta da ZSO formiraju sami Srbi, bez ispunjavanja obaveza koje je preuzela na sebe u pregovorima u Briselu“, kaže on.\nOn naglašava da je sada Priština na potezu, ali i Brisel i Vašington.\n„Tek posle toga možemo da razgovaramo na tu temu da li će i kako ZSO funkcionisati“, kaže Drecun.\nDrecun podseća da je finansiranje ZSO zamišljen na nekoliko načina, ali da je ključni deo onaj koji se odnosi na Beograd. On takođe dodaje da je moguće i finansiranje iz lokalnih samouprava koje će učestvovati u radu Zajednice i koje će formirati tu zajednicu iz svog budžeta.\nDrecun kaže da je Priština ušla u fazu potpune destrukcije kad je u pitanju formiranje ZSO i da je moguće da će uslediti još ucena iz Prištine. On se osvrnu na zid–ogradu koja je postavljena na severu Kosmeta uz most na Ibru, a koju Priština ističe kao nešto što se „isprečilo“ na putu ka formiranju ZSO.\n„Očekujemo da će uskoro Priština postaviti zahtev da sa Trga Nikole Pašića uklonimo Pašićev spomenik kako bi ZSO bila formirana!“, kaže ironično Drecun i nastavlja:\n„To što Priština ističe ne treba ni da nas zanima, jer u Briselskom sporazumu nema nikakvih uslova za formiranje ZSO. Predviđene su njene nadležnosti, struktura i metodologija formiranja, dinamika i koraci koji treba da budu preduzeti. Priština od toga nije ništa uradila i umesto da uradi ono što je do nje da bi se ZSO formirala, ona postavlja neke bezvezne uslove, što pokazuje da nema nameru da ključni deo Briselskog sporazuma realizuje.“\nDrecun dodaje i da će se zbog toga Priština najverovatnije morati da suoči sa odgovornošću. jer ako nema ZSO, onda nema ni Briselskih sporazuma ni normalizacije odnosa, što nas vodi u situaciju bez perspektive, koja može da destabilizuje ceo region.\nGoran Rakić, gradonačelnik Severne Mitrovice, za Sputnjik je objasnio kako bi tehnički izgledala ZSO koju bi formirali Srbi mimo Prištine, ali i zašto je Tahirijeva „uzrujana“ zbog takozvanog zida.\n„Mi ne tražimo ništa više od onoga što je dogovoreno i potpisano u Briselu. Često može da se čuje, posebno od Edite Tahiri, da će ZSO biti nevladina organizacija i ako je to tako zašto se onda protivi njenom formiranju“, pita se Rakić.\nZSO, kaže on, imaće svoja široka ovlašćenja koja će raditi u interesu Srba.\n„I što se tiče bezbednosti, ekonomske saradnje, prostornog planiranja, prosvete i zdravstva. Ona nisu uperena protiv bilo koje druge zajednice i očekujemo podršku Srbije ukoliko međunarodna zajednica ne pritisne Prištinu da ispuni svoj deo obaveze i formira ZSO što pre“, kaže on.\nRakić je dodao i da će se EU dati vremena do Sretenja (15. februar) da natera Prištinu da ispuni svoje obaveze potpisane u Briselu.\n„Ukoliko Priština do tada ništa ne uradi mi smo spremni za formiranje ZSO“, rekao je on.\nOn je komentarišući famozni zid, koji je trn u oku Prištini, objasnio da je u pitanju obična potpora za pešačku zonu, a ne nešto drugo.\n„To ni sada nije zid, već potpora za nivelisanje pešačke zone sa amfiteatrom i ja molim sve da budu strpljivi da vide kako će to izgledati kad bude završeno i onda će sve biti jasno. Prištinu bih zamolio da ne diže tenzije i ne raspiruje mržnju pričama o nekakvom zidu“, zaključio je Rakić.


Amerika uvela sankcije beloruskim specijalnim snagama - 23.12.2020, Sputnik Srbija\nAmerika je uvela nove sankcije Belorusiji, a na listi su se našle četiri bezbednosne strukture i jedno fizičko lice, navodi se na sajtu američkog Ministarstva... 23.12.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, amerika, belorusija\n17:07 23.12.2020 (Osveženo: 18:41 23.12.2020)\nAmerika je uvela nove sankcije Belorusiji, a na listi su se našle četiri bezbednosne strukture i jedno fizičko lice, navodi se na sajtu američkog Ministarstva finansija. Istovremeno, Stejt department je saopštio da uvodi vizna ograničenja za 39 osoba koje su umešane u „podrivanje beloruske demokratije“.\nOgraničenja su uvedena Centralnoj izbornoj komisiji Belorusije, zameniku ministra unutrašnjih poslova Genadiju Kazakeviču, specijalnoj jedinici KGB Belorusije „Alfa“, glavnoj upravi unutrašnjih poslova Minskog gradskog izvršnog odbora i Minskom specijalnom policijskom odredu.\nAmerika optužuje CIK Belorusije da je pod rukovodstvom Lidije Ermošine, njenog zamenika Vadima Ipatova i sekretarke Elee Dmuhajlo, protiv kojih su takođe uvedene sankcije, „upravljala fiktivnim predsedničkim izborima 9. avgusta“.\nKako se navodi u saopštenju, sankcije protiv Kazakeviča i bezbednosnih struktura uvode se zbog umešanosti u suzbijanje protesta nakon izbora.\nPodsetimo, Sjedinjene Američke Države uvele su sankcije protiv Belorusije u oktobru. Sankcioni spisak obuhvata osam beloruskih zvaničnika. Među njima su ministar unutrašnjih poslova Jurij Karajev, njegov zamenik Jurij Nazarenko, sekretar Centralne izborne komisije Belorusije Jelena Duhajlo i drugi.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Smjena Kadije neće uticati na integracije / print=true\nĐUKANOVIĆ KRITIČARIMA 13. 06. 2018. 15:36 >> 22:23 21\nSmjena Kadije neće uticati na integracije\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović kazao je da smjena direktorice RTCG Andrijane Kadije neće uticati na dalji put Crne Gore ka Evropskoj uniji.\nUpitan da li će komentari sa međunarodnih adresa koji su stigli nakon smjene Kadije uticati na dalji put Crne Gore ka EU, Đukanović je saopštio da je Crna Gora imala dosta kritičara, koji smatraju da se neki zvaničnici miješaju u unutrašnja pitanja Crne Gore.\nTo je izjavio novinarima nakon svečane akademije kompanije Plantaže, povodom 55 godina postojanja.\nPredsjednik je ubijeđen da Crna Gora može da ostvari svoj cilj.\n"A to je da dostigne evropski kvalitet života - i kao članica EU, i ukoliko se kojim slučajem dogodi da usljed kontroverzi kojima danas prisustvujemo, EU odluči da uspori ili čak potpuno zaustavi proces ujedinjenja Evrope, mi moramo biti spremni i za jednu i za drugu soluciju", kazao je Đukanović.\nPoziv opoziciji da se vrati u Skupštinu\nGovoreći o saradnji sa opozicijom, Đukanović je rekao da je uvijek otvoren da čuje koji su još to konkretni koraci koje bi vlast trebalo da preduzmemo da opozicija bude u parlamentu.\nĐukanović je rekao da je opozicija sama promovisala, kao svoj cilj nakon neuspjeha na parlamentarnim izborima 2016. godine, da blokadom državnih institucija skrati mandat i dovede do prijevremenih parlamentarnih izbora.\n„To nije interes onih koji su na tim izborima pobijedili regularno. U otežanim, neravnopravnim, nepravednim uslovima izloženi brutalnom pritisku sa jedne od ključnih međunarodnih adresa“, kazao je Đukanović.\nOn je rekao da vlast nakon što je pobijedila na izborima želi da realizuje one razvijene projekte koje su obećali građanima.\nĐukanović je saopštio da nema dana da on, premijer, i predsjednik Parlamenta ne upute poziv opoziciji da se vrati u Skupštinu.\nKomentarišući Predlog zakona o predsjedniku i komentare da njima dio moći izmješta u njegovu korist, Đukanović je rekao smatram da je jasno da te komentare daju oni koji zakon nijesu vidjeli zakon.\n„To je zakon koji definiše prava bivšeg predsjednika jer se njime niti pretenduje niti može dati novo ovlaštenje aktuelnom predsjedniku, mimo onog koje mu daje Ustav“, kazao je Đukanović.\nOn je ukazao da su neki komentari, kako je vrlo opasna tendencija da se formira služba predsjednika koju će voditi generalni sektetar.\n„To je kao da primijetite kako je opasna tendencija po stabilnost države to što postoji šef računovodstva u komunalnom preduzeću u Podgorici. To je služba koja treba da opsluži nosioca javne funkcije u onomo što su njeogove admnistrativne obaveze“, rekao je Đukanović.\nOn smatra da je taj zakon bio potreban Crnoj Gori da bi na civlizovan naćin uredio jednu pitanje koje su druge odavno uredili.\nDogovor Atine i Skoplja oko imena Makedonije dobra je vijest za region i Evropu, ocijenio je crnogorski predsjednik.\nOn je čestitao predstavnicima Makedonije i Grčke postizanje dogovora.\n"Nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma ostala su tri otvorena pitanja u našem regionu, a jedno od njih je i pitanje Makedonije, odnosno blokada te države na putu evropske i evrotalantske integracije", naveo je Đukanović.\n"Svi treba da budemo radosni jer smo trećinu problema skinuli sa dnevnog reda, jednu od krucijalnih tačaka od kojih zavisi stabilnost i samim tim evropska perspektiva regiona", rekao je Đukanović novinarima nakon svečane akademije povodom proslave jubileja 55 godina postojanja Plantaža.\nMilo Đukanović RTCG Andrijana Kadija


Privreda - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: O Kragujevcu Ekonomija Privreda\nAl Abar predstavio Vučiću „Beograd na vodi“\nPrvi potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić prisustvovao je danas prezentaciji projekta Beograd na vodi koji mu je predstavio Muhamed Al Abar, direktor novoosnovane kompanije „Eagle Hills“.\nPočele pripreme sindikalaca za štrajk\nU Kragujevcu je danas počela trodnevna kampanja, kao deo priprema Samostalnog sindikata i UGS „Nezavisnost“ za štrajk upozorenja najavljen za 23. januar.\nSindikalci uručili zahteve i najavili protest\nNa jučerašnjem sastanku predstavnika sindikalnih organizacija granskih sindikata, Samostalnog sindikata metalaca Srbije i Granskog sindikata industrije, energetike i rudarstva ‘’Nezavisnost’’, jednoglasno dogovoren veliki protest metalaca.\nKostić dao ponudu za 100% AIK banke\nKompanija Sunoko objavila je nameru da preuzme stopostotno vlasništvo nad AIK bankom, tj. da preuzme preostale akcije u toj banci.\nKBM banka po evropskim standardima\nNovootvorena Poslovnica kragujevačke KBM banke opremljena je po evropskim standardima poslovanja i Grupe Nova KBM.\nFijat oživljava “alfu” – „lanča“ samo u Italiji\nItalijanski proizvođač automobila “Fijat” planira da oživi svoj brend “alfa romeo”, nakon spajanja sa američkim “Krajslerom”, izjavio je Serđo Markjone, izvršni direktor “Fijata”.\nFAS najveći izvoznik – račanska „Jura“ blizu\nMereno povećanjem izvoza i smanjenjem spoljnotrgovinskog deficita, prošla godina je za srpsku ekonomiju bila rekordna.\nBečlije jedu Saher torte iz Kragujevca\nPreduzeće „Peta gama“ iz Kragujevca proizvodi najkvalitetnije torte koje su namenjene isključivo tržištu Evropske Unije. Najpoznatija je čuvena Saher torta.\nMediji iz EU: Kinezi osvajaju Evropu preko Srbije\n"Zastavu oružje" napustilo 320 radnika\nU "Zastavi oružju" uoči Nove godine okončana je realizacija poslednjeg socijalnog programa za radnike te fabrike, čija primena je praćena odlaganjima, nesporazumima, pa i privremenim povratkom prekobrojnih oružara na svoja radna mesta.


Neće biti povećanja PDV-a u naredne dve godine – ICR\n29. juna 2010. 12. jula 2010. sasha\nPredsednik G17 plus Mlađan Dinkić izjavio je 27. juna 2010. godine na sednici Glavnog odbora stranke u Subotici da u naredne dve godine neće biti povećanja PDV-a, da poslanici G17 plus neće glasati za vreme trajanja skupštinskog mandata za tu meru i naglasio da je nacionalni cilj Srbije borba za zapošljavanje.\n– G17 plus ne podržava povećanje PDV-a u ovom trenutku, zato što bi to bilo štetno za Srbiju i pogodilo bi najslabije- rekao je Dinkić i dodao da će se nakon dve godine, kada dođe nova vlada, videti „kako stoji ekonomija“.\nPrema njegovim rečima, sve mere koje se budu realizovale i predlagale moraju biti usmerene ka ostvarenju zapošljavanja, „mora se smanjiti birokratija, a investitore treba stimulisati tako što će se pitati šta im treba, a ne postavljati im uslove“.\nOn je ocenio da je dobra ideja da se smanje porezi na plate, ali i da je pitanje kada će biti moguće to sprovesti.\nIzjava za medije – Mađarska-Srbija IPA prekogranični program


IOM: U 2016. na Mediteranu stradalo 4.636 migranata – Global ANALITIKA\nMeđunarodna organizacija za migrante (IOM) saopštila je da u 2016. u pokušaju da pređu Mediteran i domognu se evropskog tla stradalo 4. 636 migranata, što je za 1.000 više nego u cijeloj prošloj, 2015. godini.\n“Ovo je zaista velika nesreća pred našim očima” rekao je glasnogovornik IOM-a Leonad Doyle novinarima u Ženevi u petak, prenosi RSE.\n“Gledamo veoma tragične scene kako gumeni čamci završavaju ispod vode usred zime na Sredozemnom moru” kaže Doyle.\nMigranti, uglavnom sa Zapada Afrike, pokušavaju preko mora iz Libije, najčešće u gumenim čamcima da se domognu italijanskih ostrva i Evrope, gdje ih čeka veoma mala nada da će im biti odobren azil, kaže predstavnik IOM-a.\nPredsjednik italijanske jedinice Ljekara bez granica (MSF) saopštio je 18. novembra da je samo taj dan šest migranata umrlo, a još stotinu se vode kao nestali i plaši se da su stradali, kada se njihov gumeni čamac prevrnuo u moru i potonuo.\nTagsIOM Migrantska kriza Zrtve


NBS zadržala procenu rasta BDP-a na 3,5 odsto\n► NBS zadržala procenu rasta BDP-a na 3,5 odsto\n15.05.2019 | 11:08h ► 13:15h Beograd\nNarodna banka Srbije (NBS) danas je saopštila da ostaje pri proceni da će ovogodišnji rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) Srbije biti 3,5 odsto, a da će inflacija i u naredne dve godine ostati niska i stabilna, odnosno u ciljanim granicama.\nGuverner NBS Jorgovanka Tabaković je na predstavljanju izveštaja o inflaciji kazala da će monetarna politika i dalje biti predvidiva i dosledna u održavanju niske i stabilne inflacije u sređem roku.\n"Ključan doprinos rastu BDP dale su investicije koje su u prvom tromesečju povećane za 7,4 odsto i to privatne za osam odsto, a državne za 4,7 odsto", rekla je Tabaković.\n"Prognoza rasta zemalja iz zone evra, najvažnijih trgovinskih partnera Srbije korigovana je ove godine naniže, ali je rast u prvom tromesečju ubrzan na 0,4 odsto, nakon 0,2 i 0,1 odsto", rekao je Jakovljević.\nNeizvesnost budućih kretanja u međunarodnom okruženju, prema njegovim rečima, odnosi se i na kretanje svetske cene nafte koja je od početka godine povećana oko 30 odsto i barel košta oko 70 dolara, a očekuju se i znatnije promene cena primarnih poljoprivrednih proizvoda.\nNa pitanje koliko bi trebalo da iznosi rast BDP do kraja godine da bi se postigla prognoza od 3,5 odsto za ovu godinu zamenik direktora Sektora za ekonomska istraživanja i statistiku Milan Trajković rekao je da se očekuje da rast BDP u drugom tromesečju iznosi od tri do 3,5 odsto, a u trećem i četvrtom od četiri do 4,5 odsto.\n"NBS je prognozirala da će rast BDP u prvom kvartalu biti od 1,5 do 1,8 odsto, a bio je 2,3 odsto i to nas je pozitivno iznenadilo, a posledica je rasta investicija, prerađivačke industrije, proizvodnje Elektroprivrede Srbije i građevinarstva", rekao je Trajković.


Objavljeno četvrtak, 09 april 2020 16:02\nSloboda kretanja unutar, ka i iz Šengen zone je suspendovana, ali ne kao rezultat koordinisane intervencije EU. Mnoge evropske vlade su samostalno odlučile da zatvore svoje nacionalne granice još pre nego što je Evropska komisija 17. marta zatvorila spoljašnje granice svoga bloka prema ostatku sveta, sprečavajuči ulazak čak i iz drugih pripadnica Šengena.\nČeška Republika je još 13. marta najavila da će zatvoriti svoje granice, i u momentu pisanja ovog teksta je 21 od 26 pripadnica Šengena zatvorila svoje granice, uključujući Nemačku, Italiju i Francusku. Ovo je u potpunosti bez presadana. Čak i na vrhuncu migrantske krize iz 2015, zabrane putovanja u okviru Šengena su bile retke i vrlo kratkoročne.\nTežini ove situacije, koja je efektivno poništila slobodu kretanja ljudi, umanjuje se značaj pozivanjem na to da se radi o privremenoj, hitnoj meri, ali treba se podsetiti reči Žon-Klod Junkera, koji je kao evropski komesar usred migrantske krize izjavio sledeće:\n„Manje Šengena znači manja zaposlenost, manje ekonomskog rasta. Bez Šengena, bez slobodnog kretanja radnika, bez slobode građana Evrope da putuju, evro nema smisla.“\nNikakav datum nije zadat za ponovno otvaranje nacionalnih granica i Evropska komisija nema veliku težinu glasa u vezi toga. Može samo da iznese svoje mišljenje na mere preduzete od strane nacionalnih vlada. To znači da sudbina slobodnog kretanja ljudi kroz Evropu, i sa njime evra i jedinstvenog tržišta, leži u rukama 26 nacionalnih vlada koje sve žure da osiguraju sopstvene interese pod konstantnim pritiskom nacionalističkih i protekcionističkih tendencija u okviru sopstvenih granica.\nS obzirom na projektovanu dužinu pandemije i užasne efekte koja ona već ima, šanse za ubrzan i sređen povratak u status quo ante deluju sićušno. Sve što bi bilo potrebno je da mala grupa odmetnika odbije povratak potpune slobode kretanja sa ostatkom bloka i Šengen više ne bi postojao. Ovo samo po sebi bi predstavljalo egzistencijalnu opasnost za EU.\nFoto: Flickr Freedom House\nSloboda kretanja ljudi nije jedina od čuvene „četiri slobode“ koje su ugrožene dolaskom koronavirusa. Možda je čak i značajniji prekid slobode kretanja robe. Nekoliko država članica postavile su zabranu na izvoz medicinskih zaliha, a je Nemačka otišla toliko daleko da blokira izvoz medicinskih maski, što je izazvalo protest ostalih država članica.\nSlobodna trgovina je ekonomski temelj Evropske unije. Bez nje ne postoji jedinstveno tržište. Ovakvo očigledno ograničavanje slobodne trgovine od strane najmoćnije ekonomije u Evropi je slikovita indikacija dubine ove krize. Ovo će takođe voditi ka daljim protekcionističkim merama u celom trgovinskom bloku, jer manje države će težiti da zaštite sopstvene interese.\nNeko bi se zapitao da li Evropska unija uopšte više postoji, budući da su njeni fundamentalni principi efektivno ukinuti, ali to bi promašilo suštinu vitalnog dela prirode EU. U stvarnosti, EU ne čine njena pravila, koja se lako krive i krše od strane velikih igrača kad im se hoće. Ne čine je čak ni njene institucije. U krajnjoj liniji, EU je jednostavno dogovor između sila Evrope da neka vrsta unije najbolje služi njihovim interesima, ali suočen sa krizom ovolikih razmera i ovolikog intenziteta, ovaj dogovor je već krenuo opasno slabiti.\nRastući konflikt u okviru EU uspaničio je dalekovidnije predstavnike evropskog kapitalizma, koji iznose pozive na „jedinstvo“ i „solidarnost“ u bloku. Redakcija Fajnenšl tajmsa je čak napravila objavu, pozivajući evropske lidere da „govore i delaju jednim glasom“, objašnjavajući da „bez saradnje i podele tereta, principi sve bliskije unije nemaju smisla.“\nKako stvari stoje, evropska „solidarnost“ je za vreme krize još manje dostupna nego respiratori i medicinske maske, i to ne po prvi put, kao što su Italijani nedavno otkrili. Do sada, Italija je najgore pogođena koronavirusom, sa preko 5.000 potvrđenih smrtnih slučajeva zbog bolesti dosad [podatak u vreme pisanja ovog teksta; broj se u međuvremenu popeo na preko 17.000]. Boreći se da održe preopterećeni zdravstveni sistem, italijanske vlasti apelovale su još u februaru na ostatak EU za medicinsku opremu. Ni jedna jedina evropska država se nije odazvala. Kome trebaju neprijatelji kada imaš ovakve prijatelje?\nNa kraju, nisu Nemačka ili Francuska uletele u pomoć, nego Kina, šaljući avion pun medicinskih eksperata i sa 31 tonom zaliha, ukljujući zaštitnu opremu – upravo ono što je Nemačka zadržala na granici. Sposobnost Kine da interveniše na ovakav način demonstrira ne samo sramotan pad evropskog kapitalizma, nego i rastuću podelu u okviru unije između bogatijih severnih država i država kao što je Italija, koja se sve više približava Kini.\nItalija nije jedina evropska zemlja koja se okreće Kini za vreme ove krize. Srpski predsednik, čija je država u pregovorima za ulazak u EU od 2009, nedavno je dao zapanjujuću izjavu, osuđujući Evropu za odbijanje izvoza medicinske opreme i govoreći da „Evropska solidarnost ne postoji. To je bila bajka na papiru. Ja sam danas uputio posebno pismo, jer mnogo toga očekujemo i najveće nade polažemo u jedine koji mogu da nam pomognu u ovoj teškoj situaciji, a to je Narodna Republika Kina.“ [Vučićeva retorika se donekle promenila od pisanja originalnog teksta]\nOvo je samo početak krize. Kako se strašna italijanska situacija bude ponavljala po celom kontinentu, centrifugalne sile u srcu evropskog projekta će vući u smeru cepanja. Čak i sada, ne može se u potpunosti isključiti da će pod ekstremnim pritiskom događaja EU napuknuti, ali vladari Evrope, konkretno francuski i nemački kapitalisti, će dati sve od sebe da to spreče. Ono što ne mogu da spreče jeste nadolazeća recesija, koja će povući evropsku ekonomiju i evro za sobom.\nKako se virus širio, globalna ekonomska aktivost je prestala. Distribucija je ometena i potražnja se urušila usled uvođenja socijalnog distanciranja u sve više zemalja kao mere borbe protiv virusa.\nEvropa pada u duboku recesiju. Evropski kupovinski indeks menadžera (PMI), koji prati stanje na tržištu, je ovog meseca spao na najniži nivo od kad je uveden 1998. Goldman Saks je procenio da će se evropska ekonomija smanjiti za zapanjujućih 11 posto u sledećem tromesečju.\nSuočene sa ekonomskim kolapsom, države su napravile ogromne kensijanske stimulativne pakete, nadajući se barem olakšavanju najgorih efekata krize. Francuska je najavila „spasonosni paket“ od 45 milijardi evra, dok Italija planira da poveća svoju javnu potrošnju za 25 milijardi evra. Čak i uobičajeno ultraštedljiva nemačka vlada je najavila 150 milijardi novih pozajmica, ne bi li se izborila sa krizom.\nKombinacija ubrzanog povećanja javne potrošnje sa padom BDP-a i poreskih prihoda imaće ogroman uticaj na finansije država već natovarenih dugovima. Jedna procena Kepitol ekonomiksa predviđa da će se budžetski deficiti povećati za 10-15 odsto u celom regionu, povećavajući strah od ponavljanja dužničke krize Evrozone iz 2009, koja je umalo rezultovala izlaskom Grčke iz nje.\nOvog puta međutim u centru krize nije Grčka, već Italija koja je treća najveća ekonomija Evrozone i članica-osnivač EU. Italijanski prinosi od obveznica počeli su da rastu u ranom martu. Ako ostanu bez nadzora, ovo može dovesti do toga da Italiji bude preskupo da pozajmljuje novac kako plaćala kamate za postojeći javni dug od 2,06 biliona evra, a kamoli da pozajmi još.\nImajući u vidu ovu katastrofalnu mogućnost, Evropska centralna banka (ECB) je najavila „bazuka“ program otkupa obveznica u iznosu od 750 milijardi evra, osmišljen da smanji cenu pozajmljivanja za članice u krizi i stabilizuje zajedničku valutu. Predsednica ECB, Kristin Lagard, u dramatičnom obrtaju svoje doskorašnje agresivne pozicije, je najavila da „ne postoji granica našoj posvećenosti evru.” Nikakva količina stimulusa ECB, koliko god ona neograničeno delovala, neće biti dovoljna da spase evro od predstojeće krize.\nNi jedan od dubokih problema razotkrivenih za vreme krize 2009. nisu razrešeni ni posle skoro decenije „oporavka“. Štaviše, većina evropskih zemalja je opterećena sa više duga nego ikad. Italijanski javni dug je 2009. iznosio 116,6 odsto BDP-a, dok je 2018. iznosio 134,8 odsto. Procenjuje se da ova kriza može dodati još 20 do 50 procenata italijanskom odnosu duga i BDP-a, što bi je dovelo do grčkih nivoa neodrživosti.\nOvo se odnosi samo na javni dug. Korporativni dug je eksplodirao od 2009, jer su se kompanije navukle na jeftine kredite iskorišćene da izvuku Evrozonu iz poslednje krize. U krajnjoj liniji, kupovina dodatnog duga, na čemu se zapravo zasniva program ECB, može idealno samo da odloži dublju krizu, ali ne da je spreči u potpunosti.\nDalje, nadolazeća svetska recesija će verovatno pogoditi Evropu još jače nego 2008/09. Nemačka, daleko najjača ekonomija Evrope, izašla je relativno netaknuta iz poslednje krize, zahvaljujući svojoj moćnoj izvoznoj ekonomiji. Sada se ta snaga pretvorila u svoju suprotnost, jer je proizvodnja opadala mesecima pre nego što je epidemija koronavirusa uopšte počela.\nUsred najdublje krize još od Drugog svetskog rada, tvrdoglava nemačka vladajuća klasa neće biti voljna da sprovodi beskonačna produženja jeftinog kredita slabijim južnijim ekonomijama. Kao i 2009, nemački i ostali severni kapitalisti će se žaliti što moraju da otplate dugove „lenjih“ Italijana, Grka, Portugalaca itd. Štaviše, ovaj zloćudni hor biće sada još glasniji, budući da su nemački demohrišćani u krizi i pod pritiskom nacionalističke Alternative za Nemačku (AfD).\nKao i bilo koja druga evropska institucija, Evrozona je efektivno suspendovala svoja pravila, dopuštajući „maksimalnu fleksibilnost“ u okviru svojih budžetskih pravila kako bi se članice obračunale sa koronavirusom. Ovo je doduše samo privremena mera. Od italijanskih radnika će se u bliskoj bubućnosti očekivati da plate za volšebnu „velikodušnost“ koju su im bankari pokazali za vreme krize.\nDa bi spustila svoj budžetski deficit na očekivanih 3 odsto, italijanska vlada će morati sprovesti dalje rezove u javnom sektoru i napade na uslove rada dok se populacija još oporavlja od koronavirusa. Rezultat toga će biti društveno-politička kriza koja može dovesti do kraja Evrozone.\nItalijanska anketa, sprovedena 12. i 13. marta, izvestila je da više od dve trećine Italijana sada misli da je pripadanje EU „nepovoljno“, naspram 47 odsto u novembru 2018. „Itegzit“ će biti skoro pa neizbežan ako italijanski radnici, napušteni u momentu kada im je najviše trebalo, budu prisiljeni da plate račun za krizu,. To bi bio kraj EU kakvu poznajemo.\nZa socijalističku Evropu\nČinjenica da sve ove krize se dešavaju u isto vreme nije slučajna nuspojava koronavirusa. Kada je uzmemo kao celinu, ova kriza razotkriva gomilu protivrečnosti implicitnih u evropskom projektu. Ono čemu svedočimo je nova, akutna faza u raspadanju EU, koji se pripremao godinama.\nNasuprot predrasudama liberala, ujedinjenje Evrope na kapitalističkoj osnovi nije niti moguće, niti progresivno. Za vreme krize, neizbežno je da će svaka kapitalistička nacionalna država nastojati da zaštiti sopstvene interese na račun drugih. Danas to vidimo u kompletnoj farsi evropskog „jedinstva “ kada se suočava sa humanitarnom i ekonomskom krizom koja će koštati stotine hiljada mrtvih i uništiti milione života.\nBudućnost čovečanstva zahteva da nađemo alternativu ovoj noćnoj mori. Kada bi proizvodnja i distribucija bili planirani na racionalnoj i demokratskoj bazi, resursi i tehnologija Evrope bi odmah mogli biti mobilisani za rešavanje zdravstvene krize i obezbeđivanje pristojnog života svom narodu i ostatku sveta. Pod kapitalizmom, ovo nije moguće ni u jednoj državi, a nezamislivo je na internacionalnom nivou.\nPod vladavinom bankara, Evropa je odvedena u propast. Sada je vreme za Sjedinjene Socijalističke Države Evrope.


Ivan Jakovčić biografija | Biografija\nVrlo brzo nakon završetka fakulteta počeo je raditi i to ponajprije na poslovima koji su bili vezani uz izvoz i marketing u pazinskoj firmi “Pazinka” nakon čega se počeo baviti privatnim poduzetništvom u Austriji te u Hrvatskoj. Kao što smo ranije naveli, početkom devedesetih godina počinje rasti njegova politička karijera.\nU politiku ulazi 1991. godine i to nakon trenutka kada je izabran za predsjednika IDS-a. Otada je neprekidno na čelu te stranke, a posljednji put je potvrđeno 14. veljače aklamacijom kada mu počinje teći i šesti mandat na čelu stranke. Svojim ulaskom u politku uspio je ući i u sabor kada je za saborskog zastupnika bio biran 1992., te 1995. i 2000.\nOd njegovih drugih funkcija treba izdvojiti kako je od 2003. do 2007. bio zamjenik predsjednika Skupštine Europskih integracija te član savjetodavnog odbora Instituta regija Europe. Kao što možemo vidjeti iz svega priloženog radi se o jednom itekako sposobnom čovjeku, koji je podjednako svoje sposobnosti pokazao u politici i na drugim poljima.


Da li je upravo napravljen najozbiljniji korak ka FORMIRANJU EVROPSKE VOJSKE\n"Evropa više ne može da poveri svoju bezbednost samo Sjedinjenim Državama", rekao je francuski predsednik Emanuel Makron juče na godišnjem obraćanju ambasadorima u Parizu i dodao da Evropljani sami treba da preuzmu odgovornost. Da li su ove reči najava ili korak bliže osnivanju zajedničke evropske vojske?\n- Na Evropljanima je da preuzmu odgovornost i garantuju evropsku bezbednost, a samim tim i suverenitet EU - rekao je Makron juče na godišnjem obraćanju ambasadorima u Parizu.\nIako nije direktno govorio o evropskoj vojsci, u prvim ocenama njegovog nastupa većina svetskih agencija ocenila je da su njegove reči korak bliže osnivanju zajedničkog sistema obrane Starog kontinenta, o čemu je Makron i ranije govorio i za šta se otvoreno zalaže.\nOvog puta, predsednik Francuske dodao je da bi, pored zemalja EU, i Rusija mogla da ima svoju ulogu u tom projektu, naglasivši da je uslov za to da se postigne napredak u razgovorima o Ukrajini i Siriji.\nMakron: Bezbednost EU više ne sme da zavisi od AMERIKE\nPredsednik Francuske Emanuel Makron rekao je danas u Parizu da bezbednost Evropske unije više ne sme da zavisi od SAD. - Evropa više ne može da poveri svoju bezbednost samo Sjedinjenim Državama - rekao je Makron na godišnjem obraćanju ambasadorima u Parizu.\nPodršku za ovaj projekat, inače jedan od stubova „nove Evrope“ za kakvu se Makron zalaže, ima u Angeli Merkel. Nemačka kancelarka je u martu ove godine javno podržala Makronovu ideju, dodajući da bi ona trebalo da bude otvorena i za Veliku Britaniju po izlasku iz EU.\nNekoliko meseci ranije načinjen je i prvi korak ka osnivanju takvog sistema. U novembru ministri spoljnih poslova i ministri odbrane 23 zemlje članice EU, predvođene upravo Nemačkom i Francuskom, potpisali su odbrambeni pakt PESCO (Permanentna strukturna odbrambena saradnja), koji se smatra ključnim za uspostavljenje buduće vojske Evrope.\nIako ne definiše kako bi buduća vojska mogla da izgleda, za sada je na stolu 47 projektnih predloga, među kojima i formiranje transportnih bolnica, logističkih centara, zajednička obuka oficira i formiranje Evropskog centra za krizne situacije. Prema pojedinim navodima, buduća evropska vojska imala bi sopstveni budžet, jedinstvenu komandu i EU grbove.\nKao podsticaji na formiranje vojske EU, evropski zvaničnici još tada su navodili nejasnu posvećenost američkog predsednika Donalda Trampa administraciji NATO-a, ali za sada tvorci PESCO-a insistiraju na tome da će EU projekat biti paralelan sa operacijama Severne alijanse.\nReč je, inače, o prvom pokušaju da se oformi odbrambeni pakt Evrope još od pedesetih godina. Tada je sporazum blokirala Velika Britanija, a oživljavanje te ideje pokrenule su upravo Francuska i Nemačka nakon Bregzita.\nRuski ambasador u NATO-u: Formiranje vojske EU? NEMOGUĆ SAN\nMogerini: Neće uskoro biti evropske vojske, već jače saradnje\nOrban: EU treba da počne sa formiranjem zajedničke vojske\nSudeći po izjavama evrpskih zvaničnika, ideja koju predvodi Makron i o kojoj sve češće govori, ima podršku u Briselu.\nRuku za zajedničku vojsku već je podigao mađarski premijer Viktor Orban, dok je Žan Klod Junker još 2016. godine rekao da je „stvaranje evropske armije neizbežno, jer je malo verovatno da će SAD u budućnosti brinuti o bezbednosti Evrope“. On je dodao da je „to muzika budućnosti i ona već svira, ali je mnogi Evropljani za sada ne čuju“.\nMakron zagovara formiranje "PRAVE EVROPSKE VOJSKE"\nMAKRONOVA MISIJA: Ubediti Trampa da radi ono što EVROPA ŽELI\nMakron: Evropa pripada narodu\nTO JE JAKO STRESNO Žika Šarenica progovorio o razvodu u emisiji "Narod protiv", a iznenadićete se zašto je išao kod SVEŠTENIKA (VIDEO)\nU AKCIJI 13 UHAPŠENIH Nakon ispitivanja pet osoba na slobodi


Šta spada pod usluge po ugovoru? - JUGPRESS\nŠta spada pod usluge po ugovoru?\nOdbornička grupa SDS-a na jučerašnjoj sednici Skupštine grada, prlikom rasprave o rebalansu bužeta, postavila je pitanje kako je moguće da se dužeta grada Leskovca odvoji 4 miliona 800 hiljada dinara za usluge po ugovoru, a da se pri tome ne zna o kojim se uslugama radi.\nNačlenik finansija Dalibor Tričković odgovorio je da se ta srdstva odnose na ugovore vezano za rad izvorne komisije i sprovođenje izbornih radnji. SDS će uputiti i zvaničan zahtev za dostavljanje svih tih ugovora, kako bi se, kako je rekao Nenad Zdravković, videlo kako se troše sredstva u vezi izbora, i kako bi se na tu temu u Skupštini pokrenula diskusija.\nU SDS-u odgovor očekuju na nekoj od narednih sednica Skupštine, i ističu da su većinu dokumenata koje su tražili po Zakonu o dostupnosti informacija do sada dobijali, te se nadaju da će se to i sada destiti.\nOdobornik Nenad Zdravković nadovezao se na pitanje postavljeno na prethodjoj sednici, zbog čega samo član SDS-a u iznovnoj komisiji nije dobio naknadu za učestvovanje u njenom radu.


Usluga vrtića se neće naplaćivati\nKako je naveo Komandant Štaba za vanredne situacije, Milan Garašević, svi roditelji dece koja pohađaju Predškolsku ustanovu Kolibri biće oslobođeni plaćanja ove usluge sve dok se usluga ponovo ne bude relizovala.\n- Pored svih mera koje smo uveli da olakšamo funckionisanje građana u toku sprovođenja mera vanredog stanja ovo je samo još jedna. Kao što znate imamo brojne mere podrške porodicama sa decom, i logično je da i sada kada je vanredno stanje uradimo sve što je u našoj moći da pomognemo. Tu smo za sve naše građane, ističe Garašević.\nOd uvođenja vanrednog stanja u Repbulici Srbiji, opština Kovačica je uvela niz mera podrške koje su usmerene ka svim građanima. Prvenstveno je oformila Kontakt centre čija je uloga da olakšaju, svim građanima kojima je pomoć potrebna, nabavku namirnica i lekova, potom je uvedena usluga besplatnih obroka za sve nemoćne i materijalno ugoržene meštane, ali i pokrivena je i oblast psihološke podrške oformljenjem Centra za psihološku podršku i pomoć.\nTags: Milan Garašević Štab za vanredne situacije Predškolska ustanova opština Kovačica korona virus vanredno stanje


Finansijski izveštaj o poslovanju za 2019. godinu ne postoji. Menadžment kompanije jednostavno ga nije predao Agenciji za privredne registre, iako je rok za predaju odavno istekao.\nIz ranijih finansijskih izveštaja, koje je kompanija dostavljala APR, istovremeno se može videti kontinuirani pad poslovanja. Prema zvaničnim podacima APR u prvoj godini poslovanja imali su 50 zaposlenih, i tu 2017. godinu su završili sa gubitkom od 123,5 miliona dinara. Ni sledeće 2018. nisu bili ništa bolji. Naprotiv - iako su uvećali broj radnika na 95 (verovatno zbog otvaranja novih lokala) zabeležili su skoro duplo veći minus - 202 miliona dinara.\nPrema podacima NBS, firma je u neprekidnoj blokadi od 13. januara ove godine, ukupno dakle 330 dana samo u 2020. Problemi sa blokadom nisu, međutim, počeli skoro. Datiraju još iz 2018. i samo godinu dana nakon dolaska u Srbji. U blokadu su od tada dolazili povremeno, iz nje su uspevali i da izađu, a kada se sve sabere, kompanija je od dolaska do danas, u blokadi bila 551 dan. Ukupna blokada juče je iznosila 15,4 miliona dinara.\nU Beograd su došli pre oko tri godine i to na "velika vrata". U jednom momentu imali su 9 lokala na najboljim lokacijama u prestonici, i ukupno 120 radnika. Isprva je sve delovalo kao ozbiljna poslovna priča - redovne plate, bonusi, plaćen prekovremeni i noćni rad, svi radnici su bili prijavljeni.\n"Problemi nastaju 2019 - prvo je krenulo sa kašnjenjem zarada, tako da smo u decembru 2019. primili pet zaostalih plata, a potom i sa zatvaranjem lokala. U 2020. plate nismo dobili za januar, februar i mart", priča nam jedan od radnika i kaže da su poslednja tri lokala zatvorena u martu uz argument domaćeg menadžmenta da je u pitanju privremeno zatvaranje zbog kovida.\nVlasnik kompanije u Srbiji je kompanija "Simit Saray UK Investments LTD". Direktor je Cuneyt Solak.\nKompanija je u svetu za petnaest godina u svetu izrasla u pekarskog giganta koji ima 426 prodavnica u 22 zemlje. Gotovo u svim zemljama gde su radili bavili su se i prodajom i proizvodnjom.\nGlasni sukobi rivala na tržištu oko preuzimanja neke kompanije nisu neuobičajeni.


Kalabić: Okupljanja po scenariju obojenih revolucija biće pojačana pred izbore\n12/07/2018 | 13:47 ⇒ 19:38 | Autor: SRNA\nIstoriograf Radovan Kalabić smatra da su okupljanja na Trgu Krajine u Banjaluci u vezi sa smrću Davida Dragičevića podstaknuta "sa strane", da se dešavaju po scenariju obojenih revolucija i da će biti intenzivirana pred oktobarske izbore da bi bila onemogućena pobjeda Milorada Dodika za srpskog člana Predsjedništva BiH i destabilizovane institucije Srpske, prije svega njena policija.\nRadovan Kalabić (foto:vidovdan.org )\n"Uzmite ikonografiju, počevši od podignutih pesnica. Krenite od toga da pojedini političari u Republici Srpskoj daju javnu podršku i dolaze na Trg Krajine. Tu već možete da vidite svrstavanje i političku dimenziju učešća. Pitanje je kome to odgovara", rekao je Kalabić Srni.\nOn je ukazao da je u svakom slučaju u svemu tome prisutan strani faktor.\n"Mislim da će tek u finalu, pred izbore, pritisak dobiti na intenzitetu i biti još raznovrsniji. Smatram da oni nisu iscrpili sve mogućnosti specijalnih operacija", rekao je Kalabić.\nOn je upozorio da oni koji stoje iza kontinuiranih skupova na Trgu Krajine imaju namjeru da podriju policiju Republike Srpske koja predstavlja jedinu snagu Republike Srpske koja bi mogla da se stavi u njenu odbranu.\nKalabić je ukazao na to da je sve što se dešava u Srpskoj, konkretno na Trgu Krajine u vezi sa tragičnom smrću Davida Dragičevića, očigledno toliko sinhronizovano sa slanjem britanskih oficira-specijalaca u BiH da, navodno, spriječe "zloćudni uticaj koji vrše Rusi u BiH".\n"Јedini zloćudni uticaj koji vrše u BiH su oni, a ne Rusi", rekao je Kalabić.\nOn smatra da predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik nije "pucao u prazno" kada je obznanio da britanski specijalci dolaze u BiH, naglašavajući da treba nastaviti sa razobličavanjem njihove politike i namjera na ovom prostoru.\n"Mislim da otvoreni nastup predsednika Republike Srpske doprinosi mnogo, pre svega uočavanju istine, razobličavanju tih laži i čini mnogo za koheziju srpskog naroda, ne samo u Srpskoj, nego na celom etničkom prostoru gde žive Srbi, kao i njegovo insistiranje da smo isti narod i da ne postoje `šumadijski`, `toplički`, `kosovski` Srbi. Mi smo jedinstven srpski pravoslavni narod", rekao je Kalabić.\nOn je konstatovao da se Britanci u BiH služe svojom "starom politikom" - "zapale neku kuću, neku nacionalnu zajednicu", a onda se oni pojave i kažu: "Evo, mi ćemo sada ovo da gasimo".\n"Mislim da njihov uticaj slabi i veoma je bitno razobličavati njihove specijalne operacije. Ako pogledate novi primer takozvanog trovanja `novičekom`, to je sada sve već preraslo u izvanumište. Njima više niko ne veruje, ne veruje im čak ni njihova javnost", rekao je Kalabić.\nOn je ponovio uvjerenje da će Britanci, posebno pred izbore u BiH, pokušati da izvedu još neke operacije, ali da misli da je zamah njihove politike oslabio i da je kompromitovan, te da ne može da postigne efekte kakve bi mogao ranije.