Američki ambasador u BIH Daglas Meklhejni izjavio je da se krajem maja u Vašingtonu sa liderima SNSD Miloradom Dodikom i Stranke za BIH Harisom Silajdžićem „došlo do neke vrste kompromisa“ o pitanju reforme policije, ali da oni „nisu bili u poziciji da postignu dogovor“. Meklhejni je rekao novinarima u Foči da je s vašingtonskim razgovorima ovih dana upoznao i visokog predstavnika u BIH Miroslava Lajčaka, prenosi Radio Slobodna Evropa.\n0Piše: Fonet FONET FONET 09. avgusta 2007. 00.00\nAmerički ambasador u BIH Daglas Meklhejni izjavio je da se krajem maja u Vašingtonu sa liderima SNSD Miloradom Dodikom i Stranke za BIH Harisom Silajdžićem „došlo do neke vrste kompromisa“ o pitanju reforme policije, ali da oni „nisu bili u poziciji da postignu dogovor“. Meklhejni je rekao novinarima u Foči da je s vašingtonskim razgovorima ovih dana upoznao i visokog predstavnika u BIH Miroslava Lajčaka, prenosi Radio Slobodna Evropa. On je ponovio da će, ukoliko reforma policije ne bude usvojena do septembra, to usporiti BIH na njenom putu ka EU i napomenuo da je Rumunija posle priključenja EU, dobila oko milijardu evra pomoći.\nPodgorica – Vlada Crne Gore pozitivno gleda na inicijativu premijera Republike Srpske Milorada Dodika za formiranje zajedničke regionalne vatrogasne brigade RS, Hrvatske i Crne Gore. Ministar unutrašnjih poslova Crne Gore Jusuf Kalamperović je najavio da će već u septembru sigurnosni zvaničnici iz BIH, Hrvatske i Crne Gore razgovarati o Dodikovoj inicijativi. Dodik je predložio formiranje regionalne vatrogasne brigade RS, Hrvatske i Crne Gore koja bi efikasno mogla da deluje na kritičnim područjima.\nMostar – Kantonalni sud u Mostaru osudio je juče Nihada Vlahovljaka, Harisa Rajkića i Seada Karagića na po 13 godina zatvora, zbog ratnog zločina počinjenog 9. septembra 1993. godine nad hrvatskim civilima u selu Grabovica.\nOptuženi Vlahovljak, Rajkić i Karagić bili su pripadnici Devete motorizovane brigade Prvog korpusa Armije BIH.\nZagreb – Hrvatski premijer Ivo Sanader uputio je juče pismo predsedavajućem Saveta ministara Bosne i Hercegovine Nikoli Špiriću povodom brojnih šumskih požara na dubrovačkom području uz granicu s BIH i izrazio zabrinutost brojem i razmerama požara uz državnu granicu. Sanader je predložio razmenu informacija i saradnju u cilju sprečavanja širenja požara preko granice. Takođe je zamolio informacije o merama i aktivnostima koje se u BIH preduzimaju radi sprečavanja daljeg širenja požara.


četvrtak, 24.10.2019. ✝ Verski kalendar\n☨ Antum M. Claret; Juroslav\n✡ 25. Tišri\n☪ 25. Safar\n117,26 117,97 117,61\n105,43 106,07 105,75\n106,52 107,17 106,84\n2 Mps / 67%\n14 / 24°C\n12 / 23°C\nPoslednja izmena 22:43\nMoj život u inostranstvu Zdravlje Potrošač Gastronomija\n26.12.2018 u 08:42\nNovim penzionerima novac samo na tekući račun\nRepublički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje obaveštava osiguranike, buduće penzionere, da će, u skladu sa izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, počev od 1. januara 2019. godine, novim korisnicima isplaćivati penzije i naknade isključivo na tekući račun. Ovo se ne odnosi na postojeće penzionere, koji su se već opredelili da primaju penziju na kućnu adresu ili preko šaltera pošte. Novi penzioneri, koji će posle 1. januara primiti prvu penziju, potrebno je da filijali fonda koja sprovodi postupak ostvarivanja prava dostave potvrdu banke u kojoj je otvoren tekući račun ili punomoćje kojim se ovlašćuje osoba za prijem penzije, kako bi im ona bila uplaćena na tekući račun. U slučaju da podnosilac zahteva, odnosno budući penzioner, ne dostavi potvrdu\n29.11.2018 u 20:31\nJednima povećane penzije, a drugima nisu\nOd kako su dobili prvi deo oktobarske penzije, na kome je trebalo da se vidi najavljivano povećanje od osam do 13 odsto, nezadovoljstvo izvesnog broja penzionera se ne stišava. Žale se da nisu dobili nikakvo povećanje, niti im je bilo ko do sada objasnio zašto je to tako. Kako je zapravo moguće da neko nije dobio ni paru više od onog što je primao do oktobra 2014. godine, a nekom je preslikano procentualno povećanje koje je najavljivalo Ministarstvo finansija. Tim povodom redakciji se javio mr Slobodan Filipović, koji upravo to potvrđuje pa kaže da je poslednja isplata penzija od 10. novembra unela veliku zabunu, jer su neke penzije samo korigovane, neke vraćene na staro bez ikakvog procenta uvećanja.\n15.11.2018 u 22:01\nZa neke penzionere povećanje samo obećanje\nZamolio bih merodavan odgovor da li su oni koji su otišli u penziju 2018, 2017, 2016. ili 2015. godine zakinuti za uvećanje od osam do 13 odsto i zašto? Da li povišicu primaju samo oni koji su u penziji od 2014. i ranije? Naime, u penziji sam od januara ove godine i konačno sam je dobio shodno (još uvek) privremenom rešenju, ali bez ikakvog uvećanja. Da li je tako propisano aktom o uvećanju penzija? Pretpostavljam da ima mnogo ovakvih ,,slučajeva” koje interesuje odgovor, pita dr Dragan S. Vujnović iz Beograda koji se javio redakciji „Politike” Slobodan Ilić, penzioner, pita kojom su se računicom rukovodili ministarstva finansija i rada, kada je obelodanjeno da će penzioneri, koji su pre umanjenja imali 40.000 dinara, penziju sada dobiti 43.626.\n08.11.2018 u 16:42\nPoštari sutra zvone na vrata penzionera\nPenzioneri Fonda PIO prvi deo oktobarske penzije počeće da primaju u petak 9. novembra. Tog dana penzije će dobiti svi oni koji ih primaju na kućnu adresu, ili na šalterima pošta, dok će dan kanije – 10. novembra, penzije dobiti oni kojima se novac uplaćuje na tekući račun. Ono što i dalje najviše zanima penzionere, kojima ovaj ček još nije stigao, jeste koliki će im biti iznos penzije, jer je ovo prvi put posle četiri godine da im se primanja vraćaju na staro uz određeno usklađivanje. U Minsitarstvu rada za Politiku odgovoraju da će ukupna primanja svih korisnika penzije u novembru biti uvećana za najmanje pet odsto u odnosu na ono što su primili u prethodnom mesecu. Navedeni novčani iznos biće, u različitom iznosu, isplaćen svim korisnicima čija je penzija u isplati za septembar\n02.11.2018 u 09:16\nOd danas počinje isplata većih penzija\nBEOGRAD – Nešto više od 90.000 penzionera koji su samostalno obavljali delatnost, danas će prvi dobiti penzije sa većim iznosom. Prema rasporedu isplate PIO Fonda, 6. novembra će oktobarski ček primiti poljoprivredni i vojni penzioneri, a 10. i svi ostali, prenosi RTS. Većina penzionera dobiće pet odsto povišice, a ostali, zbog ukidanja Zakona o privremenom umanjenju penzija, od osam do 13,3 odsto više nego pre umanjenja. Ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đordević za Javni servis kaže da će svi penzioneri osetiti povećanje, kao i da je ukupan broj penzionera preko 1.700.000, prenosi Tanjug. „Ono što je bitno – sredstva su obezbeđena u budžetu za ovu i za sledecu godinu.\n31.10.2018 u 19:00\nProblematične penzionerske kartice\nKada je pre izvesnog vremena pokušao da u Palati „Beograd”, u prodavnici bele tehnike, pazari robu na desetak rata, ponudivši prodavcu na uvid i svoju penzionersku karticu koju mu je obezbedio Fond PIO, Beograđanin P. P. naišao je na negodovanje trgovca. Za dokazivanje penzionerskog statusa prodavac mu je zatražio poslednji ček od penzije, zbog čega ovaj sugrađanin nije mogao da pazari željeni proizvod na rate. Mislio je da je penzionerska kartica zvanično postala zamena za ček, ali mu je u prodavnici rečeno da je sistem ne prepoznaje kao validan dokument na kojem su pohranjeni podaci o penzioneru.\n24.10.2018 u 15:38\nFiskalni savet: Dogodine nema prostora za dodatno povećanje penzija\nFiskalni savet je saopštio da je Uredbom Vlade Srbije o povećanju penzija iznad 34.000 dinara potrošen sav fiskalni prostor za povećanje penzija u 2019. i da zato u narednoj godini u budžetu nema mogućnosti za dodatno povećanje penzija. Fiskalni savet je ocenio da je ukupan budžetski prostor za povećanje penzija u 2019. oko sedam odsto i to je u skladu sa projekcijama Vlade i MMF-a, prenosi Beta. „Najveći deo ovog prostora (pet odsto) Vlada je opravdano iskoristila za ukidanje Zakona o privremenom umanjenju penzija, što je u skladu sa preporukama Fiskalnog saveta. Razlika između predloga Fiskalnog saveta i odluke Vlade je u upotrebi preostalih raspoloživih sredstava”, ističe u saopštenju Savet. Kako je objašnjeno, Fiskalni savet smatra da je preostali deo fiskalnog prostora\n18.10.2018 u 21:30\nPenzioneri popunjavaju rupe na tržištu rada\nNedostatak radne snage problem je s kojim se Srbija uveliko suočava. Za nekoliko godina, ukoliko se nešto ne preduzme, moglo bi da se dogodi da najobičnije poslove neće imati ko da radi. U okruženju ni Hrvatska, Slovenija i Mađarska nisu ostale imune na ovaj problem. U Mađarskoj je tamošnji Institut za ekonomska istraživanja nedavno sproveo analizu koja je pokazala da bi petina njihovih penzionera, što je oko pola miliona ljudi, bila spremna da se ponovo zaposli. Istraživanje je rađeno da bi se procenilo u kojoj meri nedavne mere vlade, za ohrabrivanje penzionera da se vrate na tržište rada, mogu da pomognu ublažavanju nedostatka radne snage.\n17.10.2018 u 21:30\nPenzioneri traže povišicu i dogodine\nNajava Sebastijana Sosa, šefa kancelarije Međunarodnog monetarnog fonda u Beogradu, da u budžetu za 2019. neće biti dovoljno para za još jedno povećanje penzija, u najmanju ruku je razočarala ovu višemilionsku populaciju. Upravo zato traže od vlade da uoči usvajanja novog budžeta za narednu godinu još jednom preispita svoje finansije i vidi da li je to i definitivna odluka ili para ipak ima. Ukoliko se, međutim, u praksu sprovede ova Sosina najava, to definitivno znači da će penzioneri naredne godine ostati bez i jednog dinara više. Čak i bez onog minimalnog povećanja koje su dobijali dok je četiri godine na snazi bio i Zakon o privremenom umanjenju.\n04.10.2018 u 23:40\nPolovina penzionera izdržava svoju decu i unuke\nSvaka peta osoba u našoj zemlji starija je od 65 godina, a neumoljiva demografska statistika svedoči da je prvi put u istoriji naše zemlje broj starijih od 65 godina premašio broj mlađih od 18 godina: od 115 opština u Srbiji čak 111 spada u demografski stara područja. Podaci izvedeni iz poslednjeg popisa stanovništva svedoče da u Srbiji živi 723.249 starih žena i 527.067 starih muškaraca, a brojke koje slikaju njihovu sadašnjost ne ulivaju optimizam – od 1.712.245 penzionera u Srbiji čak milion njih prima najnižu penziju, koja je do sada iznosila 23.000 dinara, a od novembra će biti povećana na 26.059 dinara.\n23.10.2019 u 22:55\nNema znanja nemačkog bez sto časova učenja\nNema sluha za muke penzionera\n23.10.2019 u 22:44\n23.10.2019 u 22:41\nMladić pretučen metalnom šipkom\n23.10.2019 u 22:24\nSud naredio Stejt departmentu da dostavi dokumenta\n23.10.2019 u 22:13\nSvetionik u Danskoj pomeren 70 metara da se ne bi srušio u more


(VIDEO) KRLE, DA ZAPEVAŠ I U RUSIJI! Pogledajte kako izgleda kada se srpski selektor lati mikrofona - Informer\nNovi selektor fudbalske reprezentacije Srbije Mladen Krstajić ostao je i pored velike karijere pravi narodski čovek, koji voli čak i da se - lati mikrofona\nPre desetak godina, dok je bio fudbaler Šalkea, našao se na bini u Beču pored Mileta Kitića!\nIako je bio jedan od najboljih defanzivaca u Bundesligi, prava zvezda, Mladen Krstajić se popeo na binu i zapevao hit Seja Kalača "Ala, ala".\nTada mu je društvo pravio i mlađani Ivan Rakitić, pa su obojica nagrabusili u klubu, kada se pojavio snimak ovog njihovog noćnog provoda.\nA, nedavno je, zajedno sa Savom Miloševićem, koji takođe voli da se prihvati mikrofona, otpevao u duetu pesmu "Oj jarane jarane".\nPa, u 2018. godini možemo da poželimo Mladenu Krstajiću da ovako veseo i oran za pesmu bude i po završetku Mundijala u Rusiji!\nMladen Krstajić Selektor FSS reprezentacija muzika


Napominjemo da je Gayten-LGBT skoro osnovana organizacija, koja je do sada realizovala sledeće aktivnosti:\nČlanovi i članice Gayten-LGBT su dali preko 15 intervjua za domaće i strane medije.\nAutorski testovi u domaćim i svetskim časopisma (The Advocate, Sydney Star Observer, Tetu, The Gully, Pride...)\nSajt www.gay-serbia.com je projekat Gayten-LGBT.\n- U martu 2001. izdato saopštenje za javnost povodom brutalnog napada na članove GL grupe, Kvirija iz Beograda, od strane skinhedsa (Labris i Gayten-LGBT)\n- U decembru 2001. izdato saopštenje povodom Međunarodnog dana ljudskih prava.\nU decembru 2001, je pokrenuta specijalna emisija "Gayming", posvećena LGBT populaciji, na Radiju 202.\nAktivisti/kinje Gaytena-LGBT su učestvovali na mitingu "Protiv rasizma i homofobije", u martu 2001., organizovanog povodom učestalih napada na pripadnike/ce romske i LGBT populacije.\nU novembru 2001. aktivisti Gayten-LGBT su održali dve umetničke izložbe u Šapcu, Srbija.\nU decembru prvi drag-queen šou "Viva la Diva" na Ženskim studijama.\nU decembru na promociji čitanke istopolnih studija, drag-queen šou "Viva la Diva".\nU decembru 2001. predavanje "Teorije seksualnosti", Ženske studije Radionice - 8 radionica na temu LGBT identiteta, i osnaživanja LGBT populacije.\nU februaru 2002. predavanje "Seksualne slobode i prava", Škola civilnog društva, Negotin.\n- Plakat (povodom Međunarodnog dana ponosa LGBT)\n- Flajere (povodom Međunarodnog dana ponosa LGBT)\n- Nalepnica (povodom Međunarodnog dana ponosa LGBT)\n- Dva pamfleta ("Protiv rasizma i homofobije" i povodom Međunarodnog dana ponosa LGBT)\n- Rainbow zastavice Međunarodni dan ponosa LGBT (Gay Pride)\n- u junu 2001. organizovale/i proslavu Međunarodnog dana ponosa LGBT (Labris i Gayten-LGBT).\n- u junu 2001. izdato saopštenje povodom Međunarodnog dana ponosa GLBT osoba\n- u julu 2001. izdato saopštenje povodom nasilnog prekida proslave Međunarodnog dana ponosa GLBT osoba, u Beogradu (Labris i Gayten-LGBT)\n- u julu 2001. organizovana konferencija za štampu povodom nasilnog prekida proslave Međunarodnog dana ponosa LGBT(Labris i Gayten-LGBT)\n- Saradnja sa domaćim organizacijama Gayten-LGBT sarađuje sa više domaćih nevladinih organizacija. Član je LGBT mreže, a po specifičnim pitanjima (naročito diskriminacije i zlostavljanja LGBT, kao i stvaranja odgovarajuće pravne regulative u odnosu na LGBT) sarađuje, između ostalih, sa Fondom za humanitarno pravo, Glasom razlike, Autonomnim ženskim centrom i drugim.\nSaradnja sa drugim organizacijama iz sveta: Gayten-LGBT je član mreže ILGA, IGLYO, IGLHRC, takođe sarađuje sa Amnesty International, International Youth Parliament, Community Aid Abroad - Australia i drugim organizacijama sirom sveta.\nSve vaše konstruktivne ideje, predloge, komentare možete nam slati: gayten@yubc.net , gayten-lgbt@gay-serbia.com ili kontaktirati na telefone: +381 (0) 11 3066866, +381 (0) 11 3066867\nUkoliko ste zainteresovani za bilo koju aktivnost naše organizacije ili su vam potrebne informacije, pomoć, pišite nam:gayten@yubc.net , gayten-lgbt@gay-serbia.com ili kontaktirati na telefone: +381 (0) 11 3066866, +381 (0) 11 3066867


7. jul 2010. - Reforma\nU Briselu je od 24. do 29. juna 2010. godine održana 115/116 sednica Saveta za carinsku saradnju rukovodećeg tela Svetske carinske organizacije i Forum za upravljanje rizikom. Carinsku službu Srbije na tom skupu predstavljali su direktor Predrag Petronijević i pomoćnik direktora u Sektoru za kontrolu primene carinskih propisa Aleksandar Vulović.\nNa sednici Saveta za carinsku saradnju razmatrana su pitanja koja se tiču vizije “Carine u 21. veku” uključujući globalno umrežavanje carinskih službi, trgovinske olakšice, bezbednost, zaštitu prava intelektualne svojine, kao i unapređivanje kapaciteta.\nAktivno učešće u radu Foruma uzela je i delegacija Uprave carina Republike Srbije, koja je na poziv Svetske carinske organizacije održala prezentaciju na temu saradnje i podrške obaveštajnih i operativnih odeljenja u okruženju, a uz podršku odeljenja analize rizika. Srpska prezentacija će se, kao jedna od najuspešnijih, naći u priručniku SCO koji je u pripremi, kao i na sajtu te institucije.


Vesti online / Sport / Fudbal / Ferdinand se vraća u Junajted kao sportski direktor\nBritanski Dejli Mejl piše da je trofejni odbrambeni fudbaler ozbiljan kandidat za pomenutu funkciju kao nekadašnji istaknuti član Junajteda.\nOn je već obavio razgovore sa potpredsednikom Edom Vudvordom i vlasnicima Junajteda, porodicom Glejzer, kako bi se vratio na Old Traford posle nepunih pet godina.\nFerdinand je za "crvene đavole" igrao u periodu od 2002. do 2014. godine, nakon što ga je tada Junajted sa 25 miliona evra učinio najskuplje plaćenim britanskim fudbalerm ikada pri transferu iz Lidsa.\nOsvojio je šest titula Premijer lige i Ligu šampiona, ali i sa Nemanjom Vidićem činio jedan od najboljih štoperskih tandema u istoriji fudbala.\nFUDBAL Igrači Svonsija: Vidiću čuvaj se!


Tragedija u porodilištu: Biljana (31) je rodila sina, pa umrla! - Užice Oglasna Tabla\nмарт 14, 2018 010\n– Unuka sam dobio 1. januara, a porođaj je, tako su mi rekli doktori, prošao u najboljem redu. Posle par dana ćerka mi je dobila temperaturu koju nikako nisu mogli da joj obore. Šest ili sedam dana kasnije otvorili su joj ranu i očistili, ali joj temperatura nije spadala narednih 20 dana, kada je upućena u užičku bolnicu – priča za Biljanin otac Milanko Grozdanić.\nTek 25. dan posle porođaja Biljana je prevezena u Užice.\nLiteralni konkurs“Srbija i Rusija“ za đake škola Zlatiborskog okruga\nDobra ocena zimske sezone na Zlatiboru (VIDEO)


Konferencija Coding Serbia u Novom Sadu Konferencija Coding Serbia u Novom Sadu – Personal magazin\nDruga međunarodna konferencija posvećena razvoju softverske industrije Coding Serbia održaće se u četvrtak i petak, 9. i 10. oktobra 2014. godine, u novosadskom Poslovnom centru NIS. Eipix Entertainment, novosadska IT…\nDruga međunarodna konferencija posvećena razvoju softverske industrije Coding Serbia održaće se u četvrtak i petak, 9. i 10. oktobra 2014. godine, u novosadskom Poslovnom centru NIS. Eipix Entertainment, novosadska IT kompanija koja se bavi razvojem video igara, jedan je od glavnih sponzora ove internacionalne konferencije.\nEipix će za Coding Serbia kreirati upečatljivu Entertainment Zone gde će visokostručni predavači iz branše, ali i publika, u neformalnoj atmosferi moći da se upoznaju sa kompanijom, njenim ubrzanim razvojem i vrednostima koje promoviše. U zoni za odmor i razonodu posetiocima će biti na raspolaganju konzolne i klasične stone igre. Osim toga, posetioci će igrati „Eipixove“ HOPA (hidden object puzzle adventure) igre koje se zahvaljujući ekskluzivnoj saradnji sa američkom kompanijom „Big Fish Games“, globalnim liderom na tržištu casual igara, igraju u čitavom svetu.\nKonferencija će ugostiti više stotina eksperata, uspešnih razvojnih timova iz čitavog regiona, koji će kroz brojna predavanja, diskusije i interaktivne radionice predstaviti svoje zaključke, pokušati da prenesu svoja (sa)znanja i doprinesu razvoju softverskog inženjeringa.\nDetaljnije informacije o predavačima i satnicu konferencije „Coding Serbia“ možete pronaći na sajtu: http://codingserbia.com/\nKonferencija Coding Serbia u Novom Sadu was last modified: October 7th, 2014 by Redakcija\nCoding SerbiaEipixEipix EntertainmentHOPAHOPA igreHOPA igriceNovi-Sad\nBDW 2014: Najveći kreativni umovi 21. veka u Beogradu


Colossus fen za kosu (1125) cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nColossus fen za kosu (1125) cene\nod 1.390,00 do 1.390,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Colossus fen za kosu (1125) po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Colossus fen za kosu (1125) na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Fenovi za kosu cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Colossus Fenovi za kosu, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Colossus fen za kosu (1125) sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Colossus fen za kosu (1125). Pre kupovine, podatke za Colossus fen za kosu (1125) proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Svečano otvoren Sarajevo Film Festival - Novinar.rs\nSarajevo Film Festival počeo je svetskom premijerom filma “Sin” bosanskohercegovačke rediteljke Ines Tanović, koji je prikazan u Narodnom pozorištu, a nakon toga i u Letnjem bioskopu.\nSarajevo Film Festivalal trajaće do 23. augusta pod pokroviteljstvom UNESCO-a.\nCrvenim tepihom, ispred Narodnog pozorišta u Sarajevu, prošli su oskarovac Eugenio Kabaljero, dobitnici Počasnog Srca Sarajeva Alehandro Gonzales Injaritu, Pavel Pavlikovski, zatim ekipa filma “Sin”, predvođena Ines Tanović.\nUkupno će biti prikazano rekordnih 270 filmova u 18 programa iz 56 zemalja. Čak 68 filmova zabeležiće svetsku, a 12 međunarodnu premijeru. U konkurenciji za nagrade Srce Sarajeva su 53 filma.\nPosted in KULTURATagged #FESTIVAL #FILM #SARAJEVO


Ministar prosvete Branko Ružić izjavio je danas da obrazovni sistem nije i neće biti mesto transmisije korona virusa, kao i da virus dolazi spolja.\nOn je za RTS rekao da je posle letnjeg odmora došlo do porasta broja zaraženih, ali da je dobar pokazatelj što će naredne nedelje duplo manje lokalnih samouprava nastavu pohađati po kombinovanom modelu.\n"Prošle nedelje smo imali 48 škola u kojima se odvijala nastava po kombinovanom modelu, već juče smo doneli odluku da sledeće nedelje bude daleko manje - četiri osnovne škole sedmi i osmi razred i 18 srednjih će ići po kombinovanom modelu i tri jedinice lokalne samouprave su u crvenoj zoni i po onlajn modelu", naveo je Ružić.\nOn je rekao da se duguje zahvalnost na odgovornosti i disciplini kako učenicima tako i nastavnicima i vannastavnom osoblju, kao i uvek do sada.\nKada je reč o testiranju učenika u školama, Ružić je naveo da su o tome razgovarali, ali da je to pre svega pitanje za Kriznom štabu.\n"Ideja je bila da uz saglasnost roditelja na nekom malom uzorku upravo pokažemo i dokažemo da je obrazovni sistem bezbedan i mislim da ćemo to svakako kao odluku donositi na Kriznom štabu ukoliko se proceni da je potrebno", rekao je Ružić i dodao da su najvažniji disciplina i vakcinacija.\nGovoreći o tome koliko ima vakcinisanih prosvetnih radnika, Ružić kaže da taj broj u prosveti ne odudara mnogo od brojeva u opštoj populaciji - nešto preko 53 procenta.


Finale Fashion Talent Design Competition - FTDC i EFTDC - Serbia Fashion Week\nEvropsko takmičenje modnih talenta u dizajnu, Fotografije, Saopštenja & Novosti, Takmičenje modnih talenata u dizajnu\nČetvrtog dana Serbia Fashion Weeka sa početkom u 12 časova u Master centru Novosadskog sajma proglašeni su pobednici konkursa Fashion Talent Design Competition- FTDC na nacionalnom kao i evropskom nivou- EFTDC.\nČlanovi žirija su bili predsednica SFW Svetlana Horvat kreator i čan Saveta za visoku modu, Francuske Eymeric Francois direktor Esmod akademije iz Pariza Patrick Laffray menadžer komunikacija na globalnom nivou, u najluksuznijem sektoru Phelippe Angeloti.\nU odabiru najboljih mladih dizajnera na nacionalom nivou nijanse su bile presudne ali su ipak titulu najboljih poneli Ivana Mišić koja je osvojila prvo mesto, dok drugo mesto dele Predrag Striković i Slavica Ilić Stanojlović.\nPobednici konkursa na evropskom nivou su Patricia Blin sa pariske akademije Esmod kojoj je pripalo prvo mesto, Elena Zemtsova iz Sankt Peterburga zauzela je drugo mesto, dok su se na trećem mestu našli Mathilde Ballini sa pariske akademije Esmod i Galina Drozd dizajnerka iz Rusije.\nModne skice pobednika kao i njihovi pobednički modeli biće izloženi 25. i 26. aprila u Show room-u Serbia Fashion Week-a u holu Master centra pa će posetioci imati priliku da se bolje upoznaju sa njihovim radom i talentom.\nSFW 25. April 2015.


Menadžment Partizana je dao sve od sebe. Nema zamerki, sem naivnosti. Verovali su Đordiju koji ih je iskoritio da „tvrdi pazar“, diže cenu na licitaciji i dobije šta je i želeo - više novca od Rusa. Zato nema ni Uniksa, Lokomotive, a drugi klub iz Beograda, iste Arene, marketingški neinteresantne Srbije, bi prošao samo da niko nije aplicirao.\nToliko puta je ponavljano, da je Đordi umetnik da svakoga ubedi da je pred ostvarenjem željenog, a uvek bude po njegovom. Vređati i omalovažavati ga je kao kada te ostavi devojka, nesuvislo, poput zviždanja himni lige, u koju svi opet hrle. Čak i osvajač FIBA LŠ, Virtus Bolonja, koji je neće braniti, već preko Evrokupa pokušati da se domogne elite. Preko „Palakanestra“ ne može, jer Armani ima A licencu iako nije igrao ni finale, Baskonija u Španiji ni polufinale, Olimpijakos ni plej-of u Grčkoj. Partizan nikada nije imao pravo na tu „drugu priliku“. Nolan Smit ga je skupo koštao, jer nema „zaleđinu“ i logistiku, koja može to da ispravi.\nVladan Tegeltija, autor teksta\nU Humskoj ne shvataju da u EL mogu samo preko finala Evrokupa. Da će preko ABA, kojom upravljaju državni projekti Srbije i Crne Gore, te novostvoreni „bogatun“ u Ljubljani, teže nego do pozivnice. Od istorije se ne živi, a promašaji u selekciji igrača godinama, menjanju struke, plana, ne mogu se uvek ispraviti pozivnicama, poput one za Evrokup lane. To što se "grobari" u glavama još nisu „vratili“ sa F4 iz Pariza, „verglaju“ o instituciji, njihov je mentalni problem, jer je odavno nastupilo vreme „prostitucije“.\nPartizan je pokušao „preko WC“ – nije uspeo. Nebuloze o nekoj „pravdi“, da se ne može „preko reda“ su smešne, jer Zenit i još neki potvrđuju da je to priča za utopsite. Partizan je izgubio marketinški, sponzorski, u prodaji pretplatnih karata i loža Arene, igrača koji bi za manje novce došli u „izlog EL“... Sve ostalo je bežanje od istine, što ne znači da je smak sveta. Samo će biti mnogo, mnogo teže, a vreme pokazati da li će izabrati pravi put, strategiju, strance, od kojih uglavnom svi zavisi, ali i kvalitetnih domaćih igrača. Trenera i navijače, doduše u frakcijama, već imaju, videćemo da li i hrabrosti i dozvolu za nešto više.


Neposlenost u eurozoni 12,1 posto |\nNeposlenost u eurozoni 12,1 posto\nZvanična statistička agencija Evropske unije (EU) saopćila je da je nezaposlenost u eurozoni u novembru 2013. godine iznosila 12,1 posto što je blizu rekordnog nivoa u posljednjih nekoliko godina.\nNaime, u zemljama eurozone u novembru 2013. godine je bilo 19,24 miliona nezaposlenih osoba, što je za 4,000 osoba više u odnosu na oktobar iste godine.\nTakođer, to je za 452,000 nezaposlenih osoba više u odnosu na novembar 2012. godine.\nPrema podacima Eurostata, stopa nezaposlenosti u 28 zemalja članica Evropske unije pala je na 10,9 posto, dok je broj nezaposlenih u novembru 2013. godine u EU povećan za 19,000 na 26,55 miliona.\nTakođer, Eurostat navodi kako je prošle godine na nivou EU-a broj nezaposlenih povećan za 278,000 osoba.\nS druge strane, najniža stopa nezaposlenosti zabilježena je u Austriji gdje iznosi 4,8 posto i Njemačkoj 5,2 posto, dok najvišu stopu nezaposlenosti ima Grčka sa 27,4 posto i Španija 26,7 posto.


Naša borba za bolje društvo\nBeogradska otvorena škola 18.10.2020.\nJavno zagovaranje, kao organizovani politički proces, omogućava zainteresovanim građanima da koriste svoja prava i jednako učestvuju u procesu donošenja odluka na svim nivoima, a s krajnjim ciljem uticaja na pozitivne promene u društvu.\nBeogradska otvorena škola je novembra 2018. godine, zahvaljujući podršci Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID), započela projekat „Aktivni građani: bolje društvo – zagovaranjem ka saradnji i demokratskom razvoju“. U partnerstvu sa Beogradskim fondom za političku izuzetnost i Balkanskom istraživačkom mrežom Srbija, otpočeli smo rad na inoviranju pristupa javnom zagovaranju. Naša inicijativa „Aktivni građani: bolje društvo“ ima cilj da doprinese jačanju demokratskog društva u Srbiji, utemeljenog na kulturi učešća građana u političkom procesu i doslednoj demokratskoj praksi.\nRad u korist zajednice\nNa koji način smo uključili građane u procese javnog zagovaranja?\nVratili smo se direktnom radu s lokalnim organizacijama civilnog društva, zajedno unapređujemo građanske inicijative i poboljšavamo njihove kampanje. Uporedo, testiramo pristupe i načine na koje možemo predstaviti građanima dobre ideje, kao i kako da ih motivišemo da stanu uz nas u našoj borbi za bolje društvo.\nBez aktivnog učešća građana i civilnog društva u prepoznavanju i rešavanju problema u zajednici nema napretka. Javno zagovaranje omogućava organizovanim građanima da dođu do željenih promena, utiču na nosioce vlasti/ili donosioce odluka i pritom pridobijaju širu podršku. Međutim, mnogobrojne aktivnosti organizacija i građana često ostaju nepriznate i nedovoljno vidljive za veliki deo javnosti.\nVođeni time, pokrenuli smo inicijativu za dodelu godišnjih nagrada za aktivne građane – Pokretači promena, koja slavi motivisane građane koji istrajavaju u svojim naporima da poboljšaju kako svoj tako i živote svojih sugrađana.\nOvom nagradom želimo da slavimo dobro u zajednici.\nNa osnovu prethodnih dostignuća i naše vizije boljeg društva, zasnovanog na slobodi, znanju i inovacijama, želimo da prepoznamo uspešne inicijative, one koje su značajno doprinele razvoju lokalnih zajednica ili donele promene na nacionalnom nivou. Cilj nagrade je da oda priznanje, pruži finansijsku podršku, prepozna i usmeri pažnju na organizacije civilnog društva i neformalne grupe koje nastoje da svoje zajednice učine boljim.\nDa bismo promovisali partnerstvo i solidarnost, želimo da istaknemo one koji su doprineli da do promena i boljitka dođe. Želimo da prepoznamo i imenujemo one izuzetne i izvanredne koji zaista čine razliku u današnjem svetu. Želimo da slavimo pojedince čiji je nesebični doprinos pokrenuo promene, one pojedince koji su neprestano išli iznad horizonta uobičajenih očekivanja, koji su istrajavali, podizali standarde i služili kao primer.\nTakođe, želimo da imenujemo i predstavnike poslovne zajednice koji ne učestvuju direktno u zagovaračkim procesima, ali svojim doprinosom poboljšavaju standarde u ovom procesu, pokazujući izuzetnu posvećenost i podršku onima koji zagovaraju.\nNagrađeni u 2019\nU prethodnoj godini imali smo priliku da prepoznamo, istaknemo i nagradimo aktivne građane koji su zaista svojim naporima gradili bolje društvo za sve nas.\nKako javno zagovaranje podrazumeva niz akcija usmerenih ka donosiocima odluka, u kategoriji Saradnjom do promene smo želeli da istaknemo primer dobre prakse i uspešne saradnje između javnih vlasti i organizacija. U 2019. godini je to bila inicijativa „Zajedno za pristupačnost“ Odbora za ljudska prava iz Niša.\nPokretači promena – Prvi glas građana namenjena je organizaciji civilnog društva koja je kroz svoje aktivnosti javnog zagovaranja obezbedila podršku velikog broja građana koji su postali nosioci poruke kampanje, a u 2019. godini to je inicijativa „Ne za MHE“ Saveza mesnih zajednica Stare planine.\nNagrada Pohod na aktivizam namenjena je neformalnoj grupi, odnosno uspešnoj aktivističkoj inicijativi koja je, kroz rešavanje lokalnog, regionalnog ili nacionalnog problema od javnog značaja uspešno aktivirala veliki broj građana, što je inicijativa „Festival umetnosti na ulici Rekonstrukcija“.\nIstakli smo i naše Pokretače promena na lokalnom nivou i nacionalnom nivou.\nNagradu za pokretače promena na nacionalnom nivou za inicijativu „Deca i mediji – Sprečimo zloupotrebu dece u medijske i političke svrhe organizacijama“ dobile su organizacije Prijatelji dece Srbije i Mreža organizacija za decu Srbije. Nagrada za pokretače promena na lokalnom nivou za inicijativu „Zajedno smo jači“ pripala je organizacijama Žene juga i Udruženju žena Lav.\nZahvalnice za poseban doprinos izgradnji demokratskog društva dodeljene su i grupi „Izađi“ za doprinos razvoju tolerancije u društvu i to za organizaciju prvog novosadskog Prajda, grupi „Inđijativa“ za inicijativu „građanIN“ za doprinos mladih razvoju lokalne zajednice, ekološkom pokretu „Okvir života“ za inovativnost i „Niškoj urbanoj gerili” za kreativnost.\nOve nagrade i zahvalnice namenjene su isticanju najinspirativnijih i najuspešnijih kampanja javnog zagovaranja i podsticanju drugih da rade na pozitivnim promenama u svojoj zajednici.\nSigurni smo da među vama prepoznajete pokretače promena, inicijative koje su postigle promenu u vašoj zajednici, i pozivamo vas da ih nominujete OVDE.


Proruski narativ u srpskim medijima (3) – Vučićeva uloga | Talas.rs\nKakva je uloga novinara i urednika dnevnih novina u Srbiji u kreiranju proruskog narativa u dnevnoj štampi Srbije, a kakva je uloga vlasti i predsednika Aleksandra Vučića?\nOvo je glavna tema razgovora koje sam vodio sa urednicima i novinarima kako dnevnih novina, tako i raznih portala i bivših dopisnika iz Brisela i Moskve kako bismo bolje razumeli način kreiranja proruskog narativa.\nNakon što smo se u prethodnom tekstu upoznali sa rezultatima analize sadržaja dnevnih novina i videli kako o srpsko-ruskim odnosima izveštava domaća dnevna štampa a kako ruski Sputnjik, sada ćemo se više upoznati sa stavovima samih novinara i urednika dnevnih novina u Srbiji.\nZa potrebe istraživanja razgovarao sam sa 15 novinara i urednika od kojih sam više saznao o stanju u medijima u Srbiji, o tome gde oni vide strani uticaj u srpskim medijima i o načinu kreiranja narativa i ulozi vlasti i Aleksandra Vučića.\nDanas u srpskim medijima sve zavisi od oglašivača\nAko bih sumirao dobijene odgovore o stanju u medijima u Srbiji, novinari ističu tri glavna problema, a to su politički i finansijski pritisci, niski profesionalni standardi i autocenzura. U razgovoru, šef deska jednih dnevnih novina navodi da je glavni problem današnje štampe pitanje finansijske održivosti odakle, po njegovom mišljenju, proizlaze i problemi objektivnosti i nezavisnosti u radu.\nPo mišljenju nekoliko novinara, danas sve zavisi od oglašivača jer će oni trpeti pritisak ukoliko se oglašavaju u medijima koji kritikuju vlast, a novac od oglašivača je mnogo važniji za novine nego što je to zarađeni novac od same prodaje.\nUpravo o razlozima postojanja autocenzure govori spoljnopolitički novinar koji smatra da urednici i novinari iz predostrožnosti ne pišu o nekim stvarima jer lako mogu da izgube oglašivače.\nKljučni uticaj na medije vrši vrh vlasti\nKad se radi o stranim ulaganjima u srpske medije, najveći broj sagovornika smatra da najviše novca u srpske medija dolazi iz fondova Evropske unije. Bivši dopisnik iz Moskve smatra da se ranije mnogo više ulagalo u srpske medije, dok mnogi od njih ne bi ni postojali ni radili da nije bilo novca iz inostranstva.\nJedan od sagovornika koji je urednik proruskog tabloida bliskog vladajućoj stranci, a u čijoj redakciji se na zidovima nalaze slike ruskog predsednika Vladimira Putina, smatra da Zapad ima glavni uticaj na medije u Srbiji preko svojih diplomatskih predstavništava.\nIpak, TV novinarka i autorka brojnih političkih emisija mišljenja je da ključni uticaj na medije vrši sam vrh vlasti koristeći finansijski pritisak, ali i direktan pritisak. Ona smatra da Rusija ne bi mogla da poturi neku temu čak ni za novac, a da je ona u suprotnosti s vlašću koja kontroliše medije, što navodi kao glavni dokaz nepostojanja stranog uticaja, bilo da dolazi iz Rusije ili sa Zapada.\nUrednica ruskog portala u Srbiji navodi da Rusija ili ne ume ili neće, ali da iz nekog razloga ne ulaže u srpske medije.\nNaslovne strane sa Vladimirom Putinom prodaju novine\nNovinari i urednici sa kojima sam imao priliku da razgovaram saglasni su da se o Rusiji u srpskoj štampi piše pristrasno, nekritički i površno. Ali, oni smatraju i da je priča o ruskom uticaju u srpskim medijima precenjena i da se više radi o rusofilstvu u dnevnoj štampi.\nJedan od sagovornika ističe da se u Srbiji gotovo nikada ne mogu pročitati vesti koje kritikuju vlast Vladimira Putina i aktuelne ruske politike, dok se mnogi mediji u svojim uređivačkim politikama vode stavom da je Vladimir Putin najomiljeniji političar u Srbiji iako je predsednik strane države.\nKao razlog za izraziti nekritički odnos prema Rusiji u dnevnoj štampi sagovornici navode to što takve priče i naslovi sa Vladimirom Putinom prodaju novine, s obzirom da je javno mnjenje u Srbiji proruski nastrojeno. Ono što je zanimljivo jeste da se izveštavanje najvećeg broja štampanih medija ne odnosi na Rusiju, već na njenog predsednika.\nDodatno, pozitivno izveštavanje dnevnih novina o Rusiji jedan od sagovornika dovodi u vezu sa nezadovoljstvom jednog dela javnosti politikom Zapada, uz istovremeno postojanje simpatija prema Rusiji što nije rezultat novca koji Rusi ulažu u Srbiju.\nKakva je predstavljenost Srbije u ruskim medijima?\nUrednik proruskog tabloida u Srbiji ističe da njegov list jeste jedini otvoreni proruski medij u Srbiji, ali da nikada nije dobio ni kopeljku da bi lepo pisao o Rusiji.\nO predstavljenosti Rusije u srpskoj štampi govori urednica ruskog portala u Srbiji koja smatra da je Rusija u jednom delu štampe čak i previše pozitivno predstavljena. Ona primećuje da, iako je politički Rusija bitna za Srbiju, nijedan srpski medij nema dopisnika iz Moskve.\nJavnost u Srbiji mnogo manje zna o tome kako je Srbija predstavljena u Rusiji, o čemu govori bivši dopisnik iz Moskve koji tvrdi da se Srbija u ruskim medijima nađe samo onda kada su uključeni i ruski interesi, što je i normalno za svetsku silu kakva je Rusija. Tako i urednik jednog tabloida smatra da neki ruski mediji ne izveštavaju tako dobro o srpsko-ruskim odnosima kao što je to slučaj u Srbiji.\n„Mi ovde sebe ubeđujemo kolika je ljubav prema Rusiji, dok se Rusija ponaša kao velika sila i gleda svoje interese“, ističe urednik tabloida.\nVlast preko medija smiruje svoje nacionalno i prorusko biračko telo\nO uticaju vlasti na medije govori urednik jednog nedeljnog lista koji smatra da Vučić jedini zna više novinara od njega, dok Vučić direktno učestvuje u kreiranju javnog mnjenja i ima kontrolu nad onim što pišu tabloidi. Takva je situacija i po pitanju proruskog narativa: vlast ga samo toleriše jer njih jedino zanima rejting, dok Vučić pred izbore zakazuje posetu kod Putina kako bi obezbedio podršku kod rusofilskog biračkog tela.\nUrednik jednog prozapadnog portala u Srbiji smatra da vlast kreira patriotsko-nacionalistički naboj u medijima, dok se odnos štampe prema Rusiji toleriše na osnovu onoga šta je većinski stav stanovništva.\nOsim uticaja koji Rusija ima putem svog portala Sputnjik, proruski narativ se kreira zahvaljujući vladajućoj garnituri koja iz sopstvene računice potpiruje rusofiluju u medijima, smatra bivši dopisnik iz Brisela.\nMožda najvažniji faktor za razumevanje postojanja proruskog narativa u dnevnoj štampi daje urednik novinske agencije koji ističe da razlog za to nalazi u potrebi aktuelne vlasti da se u svom održanju oslanja na deo stanovništva koji ima proruske stavove.\nDa bismo razumeli gde se nalaze koreni ruske popularnosti u Srbiji, bilo bi neophodno uraditi posebno istraživanje, a do tada ostaje tumačenje urednice ruskog portala u Srbiji koja navodi da u srpskom čoveku postoji iskonska pozitivna slika o Rusiji, ali da ako nekoga pitate šta zna o Rusiji, reći će vam da nema pojma.\nTAGS: Aleksandar Vučić mediji novinarstvo tabloidi Vladimir Putin


Nastaje tzv. vojska Kosova\nNastaje tzv. vojska Kosova\nGeneralni sekretar NATO-a Anders Fog Rasmusen saopštio je da su Kosovske bezbednosne snage dostigle „pun operativni kapacitet“. Sa osnivanjem KBS se zvanični Beograd nikada nije složio iz uverenja da će iz njih nastati vojska Kosova, piše „Politika“.\n„KBS je u potpunosti u stanju da izvrši sve zadatke koji mu se povere u skladu sa njihovim mandatom i standardima NATO-a“, naveo je Rasmusen u saopštenju objavljenom na sajtu ovog vojnog saveza zahvaljujući tom prilikom pripadnicima Kfora „za sve što su učinili kako bi pomogli izgradnju tih snaga“.\nU saopštenju Rasmusena se tvrdi da misija KBS-a ostaje „kakva je i bila“ – da sprovodi operacije zaštite civila, da pomaže civilnim vlastima u slučaju prirodnih katastrofa i drugih vanrednih situacija, kao i da će NATO nastaviti da pruža pomoć i savete ovoj formaciji. On je pozvao pripadnike svih zajednica na Kosovu da razmisle o uključivanju u KBS kako bi one postale „istinski multietničke i reprezentativne snage“.\nMilovan Drecun, predsednik Odbora za Kosovo i Metohiju u Skupštini Srbije, kaže za „Politiku“ da KBS i dalje ne mogu da imaju legalitet jer je njihovo postojanje u suprotnosti sa Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN. On podseća da je ova formacija nastala posle samoproglašenja nezavisnosti Kosova 2008. godine, i to iz Kosovskog zaštitnog korpusa (KZK) koji je stvoren iz Oslobodilačke vojske Kosova (OVK).\nU ovoj formaciji bili su ozloglašeni pojedinci, kao što je ratni komandant OVK Sulejman Selimi zvani Sultan, protiv koga se danas i u Prištini vodi krivični postupak. Ove snage osnovane su početkom 2009. godine, uz obrazloženje da su u skladu sa Ahtisarijevim planom. Imaju oko 2.500 pripadnika, nedavno je na Kosovu sprovedena kampanja sa ciljem da se više pripadnika manjina priključi ovoj formaciji.\nPo osnivanju KBS-a koji je podržao NATO, odnosi Vojske Srbije i Kfora izvesno vreme bili su spušteni na tehnički novo, odnosno nisu se održavali sastanci načelnika Generalštaba VS i komandanta Kfora.


Budžet RS za narednu godinu oko 3,5 milijarde KM - Akta.ba\nBudžet RS za narednu godinu oko 3,5 milijarde KM\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je da će budžet Republike Srpske za narednu godinu iznositi koliko i ovogodišnji, oko 3,5 milijardi KM.\n12.11.2020. 08:39 / Izvor: SRNA\nVišković je rekao da će prije usvajanja budžeta Republike Srpske za narednu godinu biti jedan rebalans, jer je za zdravstvo izdvojeno više od 170 miliona KM, a što je više od 20 miliona KM, koliko je bilo predviđeno rebalansom budžeta.\nOn je podsjetio da je pad prihoda od indirektnih poreza u BiH skoro 10 odsto, te naglasio da će taj pad osjetiti i budžet Republike Srpske i Federacije BiH.\n"Da bismo nadoknadili pad prihoda od direktinih i indirektnih poreza, moraćemo to riješiti kreditnim zaduženjima", rekao je Višković i dodao da se to tako radi u cijelom svijetu.\nPrema njegovim riječima, pandemija virusa korona ima snažan uticaj ne samo na ljudske živote, zdravstveni sistem, već i na ekonomiju, tako da će i ta kreditna zaduženja zavisiti od dužine trajanja pandemije.\nVišković je juče za BHT rekao da bez pomoći Vlade Republike Srpske, mnoge firme ne bi mogle opstati, ali ni zdravstveni sistem.\n"Ono što je novo u budžetu za narednu godinu jeste da ćemo ići na smanjenje troškova gdje god je to moguće, kod materijalnih troškova, reprezentacije, putovanja", pojasnio je predsjednik Vlade Srpske i dodao da će se sredstva usmjeriti na investicije, pomoć realnom i zdravstvenom sektoru, zaštitu domaće proizvodnje i ekonomije.\nVišković je naveo da će Vlada već sutra raspravljati o setu zakona kojim bi se ukinuli i smanjivali parafiskalni nameti, čime će se napraviti uštede realnom sektoru u Republici Srpskoj.\nOn je naveo da će biti predviđeno i vraćanje poreza i doprinosa onim poslodavcima koji zapošljavaju nove radnike.\n"Ako je poslodavac zaposlio radnika na tri godine, onda će se dvije godine vraćati ti doprinosi za sve novozaposlene radnike, ali ne za one koji su u koroni otpustili radnike, nego za one koji nisu otpuštali ili za one poslodavce koji otvaraju nove pogone, njima ćemo tu mjeru prilagoditi kako bi što više podstakli zapošljavanje u Republici Srpskoj", rekao je Višković.\nFinansijska injekcija slamka spasa za prevoznike\nRS: Za projekte u lokalnim zajednicama 28,6 miliona KM\nPrometnici lijekova u Republici Srpskoj prijete preseljenjem u Federaciju\nSkraćene procedure: Od početka godine u Republici Srpskoj osnovano 760 preduzeća\nRast plata u RS-u bit će nastavljen i u narednoj godini


Filipinski Herkules se srušio na ostrvu Jolo - Aviatica\nU nesreći filipinskog vojnog transportera Herkules C-130 koji se srušio na ostrvu Jolo ima poginulih.\nDatum / Date: 04.07.2021.\nAvion filipinskih vojske Lockheed C-130 poznat kao Hercules (Herkules) srušio se u nedelju, 4. jula pre podne u planinskom regionu ostrva Sulu pored grada Patikul.\nVest o padu aviona je potvrđena od strane ministarstva odbrane Filipina . Prema prvim zvaničnim informacijama poginulo je najmanje 17 putnika od 92 koliko ih je bilo u avionu (osam članova posade i 84 vojnika). Iz olupine koja je u plamenu izvučeno je za sada 40 preživelih.\nU neposrednom okruženju aerodroma Jolo, gde je avion trebalo da sleti i gde se dogodila nesreća, vode se borbe između filipinske vojske i islamističke terorističke organizacije Abu Sajaf (Abu Sayyaf). Pojavile su se informacije da je avion oboren od strane terorista, a vojni zvaničnik, Cirilito Sobejana, nije odbacio ovu mogućnost ali je istakao da je ipak malo verovatna i da je verovatniji razlog za nesreću taj što je pilot promašio pistu.\nPista na aerodromu Jolo je veoma kratka i predstavlja veliki izazov za svakog pilota. Ako se samo malo omaši tačka sletanja može se lako desiti da avion izleti sa piste. Sobejana kaže da je prema prvim informacijama upravo to bio razlog i da je pilot shvativši da nije dobro odredio mesto dodira sa zemljom pokušao da podigne avion i da pokuša drugo sletanje kasnije, ali da je završio u šumi nedaleko od piste.


Kompanije beleže gubitke i do pola miliona dolara usled napada na sigurnosne sisteme Kompanije beleže gubitke i do pola miliona dolara usled napada na sigurnosne sisteme – Personal magazin\nKompanije Kaspersky Lab i B2B International sprovele su globalno istraživanje kojim je obuhvaćeno 5.500 kompanija u 26 zemalja. Istraživanje je pokazalo da najveću finansijsku štetu izazivaju napadi na sigurnosne sisteme…\nKompanije Kaspersky Lab i B2B International sprovele su globalno istraživanje kojim je obuhvaćeno 5.500 kompanija u 26 zemalja. Istraživanje je pokazalo da najveću finansijsku štetu izazivaju napadi na sigurnosne sisteme kao što su prevare koje organizuju zaposleni, sajber špijunaža, upadi na mrežu i greške dobavljača. Prosečan budžet koji je neophodan za oporavak od ovakvih napada iznosi 551.000 američkih dolara za velike kompanije i 38.000 američkih dolara za mala i srednja preduzeća.\nOzbiljni propusti u bezbednosnim IT sistemima mogu stvoriti probleme za kompanije. Uzimajući u obzir da šteta od ovakvih napada može imati različite oblike, često se dešava da ni same žrtve ne mogu da procene kolika je zapravo finansijska šteta. Metodi koji su korišćeni pri ovom istraživanju zasnovani su na podacima iz prethodnih godina, kako bi bili utvrđeni sektori u kojima su kompanije primorane da troše novac usled napada na sigurnosne sisteme ili gde gube novac zbog istih. Kompanije obično moraju da ulože veću količinu novca na usluge stručnjaka (kao što su nezavisni IT stručnjaci, advokati, konsultanti, itd.), pri čemu zarađuju manje novca usled izgubljenih poslovnih prilika i usporenog poslovanja.\nVerovatnoća realizacije svake zasebne posledice napada takođe varira i treba je uzeti u obzir zajedno sa veličinom kompanije koja je napadnuta. Sličan metod je korišćen pri procenjivanju indirektnog troška: budžet koji kompanije izdvajaju nakon oporavka od napada, a koji je sa njim u vezi. Dakle, na već pomenutu cifru, kompanije obično troše između 8.000 (mala i srednja preduzeća) i 69.000 (kompanije) američkih dolara na osoblje, treninge i infrastrukturne nadogradnje.\nProsečan trošak kompanija nakon napada na sigurnosne sisteme:\nUsluge stručnjaka (IT, upravljanje rizikom, advokati): do 84 hiljade američkih dolara, uz verovatnoću do 88 odsto\nIzgubljene poslovne prilike: do 203 hiljade dolara, verovatnoća 29 odsto\nUsporeno poslovanje: do 1,4 miliona američkih dolara, verovatnoća 30 odsto\nProsek: 551 hiljada američkih dolara\nIndirektan trošak: do 69 hiljada američkih dolara\nŠteta usled gubitka reputacije: do 204.750 američkih dolara\nMala i srednja preduzeća i kompanije: Različite posledice\nDevet od deset kompanija koje su učestvovale u ovom istraživanju prijavile su bar jedan napad na bezbednosne sisteme. Međutim, nisu svi napadi bili ozbiljni i/ili nisu vodili do gubitka poverljivih podataka. Najčešće, ovakvi napadi su rezultat malvera, phishing-a, „curenja” podataka koje polazi od zaposlenih i ekspolatisanog ranjivog softvera. Procena troškova daje novi ugao gledanja na ozbiljnost IT bezbednosnih incidenata, a posledice koje trpe mala i srednja preduzeća razlikuju se od onih koje trpe velike kompanije.\nVelike kompanije plaćaju znatno veći iznos ukoliko su napadi na bezbednosne sisteme rezltat greške do tada pouzdane treće strane. Ostali tipovi napada koji kompanije skupo koštaju obuhvataju prevare koje organizuju zaposleni, sajber špijunažu i upade na mrežu. Mala i srednja preduzeća gube značajnu sumu novca na oporavak od skoro svih vrsta napada na sigurnosne sisteme, plaćaju približno kao da je u pitanju oporavak od sajber špijunaže ili DDoS i phishing napada.\n„Nema mnogo izveštaja o posledicama napada na IT sigurnosne sisteme koji bi gubitak precizno izrazili u novcu. Teško je doći do pouzdanog metoda za određivanje proseka, ali shvatili smo da to moramo učiniti kako bismo spojili teoriju iz oblasti korporativnih pretnji sa poslovnom praksom. Kao rezultat, imamo listu korporativnih pretnji koje su izazvale najveće štete – one pretnje na koje preduzeća moraju da obrate najviše pažnje, po našem mišljenju,” rekao je Brajan Berk (Brian Burke), šef tima tržišne inteligencije u kompaniji Kaspersky Lab.\nKako biste preuzeli kompletan izveštaj o troškovima oporavka od napada na sigurnosne sisteme, kliknite ovde.\nKompanije beleže gubitke i do pola miliona dolara usled napada na sigurnosne sisteme was last modified: September 17th, 2015 by Redakcija


VITEZ SRPSKOG NEBA – PODGORAC.INFO\nHome/KULTURA/VITEZ SRPSKOG NEBA\nAna Vasiljević May 18, 2022\tKULTURA Comments Off on VITEZ SRPSKOG NEBA\nU petak 13. maja, predstavljena je knjiga „Vitez srpskog neba“ , uz prisustvo članova porodice, kolega i prijatelja koji čuvaju uspomenu na heroja i viteza srpskog neba.\nKnjiga je nastala u slavu i čast podviga pukovnika Milenka Pavlovića , koji je 4.maja 1999. godine žrtvovao svoj život na nebu iznad Valjeva u borbi sa nadmoćnijim i brojnijim neprijateljima tokom NATO bombardovanja.\nMilenko Pavlović je gorostas, kojim se Podgorina i Kolubara zavek moraju ponosti. Časno je živeo kao čovek i oficir i časno se odužio svome narodu i otadžbini i svrstao se među besmrtne. Iz godine u godinu, opština Osečina kao i njegove kolege iz vazduhoplovstva neguju uspomenu na ovaj herojski čin i obeležavaju godišnjicu od herojske pogibije pilota pukovnika Milenka Pavlovića, velikog boraca za slobodu.\nU organizaciji Kluba pisaca „Vukovo pero“ iz Loznice iz raspisan je četvrti konkurs-raspis „Srpski heroj, pukovnik-pilot Milenko Pavlović“ 2021. godine. Koncept konkursa bio je podsticanje stvaraoca iz Srbije i regiona kojima je tema rodoljublja bliska i preko koje čuvaju i neguju kulturu sećanja. To je bio prvi deo projekta, a drugi se odnosi na štampanje zbornika užeg izbora radova i njegovo predstavljanje pred širom publikom u koji se preko svoje izdavačke delatnosti uključila Narodna biblioteke Osečina, uz podršku opštine Osečina I Turističke organizacije „Podgorina“.\nSastavljači zbornika odlučili su se za tematsko-motivsku shemu, birajući umetnički ostvarene radove, koji pripadaju najpoštovanijim vrstama pisne reči uopšte, a to su rodoljubive i epske pesme. Polazeći od te osnovne namere, u zborniku su se našli stvaraoci čiji glasovi traju već decenijama, a takođe i i pesnici, koji tek započinju stvaralački rad.\nOvaj zbornik plod je težnje da se u izdavačku delatnost Narodne biblioteke Osečina uvrste neobjavljene i nenagrađivane pesme o pukovniku – pilotu Milenku Pavloviću. Njegovu vrednost ističe i činjenica da se na ovim prostorima nije pojavio ni jedan sličan zbornik. Zbornik započinje svoju putanju koju su mu postavili suizdavači, a to je da se objavljivanjem pesama o pukovniku – pilotu Milenku Pavlović podstakne plodonosniji rad na ovu temu. Sa ovakvom uređivačkom politikom želimo da otvormo prostor i iskažemo potrebu održavanja jednog ovakvog književnog konkursa. Na to nas obavezuje i ukupan broj odabranih radova u okviru četvrtog konkursa „Srpski heroj, pukovnik – pilot Milenko Pavlović od 29 autora, iz zemlje i regiona.\nU ime opštine Osečina prisutnima se obratio predsednik opštine Osečina Nikola Tomić, a u ime Kluba pisaca “VUKOVO PERO” iz Loznice, našeg suizdavača i pokretača literarnog konkursa u čast pilota – pukovnika Milenka Pavlovića, obratio se Ljutomir Rundić, pesnik, glumac i zdravičar. Pesme zastupljene u zborniku govorili su pesnici is Srbije i Bosne i Hercegovine. Program je upotpunila pevačka grupa „Lozice“ iz Loznice.\nPrevious Obeležavanje nedelje zdravlja usta i zuba\nNext Požar na parkingu Podgorine Frucht


Komentar: Međunarodni sajam uvoza pokazao šarm kineskog tržišta - Kineski Radio Internacional\nKomentar: Međunarodni sajam uvoza pokazao šarm kineskog tržišta\n2019-11-10 10:59:17 | CRI\nGlobalni izlagači na platformi Međunarodnog sajma uvoza u Šangaju prodavali su svoje najnovije, najbolje i najkonkurentnije proizvode i ulagali napore da uđu na kinesko tržište, što pokazuje četiri šarma kineskog tržišta: ogromnu potražnju zbog potrošačke ekspanzije 1,4 milijardi Kineza, poboljšanu infrastrukturu i snažan logistički sistem, poslovni ambijent, kao i bogate inovativne resurse na osnovu napretka nauke i tehnologije.\nMeđunarodni sajam uvoza predstavlja važnu meru Kine u pogledu većeg otvaranja prema svetu. Na sajmu prisustvuju gosti iz celog sveta, što je u skladu sa željom naroda svih zemalja za lepim životom.\nVrednost uvezene robe i usluga u Kinu će prema prognozama premašiti 30 biliona odnosno 10 biliona američkih dolara u narednih 15 godina. Stoga, otvorenije i kreativnije kinesko tržište će stvoriti veće prilike za svet i dodati snažan motor za svetski privredni rast.


Kako funkcioniše sistem odvoženja smeća sa Kelebije? | (Vesti - 08. 08. 2018) Subotica.com\nNakon što je 2. jula zvanično počeo da funkcioniše sistem organizovanog odvoženja komunalnog otpada iz Mesne zajednice Kelebija, pojavili su se i prvi problemi. Dok korisnici usluge tvrde da je smeće odvoženo ređe nego što je previđeno, iz nadležnog preduzeća poručuju da je reč o nesporazumu, te mole korisnike da se pravilno informišu.\nProbni period organizovanog odvoženja komunalnog otpada sa teritorije Mesne zajednice Kelebija, JKP "Čistoća i zelenilo" započelo je početkom juna, kada je kućno smeće odvoženo naizmenično, odnosno po podeljenom terenu, tako da je prve nedelje smeće pokupljeno sa desne strane naselja, dok je naredne nedelje usledilo odvoženje otpada sa leve stane naselja. Zvanična naplata usluge, koja staje 392 dinara po domaćinstu, započela je 2. jula, a prema navodima našeg sugrađanina koji živi u ovom delu grada, smeće se odvozilo ređe nego što je kalendarski predviđeno.\n- Na Kelebiji, ulica 4. Jula i okolina. Smeće treba da se odnosti svakog drugog ponedeljka. To plaćamo više nego drugi kojima nose svake nedelje. Kalendarski je ispalo da je razlika između "drugog" i "prvog" ponedeljaka tri nedelje! Znači u letnjim danima tri nedelje ne nose smeće, a ni kante nam nisu dali gde da držimo smeće. Konačno, nakon tri nedelje čekanja, dođe dan za odnošenje smeća, svi lepo iznesemo nagomilano ukislo smeće, kad ono smeće nije odneto. Stoje raznorazne kese da ih psi razvlače po zaštićenoj zoni Subotičke peščare, predeo izuzetne lepote - napisao je naš sugrađanin u rubrici "Pištaljka", dodajući da se zbog ovog problema obratio komunalnoj policiji, koja ga je uputila da pomenuti problem "reši" sa nadležnim preduzećem. - Samo čekam da mi stigne račun da platim za odnošenje smeća. Tri nedelje nisu odneli smeće i sada još da dodamo dve do sledećeg odnošenja, što je 35 dana.\nS druge strane, iz JKP "Čistoća i zelenilo" kažu da je reč o nesporazumu, te da se građani nisu pravilno informisali o tome na koji način funkcioniše sistem odvoženja komunalnog otpada iz ovog naselja.\n- Problem je što građani mislile da se smeće odnosi svakog prvog ponedeljka u mesecu sa jedne strane ulice, dok naredne nedelje sledi druga strana ulice, što nije tačno. Mi smo započeli sa desnom stranom, te je onda usledila leva strana i tako naizmenično, što znači da će se desiti da prvog ponedeljka u mesecu ne bude desna, već leva strana, u zavisnosti od toga kako prethodni mesec završi. Tako smo 6. avgusta odvozili otpad sa leve strane ulice, dok ćemo 13. avgusta odvoziti sa desne. Verovatno je dotični gospodin postavio smeće onog dana kada se ta strana ulice nije radila, zbog čega smeće nije pokupljeno - objašnjava Robert Maluščik, rukovodilac radne jedinice za odnošenje i deponovanje komunalnog otpada JKP "Čistoća i zelenilo".\nOn je dodao da će nadležno preduzeće korisnicima na Kelebiji podeliti tipske posude za odlaganje komunalnog otpada do kraja godine, te da je cena usluge tolika jer se naplaćuje po domaćinstvu, a ne po kvadraturi, kako se naplaćuje u gradskim naseljima.\n- Tokom maja, kada se još uvek radilo sa žutim džakovima, sa teritorije Kelebije je pokupljeno oko dve do tri tone otpada, dok je od početka probnog perioda pokupljeno oko 14 do 15 tona. Drastično je porasla količina smeća koja se odvozi na ovaj način i ovo je sada povoljnija varijanta, jer korisnici plaćaju uslugu po domaćinstvu. Neki su revoltirani zbog čega se ova usluga vrši samo dva puta u mesecu, dok se u gradskim naseljima vrši svake nedelje, međutim korisnici u gradskim naseljima plaćaju uslugu po kvadraturi, a ne po domaćinstvu - kaže Maluščik, naglašavajući da se korisnici o rasporedu odvoženja komunalnog otpada mogu pravilno informisati u prostorijama Mesne zajednice ili pozivom Korisničkog servisa JKP "Čistoće i zelenila" na broj telefona 024/620 444.\nProblem u odnošenju smeća\nKelebija jkp čistoća i zelenilo odlaganje otpada\n"Heto-Hardi" - porodična firma sa dugogodišnjom tradicijom i kvalitetom\npre 48 minuta i 26 sekundi


Vahid Hećo o realizaciji strateških projekata u elektroenergetskom sektoru - Klix.ba\nVahid Hećo o realizaciji strateških projekata u elektroenergetskom sektoru\n24.12.2008. u 15:19\nMinistar energije, rudarstva i industrije Vahid Hećo danas je zvanično izvijestio strateške partnere iz Njemačke, Austrije i Kazahstana da njegovo ministarstvo nije u mogućnosti provesti odluku Vlade FBiH o realizaciji strateških investicijskih projekata u elektroenergetski sektor.\nOvo je na pres-konferenciji Stranke za BiH u Sarajevu potvrdio sam ministar Hećo, a predsjednik ove stranke Haris Silajdžić saopćio da projekt realizacije ubrzanog investiranja u ovaj sektor FBiH i realizacija ugovora s odabranim strateškim partnerima više neće biti predmet pregovora SBiH i SDA.\nSilajdžić i Hećo su optužili SDA za blokadu najvećeg investicionog projekta u historiji BiH te istaknuli da je time već dosad pričinjena nenadoknadiva šteta s krupnim posljedicama po budućnost FBiH i BiH.\n-Čelnici SDA su politikantskim kvaziargumentima i opstrukcijom i premijera i ministara iz svoje stranke srušili projekt koji je u godinama sve teže ekonomske krize mogao biti od neprocjenjivog značaja za desetine i stotine hiljada ljudi u FBiH, ustvrdio je Silajdžić.\nSmatra da opstrukcija ovakvih projekata "graniči sa zdravim razumom" te navodi da se blokira jedan model na koji teško da će neko pristati u budućnosti.\nNaglašava i da je na ovaj način odaslana loša poruka činjenicom da se jednoglasna odluka Vlade ne može provesti zbog nečije volje koja je izvan same Vlade.\nUz podsjećanje da je Vlada FBiH 7. decembra prošle godine jednoglasno usvojila odluku Komisije o izboru strateških partnera, te da je zakonitost procedure izbora ovih partnera potvrdio Ured za zakonodavstvo FBiH, ministar Vahid Hećo ističe da se na insistiranje strateških partnera morao izjasniti.\nNaveo je neke od posljedica blokiranja realizacije ove odluke. Onemogućene su, kako je kazao, direktne strane investicije od više od sedam milijardi maraka, direktno i indirektno zapošljavanje više od 50.000 radnika, blokirano oživljavanje metalske, građevinarske i drvoprerađivačke industrije BiH te odgođena modernizacija rudnika u FBiH.\nTakođer, blokirana je realizacija strategije bazirane na principima da nema rasprodaje prirodnih resursa FBiH, vlasništva srateških partnera nad novoizgrađenim elektoroenergetskim objektima te koncesija za korištenje prirodnih resursa.\nIako je projekt ubraznog razvoja elektroenergetskog sektora eliminiran, Hećo je pozvao dvije federalne elektroprivrede da nastave s razvojem ovog sektora u skladu s mogućnostima i kapacitetima.\nAhmadinedžadova božićna čestitka na britanskoj televiziji\n24.12.2008. u 15:23


Lluka primio je deegaciju "The Heritage Fondation " - Vesti - Ministarstvo Ekonomije i Životne Sredine\nLluka primio je deegaciju "The Heritage Fondation "\nPriština, 16.07.2018 - Minostar ekonomskog razvoja Valdrin Lluka primio je delegaciju ‘The Heritage Foundation’,koju je predvodio potpresednik , James Jay Carafano, sa kojima je razgovarao o ukupnim ekonomskim tokovima u zemlji.\nMinistar Lluka ovom prilikom najavio je delegaciju ‘The Heritage Foundation’ , sa prioritetom Ministarstva ekonomskog razvoja, fokusirajucÌi se na strateške sektore kao što su energetika i rudarstvo.\nRukovodilac MER je bio fokusiran na projekte koji su u procesu realizacije u energetskom sektoru, koji su i najvecÌa direktna strana ulaganja u zemlji.\nIzmeđu ostalog, on je najavio mere koje je preduzela Vlada Kosova za poboljšanje okruženja za strane investicije, navodecÌi ovde poboljšanje pravnog i institucionalnog okvira u cilju stvaranja pogodnosti za investitore.\nMinistar Lluka, na osnovu iskustva ove fondacije, izrazio je svoju spremnost za saradnju u cilju poboljšanja ekonomskih politika i promocije investicionih mogucÌnosti na Kosovu.\nInače, "The Heritage Foundation" je nezavisna, neprofitna institucija, specijalizirana za stvaranje i promociju javnih politika i istraživanja zasnovanih na principima slobodnog preduzetništva, individualne slobode i tradicionalnih američkih vrednosti.


Milivojević je uposlio golgetera Fulama, a ovaj spretno glavom nadvisio svog čuvara i poslao loptu iza leđa Jana Zomera.\nFIFA je na svom zvaničnom nalogu postavila fotografiju Mitrovića i Milinkovića Savića uz jednostavnu posvetu - "NA NA NA NA NA NAHHHHH" sa emotikonom vatre, aludirajući na pesmu "Mitro's on fire" koju ima naš reprezentativac od strane engleskih navijača.\nOVO NIKO NIJE OČEKIVAO Srbi, Rusi i duh jugoslovenstva /VIDEO/\nFudbaleri Srbije su ovog ponedeljka stigli u Svetlogorsk, koji će im biti baza tokom Svetskog prvenstva, koje se od 14. juna do 15. jula održava u Rusiji. "Orlovi" su naišli na sjajan doček, najpre na aerodromu, a zatim i tokom treninga.\nPOSTOJI LI IŠTA LEPŠE OD OVOGA Navijači Srbije i Kostarike zaejdno pružaju podršku uoči meča na Svetskom prvenstvu\nPred sam meč između selekcija Srbije i Kostarike koji nas očekuje u nedelju od 14 časova na Svetskom prvenstvu, navijači i jedne i druge reprezentacije navijali su zajedno.


PREMIJER RUSIJE ZARIO NOŽ U SRCE SANKCIJA Ono što je potpisao će osakatiti zapadne kompanije\nOdluka Mihaila Mišustina da legalizuje paralelni uvoz stvorila je novu glavobolju za velike strane kompanije koje su napustile rusko tržište.\nKabinet ministara Ruske Federacije je krajem prošlog meseca legalizovao uvoz robe u zemlju bez dozvole nosilaca prava kako bi se zadovoljila potražnja za inostranom robom koja se traži.\nMinistarstvo industrije i trgovine predložilo je da se u zemlju bez dozvole nosilaca autorskih prava uvoze samo proizvodi brendova koji su prestali ili obustavili rad u Rusiji.\nPROČITAJTE: MEDLIN OLBRAJT JOŠ NIJE SAHRANJENA: Na ukop bivše državne sekretarke SAD stiže i predstavnica lažne države Kosovo\nMajkl Maloj, advokat DLA Pajpera u Rusiji, primetio je da je ruska vlada spremna da oslabi sprovođenje prava intelektualne svojine kako bi svojim građanima obezbedila robu koja nije bila dostupna zbog sankcija.\nPROČITAJTE: Rusija pokrenula tihu revoluciju - Ovo će sve promeniti...\nIstovremeno, u Rusiju će doći ne falsifikovani, već originalni proizvodi. Pretpostavlja se da se izvoz može vršiti preko Kazahstana ili Belorusije, koje su deo integracionog udruženja sa Ruskom Federacijom.\nPrema Maloju, strani dobavljači su izgubili mogućnost da traže kompenzaciju ili zaplene svoju robu.


Pri kupovini opreme prošle godine, vlade EU uglavnom su samostalno sklapale poslove, ne ispunjavajući obvezu preuzetu u svom paktu iz 2017. da osiguraju da se nešto više od trećine takve nabave obavlja zajedno s drugim članicama Unije\n2545 pregleda\t0 komentar(a)\nDržave Evropske unije (EU) potrošile su gotovo 200 milijardi eura na odbranu 2020. godine, što je najviše od početka evidencije 2006. godine, ali su zajednička ulaganja vlada pala, objavila je Evropska odbrambena agencija (EDA) u izvještaju u ponedjeljak, 6. decembra.\nAgencija EU EDA koja pomaže vladama bloka da razviju svoje vojne sposobnosti, rekla je da je ukupna potrošnja zemalja EU, osim Danske – koja odustaje od vojnih projekata EU – dosegla 198 milijardi dolara, što je povećanje od pet posto u odnosu na 2019. godinu, javio je Reuters.\nRashodi za odbranu iznosili su 1,5 posto od ekonomske proizvodnje 26 država EU, što je dobrodošla brojka za NATO savez predvođen SAD-om, koji je tražio cilj potrošnje od dva posto za svoje saveznike.\nVećina članica EU takođe je dio NATO-a, ali žele biti u mogućnosti djelovati nezavisno od Sjedinjenih Američkih Država kada je to potrebno.\nZagovornici jače obrane EU kažu da su upozorenja bila mnoga, od britanskog odlaska iz bloka do prioriteta bivšeg američkog predsjednika Donalda Trumpa "Amerika na prvom mjestu" i neuspjelih država na evropskim granicama.\nMeđutim, izvještaj EDA-e navodi pad u potrošnji na saradnju uprkos odbrambenom paktu EU potpisanom krajem 2017. kako bi se pokušalo udružiti resurse i okončati takmičenje između nacionalnih industrija koje je oslabilo prošle odbrambene napore.\n"Trend pada evropske zajedničke potrošnje posebno je zabrinjavajući", rekao je izvršni direktor EDA-e Jiri Sedivy u izvještaju, u kojem je utvrđeno smanjenje zajedničke nabave opreme od 13 posto u odnosu na 2019., na 4,1 milijarde eura, što je treća najniža vrijednost koju je zabilježila agencija.\nPri kupovini opreme prošle godine, vlade EU uglavnom su samostalno sklapale poslove, ne ispunjavajući obvezu preuzetu u svom paktu iz 2017. da osiguraju da se nešto više od trećine takve nabave obavlja zajedno s drugim članicama Unije.\nDok je EU takođe pokrenula zajednički fond za oružje, radi na 60 zajedničkih vojnih projekata i ima za cilj dogovoriti nove snage za brzo reagovanje, ulaganja u odbrambena istraživanja i tehnologiju takođe su nepovezana i nemaju nikakvu saradnju, saopštila je EDA.\nEvropska unijaNATOodbranaEvropska odbrambena agencijaSjedinjene Američke DržaveDonald Tramp


UREDBA O OBELEŽAVANJU (MARKIRANJU) DERIVATA NAFTE: Predviđeno je da inspekcija može proveravati poreklo goriva u rezervoarima transportnih preduzeća, preduzetnika i poljoprivrednih gazdinstava. Ukoliko se u rezervoaru pronađe gorivo nelegalnog porekla, odnosno ono u kojem koncentracija markera nije odgovarajuća, Uredbom su propisane kazne od 50.000 do 2.000.000 dinara i zabrana rada do tri godine\nU skladu sa Uredbom o obeležavanju (markiranju) derivata nafte ("Sl. glasnik RS", br. 51/2015 i 5/2017), inspektori mogu kontrolisati i gorivo u rezervoarima vozila, tačnije kamiona, autobusa i poljoprivrednih mašina. Cilj je da se gorivu zna poreklo, da vozači dobiju kvalitetno gorivo, a istovremeno država suzbije crno naftno tržište.\nInspektori su do sada kontrolisali poreklo nafte i derivata od uvoza, skladišta, barži, preradu u rafinerijama, pumpe. Sada imaju i dodatan posao - da kontrolišu rezervoare svih privrednika koji se bave transportom, kao i traktore i mehanizaciju poljoprivrednih gazdinstva.\n"Oni u rezervoarima svojih kamiona moraju imati markiran derivat, sve ostalo je suprotno propisima", rekao je Slaviša Petković iz Republičke tržišne inspekcije.\n"To možemo i samostalno, kod privrednih subjekata možemo kontrolisati prisutnost markera. Ukoliko je ona niža od dozvoljene to je kažnjivo", rekao je Petković.\n"Sada je rok četiri dana od momenta kada se uzme uzorak do dobijanja analize, što će omogućiti da brže reagujemo", dodao je Petković.\nIstiče da se na određenom broju pumpi često menjaju vlasnici, što ukazuje na neregularne radnje.\nSada će vlasnici, u roku od 15 dana, biti u obavezi da dostave sve podatke o prodajnim objektima, kao i o tome koje se gorivo prodaje.\n"Sve je u cilju da vozimo, koristimo kvalitetan derivat i da postoji lojalna konkurencija", ukazao je Petković.\nIzvor: Vebsajt B92, 06.02.2017.


Hrvatski film “Mater” od 15. aprila u bioskopima Srbije\nTanjug 9. aprila 2021. 16:00\nBEOGRAD – Hrvatski film “Mater”, dugometražno debitantsko ostvarenje mladog hrvatskog reditelja Jura Pavlovića, biće prikazan 14. aprila na poznatoj onlajn platformi “Kinokauć”, a od 15. aprila krenuće da se prikazuje u bioskopima širom Srbije, saopštila je distibuterska kuća Five Stars Film Distribution.\nZanimljivo hrvatsko ostvarenje snimano je postupkom “kamera iz ruke”, što pruža autentičnost poput dokumentarnog filma i prikazuje intiman portret majke i ćerke u veoma složenom odnosu koji imaju tokom nekoliko poslednjih dana majke koja je na umoru.\nNezavisni autorski film “Mater” prikazan je na FEST-u 2020, Festivalu evropskog filma Palić 2020, a dve glavne uloge imaju Darija Lorenci i Neva Rošić.\nJunakinja Jasna se vraća u kuću svog detinjstva iz Nemačke, kako bi se brinula za staru majku koja umire. U potpunosti izmeštena iz porodičnog života koji je ostvarila u inostranstvu, gde brine o svojoj deci, ona se vraća u Hrvatsku, gde se sasvim neprilagođena zatiče u sredini koja vrlo brzo počinje da je guši.\nJasnina majka kao veoma tvrdoglava i jako konfliktna, manipulativna osoba ničim ne olakšava ćerkin povratak. Uz pomoć članova porodice, komšija i starih prijatelja, Jasna pokušava da majci obezbedi komfor u poslednjim danima života, ali ubrzo shvata da je primorana da se suoči sa nizom problema koji potiču još iz detinjstva, a u nadi da će pronaći barem prividan mir.\nReditelj objašnjava da je ideja za film došla iz jedne porodične situacije u stvarnom životu, a da ga je baš toj temi privuka priča o diskunkcionalnoj porodici, e porodice koja ga, kaže, veže za veliki deo njegovog stvaralaštva.\n„Taj sudar velikog porodičnog nerazumevanja i te velike, primarne porodične ljubavi koja se obično najintenzivnije javlja u najtežim situacijama, veoma je inspirirativno tlo za mene”, zaključio je reditelj.\nKratak film ovog reditelja “Piknik” osvojio je nagradu Evropske filmske akademije za Najbolji kratki film 2015. godine, što mu je otvorilo širom vrata za debitantski dugometražni igrani projekat “Mater” (2019).\nFilmska platforma Kinokauć ima u kolekciji stotine naslova najpopularnijih art house i dokumentarnih filmova nastalih poslednjih nekoliko godina.\n“Mater” se može pogledati onlajn 14. aprila u 20 časova, pre početka bioskopske distribucije 15. aprila po celoj Srbiji.


TAČI OČEKUJE DA ĆE MU TRAMP VRATITI KOSOVO: Zašto 99 odsto Albanaca hoće da Amerikanci budu glavni pregovarači? | Happy BSC portal\nEvropska unije je ovih dana još jednom ponovila da bez dogovora Beograda i Prištine nema ni evropske budućnosti. Ipak, i pored Tačijevog otvorenog stava da sa Miroslavom Lajčakom neće da razgovara, albanski i srpski analitičari smatraju da će novi premijer Kosova Avdulah Hoti svakako biti za pregovore.\nTime se opet vraćamo u sličnu situaciju iz poslednjih nekoliko godina, kada je Tači pregovarao, a Haradinaj bio protiv, posle čega je uveo takse i potpuno blokirao pregovore o trajnom rešenju. Haradinajeva vlada je zbog taksi pala, ali je njegov naslednik Aljbin Kurti izmislio reciprocitet, kako bi pregovore i dalje držao blokiranim. Nada se pojavila posle smene Kurtija i izbora Hotija za premijera, ali sada blokira Tači.\nVeć prvog dana nakon što je formirana nova vlada Kosova, čiji je premijer Avdulah Hoti rekao da moraju da budu ukinute sve prepreke za dijalog, pregovori su dobili "bočni udarac" od aktuelnog predsednika. Tači je naglasio da neće sarađivati sa Lajčakom jer "on ne priznaje nezavisnost Kosova".\nNa taj način kosovski predsednik je okrenuo leđa Evropskoj uniji, u nadi da će mu američki predsednik Donald Tramp pomoći da reši problem statusa Kosova.\nNjemu ide naruku i činjenica da Brisel i Vašington već duže vreme nisu sinhronizovani u pogledu na dijalog Beograda i Prištine. U javnosti se kao američki predlog za rešenje kosovskog problema spominje razgraničenje. S tom idejom često je povezivan i sam Tači, koji je još jednom pokazao da u tom procesu više veruje administraciji američkog predsednika.\n- Nadam se koordinaciji sa Hotijem kao premijerom. Ispuniću svoju ustavnu i zakonsku ulogu, nije mi do sastanaka sa srpskim liderima. Dao sam do znanja da neću ići na razgovor u Brisel, zato što je Lajčak rekao da ne priznaje Kosovo - rekao je Tači.\nPredsednik Kosova je dodao da je bivša šefica diplomatije EU Federika Mogerini govorila da je "Kosovo nezavisna država" i da se delegaciji nije obraćala sa "Priština". Nezvanična reakcija iz Brisela ubrzo je stigla.\n- Ne pritiskamo nikoga, niti zavrćemo ruke. Ako strane nisu spremne da se dogovore, onda neće biti dogovora. Ali, bez dogovora nema evropske budućnosti - poručio je visoki zvaničnik EU.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić smatra da iza Tačijevih izjava o Lajčaku stoji nedvosmislena podrška SAD i da će stav predsednika Kosova biti da pristaje na razgovore samo tamo gde su Amerikanci.\n- Ne razumem kako bi to Priština da bude na EU putu, a ne želi, kako je Tači izjavio, da razgovara s evropskim predstavnicima. Za razliku od nas, kojima ništa nije dozvoljeno, njima je, međutim, sve dozvoljeno - rekao je Vučić.\nDirektor Instituta za afirmaciju međuetničkih odnosa Fatmir Šeholi ističe za medije da je evidentno da pored Tačija i celokupni politički albanski establišment, izuzev Kurtija, sa skepticizmom gleda na ulogu Miroslava Lajčaka.\n- S obzirom na to da ulazimo u finiš dijaloga, bilo bi veoma značajno i važno da posredovanje EU bude preko ličnosti koje treba da budu prihvatljive za širu masu na Kosovu. U tom smislu, predsednik Tači je najavio da nema ništa protiv Lajčaka, ali pošto dolazi iz zemlje koja nije priznala Kosovo i svojevremeno je glasao protiv ulaska Kosova u neke važne međunarodne organizacije, onda Tači opravdano ima dozu skepticizma na objektivnost Lajčaka. Nije nikakva tajna da ne samo Tači, nego 99 odsto Albanaca na Kosovu žele da Amerikanci budu glavni pregovarači u dijalogu Kosovo - Srbija, ali takođe Kosovo želi da EU olakša proces dijaloga - apostrofira Šeholi.\nMeđutim, naš sagovornik smatra da Tačijeva izjava neće ugroziti dijalog Beograda i Prištine.\n- Smatram da će premijer Hoti raditi u skladu s ustavom Kosova i da će u tom smislu zajedno sa Tačijem napraviti ekipu koja će po ustavu Kosova predstavljati Kosovo u dijalogu. Mislim da Tači neće biti za stolom gde je Lajčak, a premijer Hoti verovatno hoće - zaključuje Šeholi.\nProgramski direktor Fonda za političku izuzetnost Marko Savković iznenađen je otporom u Prištini prema izaslaniku EU.\nLajčak nije samo diplomata Slovačke, koja ne priznaje Kosovo, već zvaničnik koji već godinama radi u regionu i ima prilično jak profil. Svoju objektivnost i neutralnost dokazao je delovanjem i u BiH i u Crnoj Gori 2006. tokom referenduma. U Prištini bi morali da znaju da Lajčak ne bi postao specijalni izaslanik EU da nije dobio saglasnost Nemačke. A Nemačka je država koja najviše podržava nezavisnost Kosova - podvlači Savković.\nKako kaže, zbog toga je Tači preuzeo veliki rizik kada je stavio sve karte na SAD kao posrednika u pregovorima.\n- To je po meni vrlo riskantno jer očekujem da EU i SAD približe stavove u vezi sa rešenjem kosovskog problema. Stav Vašingtona je još nepoznanica. Mislim da Tači ne može nikako da obaveže Hotija u vezi sa briselskim dijalogom i Lajčakom. Više su te izjave njegova politička igra i taktiziranje - naglašava Savković.\nHašim Tači nema podršku za razgraničenje?\nPosle najnovijih izjava predsednika Kosova Hašima Tačija, postavlja se pitanje koliko je realna ideja razgraničenja kao rešenje sa kojom je i on sam povezivan?\n- Mislim da ideja razgraničenja nema podršku na Kosovu. I da je u Prištini veća podela u vezi s pitanjem da li treba izdejstvovati sporazum do kraja ove godine ili sve odložiti - smatra Marko Savković.\nDačić: Kada Priština prestane s kampanjom, i mi ćemo\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić demantovao je navode pojedinih medija da je Srbija obustavila kampanju povlačenja priznanja Kosova.\n- Srbija nije prestala s kampanjom povlačenja priznanja, niti će prestati, ako svi drugi ne prestanu sa kampanjom za priznavanje Kosova - ističe Dačić.\nNA KOSOVU I METOHIJI TRI OSOBE PREMINULE OD KORONAVIRUSA: Od izbijanja epidemije preminulo 58


Tražite gde je najbolja stampa na tekstilu? Na pravom ste mestu da obezbedite sebi vrhunski kvalitet štampe na tekstilu i učinite vaš brend vidljiv svima. Štampa na tekstilu nikada nije bila jednostavnija i lakša.\nSa obzirom da je tržište prepuno firmi koje vršte štampu na tekstilu, važno je odabrati pravo mesto koje će ispuniti sve vaše želje i uraditi posao kvalitetno.\nSTAMPA NA TEKSTILU BEOGRAD\nStampa na tekstilu Beograd jedno je od najzastupljenijih načina marketinga koji vam može biti od velikog značaja u poslovanju. Najbolja štampa na tekstilu može učiniti da svi prepoznaju vaše ili ili logo, nakon čega poslovanje vrlo brzo raste.\nAgencija Done Print bavi se štampom na tekstilu već gudi niz godina, a svoj kvalitet i odličnu uslugu dokazali su nizom zadovoljnih klijenata koji se uvek rado vraćaju kod nas. U ponudi su različite vrste štampe na tekstilu, modeli, veličine, dizajnt, itd. Najbolja štampa na tekstilu podrazumeva štampanje na jarbolima, zastavama, nasuncobranima, ALU Frame LED box sistema, reklamnim tekstilima, kao i štampu za opremanje sajmova.\nŠtampa na tekstilu pokazala se kao najpraktičnija i najbolja opcija pilikom prezentovanja novog brenda, ili poboljšanja poslovanja. Shodno tome, imate mogućnost izrade štampe na tekstilu svih razmera i vaših ideja. Budite uvereni da ćete biti i te kako primećeni i prepoznatljivi svima ukoliko se odlučite za najbolju štampu na tekstilu.\nŠtampa na tekstilu pomoći će vam pri poslovanju i samim tim vaše poslovanje može dostići pravi uspeh koji će vas svakako izdvojiti na tržištu.\nAgencija Done Print stoji vam na usluzi kako biste zajedničkim idejama došli do najboljeg rešenja koje će pomoći vašem brendu ili kompaniji.\nOdaberite najbolje vas vas i vaš brend!


Tramp: Iransko obaranje drona je možda greška nekog ko je nemaran i glup - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Tramp: Iransko obaranje drona je možda greška nekog ko je nemaran i glup\nPredsednik SAD Donald Tramp danas je umanjio značaj iranskog obaranja američke bespilotne letelice, rekavši da je možda u pitanju greška nekog ko je prosto „nemaran i glup“.\n0Piše: Beta-AP 20. juna 2019. 19.51\nTramp je novinarima rekao da je jutrošnje obaranje američkog drona bilo „nova brazda“ u sve većim tenzijama izmedju SAD i Irana.\nNije naveo da li će SAD odgovoriti na taj incident, već je kazao samo: „Saznaćete“.\nRekao je da ima osećaj da je „general ili neko drugi“ greškom oborio dron, ali je dodao da je Iran načinio „veliku grešku“.\nBela kuća je kasnije danas pozvala lidere oba doma Kongresa SAD na sastanak sa Trampom kako bi razmotrili tenzije sa Iranom, objavio je Asošiejted pres pozivajući se na dve neimenovane osobe upoznate s pozivom.\nPoziv za sastanak upućen je i vodećim demokratama i republikancima u odborima oba doma Kongresa za obaveštajna pitanja i oružane snage.\nIranska revolucionarna garda saopštila je rano jutros da je oborila „američku špijunsku bespilotnu letelicu“ koja je povredila vazdušni prostor Irana.\namerika, Donald Tramp, Iran\nKongres SAD: Tramp vršio pritisak na Ukrajinu da bi ostvario političku korist\nTramp i Regan – sličnosti i razlike


N.M. | subota 20. april 2019. 18:00h\nIako je u prvi mah delovalo da će se Olivija Žad izvući iz cele afere vezane za univezitet koji je počela da pohađa prošle godine, novine vezane za slučaj o kom bruji ceo svet donele su dramatičan obrt.\nPodsetimo, roditelji mlade influenserke, glumica Lori Loflin i dizajner Mosimo Đanuli, našli su se prošlog meseca pod FBI istragom budući da se terete da su uložili pola miliona dolara kako bi njihove ćerke upisale spomenuti fakultet iako nisu imale nikakve kvalifikacije za to. Njih dvoje su se prošle nedelje izjasnili kao nevini po svim tačkama optužnice, tako da će se na sudu dokazati šta je zapravo istina.\nPrema pisanju stranih medija, njima preti od 20 do 40 godina zatvora ukolko se ispostavi da su navodi istiniti.\nSa druge strane, njihova 19-godišnja ćerka je dosad u javnosti tvrdila da nije bila upoznata sa postupcima svojih roditelja, te da su joj oni "upropastili život" i na taj način stavili tačku na njenu karijeru. Naime, poznati svetski brendovi su, jedan za drugim, raskinuli milonske ugovore sa Žadovom nakon što je cela afera isplivala na videlo.\nU toku ove nedelje, njena sestra Bela, koja je takođe upletena u skandal, obrisala je profile na svim društvenim mrežama, kao i njena majka Lori.\nOlivijin Instagram nalog, međutim, i dalje je aktivan, iako na njemu nije postavila nijednu objavu još od momenta kada je postala tema svih svetskih medija.\nKao što smo već ranije preneli, ona je prekinula svaki kontakt sa roditeljima i otišla da živi sa dečkom, dok su javnost šokirale fotografije na kojima se opušteno zabavlja i smeje sa prijateljicama nakon noćnog provoda, time pokazujući da je ne dotiče cela situacija u kojoj se našla.\nMeđutim, kako prenosi Daily Mail, njoj i njenoj sestri je u toku ove nedelje stigao poziv za sud zbog sumnji da su ipak bile upućene u mito koji su njihovi roditelji iskoristili da im obezbede bolju budućnost. Suđenje koje će biti odražno u mesecima koji slede otkiće celokupnu istinu i time odrediti ostatak života porodice Loflin-Đanuli.


Toplifikacioni sistem na biomasu u Mrkonjić Gradu « Enviros\nU okviru projekta koji je podržan od strane Češke razvojne agencije (ČRA), konzorcijum čeških kompanija ENVIROS i SEVEn radi na Studiji izvodljivosti za izgradnju centralnog toplifikaciona sistema na biomasu u Mrkonjić Gradu (Republika Srpska, BIH) čiji je rok za izradu novembar 2018. godine.\nStručnjaci kompanije ENVIROS boravili su u dvodnevnoj poseti opštini Mrkonjić Grad i ŠG “Lisina”, JPŠ “Šume Republike Srpske”.\nNa sastanku koji je danas održan u kabinetu načelnice, gospođe Divne Aničić, je bilo reči o mogućim tehničkim rešenjima izgradnje centralnog toplifikacionog sistema na drvnu biomasu. Ključna tačka za održivost sistema zasnovanog na biomasu je korišćenje lokalnih resursa, zbog čega je održan i sastanak sa predstavnicima ŠG “Lisina”, koji će obezbediti potrebne podatke kako bi se izvršila temeljna analiza dostupne biomase.\nNa sastanku su pored predstavnika opštine Mrkonjić Grad prisustvovali i predstavnici kompanije ENVIROS, Strahinja Mladenović-koordinator projekta i Country Manager za Srbiju, Jan Pavlik-komercijalni direktor ENVIROS Grupe, Josef Pikalek-energetski stručnjak i Kristina Braumova-stručnjak za upravaljanje otpadom.\nOznake: centralno grejanje, ČRA, CzechAid, Mrkonjić Grad, toplifikacija


Usluge privremenog smeštaja u neodložnim i kriznim intervencijama\nCentar za zaštitu žrtava trgovine ljudima učestvovao na konferenciji „Usluge privremenog smeštaja u neodložnim i kriznim intervencijama“ sa temom ''Izazovi u dostizanju međunarodnih standarda u radu sa maloletnim žrtvama trgovine ljudima''.\nCentar za zaštitu žrtava trgovine ljudima je učestvovao na Konferenciji „Usluge privremenog smeštaja u neodložnim i kriznim intervencijama“. Dvodnevnu konferenciju je organizovalo Prihvatilište pri Zavodu za vaspitanje dece i omladine u Beogradu u saradnji sa Gradskim sekretarijatom za socijalnu zaštitu i Gradskim centrom za socijalni rad Beograd, u periodu 04.-05.03.2015.g.odine u Domu omladine u Beogradu. Svoja iskustva u radu, primere dobre prakse i izazove u radu sa učesnicima konferencije podelili su predstavnici šest prihvatilišta za decu (Niš, Novi Sad, Kragujevac, Pančevo, Vranje, Beograd), Prihvatilište za urgentnu zaštitu zlostavljane dece iz Beograda, Centar za zaštitu žrtava trgovine ljudima i Policijska uprava za grad Beograd.\nU radu konferencije učestvovali su i predstavnici Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Zaštitnika građana, Gradskog sekretarijata za socijalnu zaštitu, Pokrajinskog sekretrijata za zdravstvo i socijalnu zaštitu, Komore socijalne zaštite, Republičkog zavoda za socijalnu zaštitu i Pokrajinskog zavoda za socijalnu zaštitu.\nDanijela Barjaktarović, stručni radnik Centra za zaštitu žrtava trgovine ljudima je imala izlaganje na temu „Izazovi u dostizanju međunarodnih standarda u zaštiti maloletnih žrtava trgovine ljudima“. Učesnicima konferencije ukratko je predstavljen rad Centra za zaštitu žrtava trgovine ljudima, njegove nadležnosti, kao i međunarodna regulativa iz ove oblasti. Učesnicima su zatim predstavljeni standardi rada sa decom žrtvama trgovine ljudima koje su Evropski parlament i Savet Evrope doneli u vidu Direktive o sprečavanju i borbi protiv trgovine ljudima i zaštiti žrtava takve trgovine, a koja je proistekla iz Konvencije Saveta Evrope o borbi protiv trgovine ljudima.\nDiskusija nakon svih izlaganja otvorila je mnoga pitanja o konceptu usluge prihvatilišta, realnim mogućnostima organizacije usluge s obzirom na resurse države, stručnom radu u prihvatilištima i drugim značajnim temama. Razmena iskustava u radu postojećih prihvatilišta obogatila je skup raznovrsnšću rešenja i metoda rada.


Srpska vina u očima inostranih stručnjaka - vino.rs\nutorak, 13 jun 2017 01:05\nNajjači utisak poneo iz vinarija Aleksandrović i Ivanović, Ron Vijegand\nRon Vijegand (Ronn Wiegand), Amerikanac koji živi u Mađarskoj, inače prvi koji je objedinio titule Master of Wine i Master Sommelier, jedan je od uvaženijih vinskih eksperata u svetu, a izdvojio je posete vinarijama Aleksandrović i Ivanović.\n- Svako vino iz ove dve vinarije bilo je u najmanju ruku odlično, dok su pojedina bila izuzuetna. Od ovoga što sam video, u smislu kvaliteta, to su dve vodeće vinarije u Srbiji – kaže Vijegand, ističući da pre dolaska ovde nije znao mnogo o srpskim vinima, da je prijatno iznenađen krajolikom, hranom i gostoljubivošću, te da ima utisak kako je kvalitet vina u Srbiji na zavidnom nivou. – Probao sam nekoliko veoma zanimljivih vina od lokalnih sorti koja mi se čine veoma dobrim u odnosu na cenu.\nŠetnja kroz vinograd, u poseti kod Mije Radovanovića\nNa pitanje koja vina su na njega ostavila najsnažniji utisak, kaže:\n- Izdvojio bih ukupno sedam vina. Od negotinskih, koje smo probali u Beogradu, crna tamjanika Filigran 2015 Manastira Bukovo bila je za mene veliko otkriće, odlično izbalansirano i intenzivnog ukusa. S Fruške gore bih izdvojio Riesling 2008 Kovačević, izvanredno vino, veoma izraženog karaktera, i dalje mlado i veoma dobro balansirano. Meni to govori da Srbija ima uslove za odličan rajnski rizling! Drugo vino iz ovog podneblja je Pinot Noir 2015 Deurić, veliko iznenađenje, ima ukus doista punokrvnog pinoa i to po veoma povoljnoj ceni, što opet navodi na pomisao kako bi ova sorta uz dodatni rad mogla u Srbiji da dostigne odlične rezultate. Iz Šumadije sam najzadovoljniji bio s vinima Trijumf Noir 2009 Aleksnadrović, dobar primer penušavca napravljenog klasičnom metodom, finog i kompleksnog ukusa, savršeno izbalansiran, te merloom Sumarum 2015 Art Wine, koji je za mene bio primer odlične varijacije sorte. Konačno, iz Župe su najbolji utisak ostavila vina Nesanica orange 2015 Tošići, od tamjanike, jedno od najboljih oranž vina koje sam probao, pogotovo u odnosu na cenu koju ima, te No ½ 2015 Ivanović, kupaža prokupca, merloa i kabernea, divan spoj u kojem dominira lokalna sorta prokupac ali upakovana u internacionalni stil, zrelo i kompleksno vino, izuzetne dubine i balansa, sve u svemu najbolje crveno vino koje sam ovde probao!\nPoželeo čak i da se preseli u Srbiju, Stiven Ronald Kvin\nNjegov kolega iz Velike Britanije Stiven Ronald Kvin, inače Australijanac rodom, takođe nije znao niša o Srbiji i srpskim vinima, ali sada je naučio toliko toga da se čak raspitivao da li bi mogao ovde da se preseli!\n- Lepota prirode i gostoljubivost ljudi su me oduševili – kaže on, a što se vina tiče, misli da su bila od prosečnih do odličnih. – U Župi me je najviše impresionirala vinarija Ivanović, i to zbog kvaliteta vina i iskrenog pristupa proizvodnji. Istakao bih i vinariju Budimir, gde sam takođe probao neka odlična vina, kao i vinariju Aleksandrović čiji su penušavci u rangu dobrih francuskih šampanjaca ili engleskih penušavih vina, ali s karakteristikama svog podneblja.\nZa vinara je potrebno da se stalno pita šta i kako može bolje, Sigi His\nSigi His piše za uticajni švajcarski magazin „Vinum“ i takođe nije imao nikakvu predstavu šta može ovde da očekuje.\n- Vaši najbolji vinari očigledno prave vina dostojna svetske klase, što mi govori da Srbija ima potencijal i da njen vinski put treba da vode upravo ti najiskusniji vinari. Ako treba da izdvojim neka vina, onda su to Riesling 2008 Kovačević, Chardonnay 2004 Kovačević, penušavi Trijumf Chardonnay 2009 Aleksandrović, Prokupac 2009 Budimir, te većina vina iz Podruma Radovanović koja smo probali kod vlasnika u vinogradu.\nGrupni portret s domaćinima, u vinariji Aleksandrović\nNa pitanje kakav bi eventualno dao savet srpskim vinarima, kaže:\n- Srbija ima veliki potencijal u vinima, ali vinari moraju sada da se postave samokritički kako bi čitavu tu vinsku priču izdigli na još viši nivo. Da se stalno pitaju šta može bolje da se uradi, od vinograda do punionice, da čuju kritike drugih. I ne da to shvataju lično, jer na kraju poslednju reč uvek ima samo vino u boci!\nKoja su najbolja srpska vina u 2016. godini?


BiHAMK objavio upute za sve koji idu na duža putovanja\nUkoliko se putuje tokom dana, poželjne su češće pauze\nZbog visokih dnevnih temperatura, iz BIHAMK-a preporučuju da se na duža putovanja kreće u ranim jutarnjim ili kasnim popodnevnim satima, a ukoliko se putuje tokom dana, poželjne su češće pauze.\nZbog održavanja manifestacije „511 Dani Ajvatovice“, danas od 17.30 do 18.30 sati bit će obustavljen saobraćaj u Donjem Vakufu. Također, do sutra (27.06.) do ponoći zabranjen je prijevoz eksplozivnih materija i vangabaritnog tereta na teritoriji Srednjobosanskog kantona.\nOd jučer su kroz tunel Crnaja (na putu Konjic-Jablanica) u funkciji obje trake. Kako je BIHAMK obavješten, do 1. jula ostaju obustave saobraćaja u noćnim satima (23-04:30 sati), sa mogućnošću povremenog propuštanja vozila ukoliko se formiraju duže kolone. Od 1.jula u noćnim satima, vozila će saobraćati naizmjenično, jednom trakom.\nOd ostalih puteva na kojima su aktuelni radovi, BIHAMK izdvaja puteve: Doboj-Rudanka, Tarčin-Konjic (Donja Raštelica), Srebrenik-Orašje (naselje Ćehaje), Stolac-Hutovo (mjesto Cerovica) i Banovići-Živinice.\nNa ostalim graničnim prijelazima u BiH zadržavanja nisu duža od 30 minuta.


Bolton: Neizvesnost o budućnosti Kosova glavni razlog nestabilnosti Balkana\nZa komentar povodom priznanja Kosova od strane Crne Gore i Makedonije kao i podrške Generalne skupštine UN zahtevu Srbije da Medjunarodni sud pravde razmotri pitanje legalnosti proglašenja nezavisnosti Kosova kolega Branko Mikašinović zamolio je bivšeg ambasadora Sjedinjenih Država u Ujedinjenim nacijama, Džona Boltona.\nBolton: Kontinuirana neizvesnost o budućnost Kosova je glavni razlog nestabilnosti na Balkanu. Ova priznanja Kosova ne menjaju bitno situaciju, ali odražavaju čvrste stavove Evropske unije i SAD o pitanju nezavisnosti. Priznanja doprinose regionalnoj nestabilnosti, ali bitno ne menjaju sitauciju na terenu. S druge strane, ishod glasanja u UN svakako predstavlja diplomatsku pobedu Srbije. Medjutim, ja baš ne bh polagao veliku nadu u Medjunarodni sud pravde. Prvo, nema načina da se sazna kakva ći biti njegova odluka; i drugo, odluke tog suda su često ignorisane u svetu. Shvatam da Srbija iz političkih razloga želi da iznese kosovski slučaj pred taj sud, ali nisam siguran da bi čak i u slučaju povoljne odluke Srbija mogla značajnije da promeni situaciju na terenu. U svakom slučaju, Srbija je zauzela principijelan stav, u skladu sa postojećom rezolucijom Saveta bezbednosti UN, kojom se potvrdjuje da je Kosovo deo Srbije, i da bi sporna pitanja trebalo rešiti pregovorima. Očekujem da će takva pozicija ostati na snazi.\nGlas Amerike: Kolega Mikašinović takodje je zamolio gospodina Boltona da prokomentariše mogući uticaj sadašnje ekonomske krize na poziciju Sjeidnjenih Država u svetu i američku spoljnu politiku?\nBolton: Treba imati na umu da je ovo svetska ekonomska kriza. Vrednost akcija na američkoj berzi opala je za oko 35 odsto u poredjenju sa proteklim uspešnim periodom od 52 nedelje. Berze u Hong Kongu i Šangaju zabeležile su pad od oko 65 odsto, a ruska berza je bila čak i zatvorena dva puta. Evropske berze su takodje zabeležile oštar pad vrednosti akcija. Sadašnja kriza je rezultat ere globalizacije i oseća se širom sveta. SAD su bile vodeći faktor u stvaranju te krize, i biće vodeći faktor u oporavku od nje.\nGlas Amerike: Kakav uticaj bi ova ekonomska kriza mogla da ima na ishod američkih predsedničkih izbora?\nBolton: Njene posledice se već osećaju jer senator Barak Obama povećava svoje vodjstvo ispred senatora Džona Mekejna. Da krize nema predsednička trka bi bila veoma tesna, a senator Mekejn bi možda bio ispred Obame. Medjutim, ova kriza odražava neizvesnost i strah koji ljudi osećaju za svoja radna mesta i uštedjevine, a to će neizbežno iću u prilog stranci koja nije na vlasti. Mada niko ne veruje da bi Mekejnova administracija predstavljala treći mandat predsednika Buša, ipak, obični Amerikanci kažu da bi trebalo dati šansu demokratama, u svetlu tekućih problema nastalih pod republikanskom administracijom. Mislim da Mekejn još ima šansu, ali je ostalo još malo vremena i on je u veoma teškoj situaciju.


Izricanje presude u predmetu "Zijad Dervišević i drugi"\nSud BiH je 8. avgusta prošle godine potvrdio optužnicu u ovom predmetu koja Derviševića tereti za krivično djelo finansiranje terorističkih aktivnosti u vezi sa krivičnim djelom terorizam, a optužene Amela Sefera i Sašu Bonića za krivično djelo terorizam.\nSefer je optužen i za krivično djelo nedozvoljeno držanje oružja ili ekplozivnih materija. U optužnici se navodi da je Dervišević nabavio sredstva radi njihove upotrebe za izvršenje terorističkog napada, dok su Sefer i Bonić napali na fizički integritet lica radi ozbiljnog zastrašivanja stanovništva kao i radi ozbiljne destabilizacije političkih i ustavnih struktura BiH.\nDervišević, Sefer i Bonić povezuju se sa planiranjem atentata na HDZ-ovog poslanika u Skupštini Zeničko-dobojskog kantona Ivu Tadića. U aprilu 2011. godine na parkingu u Zenici je došlo do eksplozije na automobilu u Tadićevom vlasništvu. U U automobilu su se u trenutku eksplozije nalazila dva poslanika HDZ-a u Skuštini Zeničko-dobojskog kantona Ivo Tadić i Pero Mamić.


Fajon i Bilčik: Razgovori vlasti i opozicije bili konstruktivni i otvoreni\nBeta 10. jula 2021. 13:55\nPoslanici Evropskog parlamenta (EP), Tanja Fajon i Vladimir Bilčik, posrednici u medjustranačkom dijalogu, izjavili su danas u Beogradu da su razgovori političkih stranaka vlasti i opozicije proteli u dobroj atmosferi i da su bili konstruktivni i otvoreni.\nPo okončanju druge faze dijaloga o izbornim uslovima uz posredovanje EP, Fajon, predsednica Delegacije EP za odnose sa Srbijom, rekla je da je cilj evropskih posrednika da podrže Srbiju na putu ka EU i da poboljšaju uslove za izbore naredne godine.\n„Na sastancima je bila dobra, ohrabrujuća atmosfera. Imali smo konstruktivne i iskrene razgovore. Dogovorili smo da ćemo sledećih dana kao „kofasilitatori“ napraviti radni dokument koji će biti podloga za zaključke u septembru kada se vraćamo u Beograd“, kazala je Fajon na zajedničkoj konferenciji za novinare evropskih posrednika i predsednika Skupštine Srbije Ivice Dačića.\nNavela je da je bila „duga rasprava oko slobode medija“, za koju je kazala da predstavlja „veliki izazov“, i dodala da je razgovarano i o samom izbornom procesu i finansiranju predizborne kampanje.\n„Imamo puno konkretnih predloga sa svih strana i različitih stavova. Sloboda i nezavisnost medija su evropske vrednosti i zato radni dokument treba da bude prihvatljiv za sve i da doprinese poboljšanju u sferi slobode medija u Srbiji“, rekla je Fajon.\nOna je istakla da su juče i danas svi učesnici medjustranačkog dijaloga sedeli u istoj sali, što je ocenila kao „veliku poruku“.\n„Tu smo kao veliki prijatelji Srbije, jer nam je važno da Srbija što je pre moguće napreduje ka EU. Zato želimo da napravimo uslove da sve stranke izadju ravnopravmno na izbore i da svi gradjani imaju mogućnost da biraju na demokratski, pošten način na sledećim izborima“, navela je Fajon.\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik je kao najveći uspeh pregovora izdvojio činjenicu da su zajedno sedeli predstavnici političkih stranaka i pokreta koji, kako je rekao, do sada nisu mogli da sede za istim stolom.\n„Oni su svi ostali za stolom do kraja, imali smo konstruktivne i otvorene razgovore, složili smo se oko daljih koraka. Vratićemo se u Beograd 17. i 18. septembra. Cilj dijaloga je da svi koji žele da se bave politikom u Srbiji učestvuju na izborima“, kazao je Bilčik.\nNaveo je da je dijalog uz podršku EU i Skupštine Srbije „veoma važan deo“ evropskog puta Srbije i da sastanci pokazuju „koliko je Srbija posvećena evropskoj perspektivi“.