Politika: Dačić: Vlada ne koči reforme - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nDačić: Vlada ne koči reforme\nPremijer Ivica Dačić je izjavio da Vlada Srbije nije kočnica reformama i da su on i prvi potpredsednik vlade i lider SNS napravili dogovor da Srbija ide reformskim putem.\nDačić je novinarima kazao da će se o izmenama Zakona o radu zakonu, kao i o zakonima o privatizaciji i stečaju, dodatno razgovarati sa predstavnicima sindikata i poslodavaca.\n"Nijedan od tih zakona nije povučen iz procedure, ali će se o njima raspravljati na takav način da se dođe do dogovora", kazao je premijer nakon sastanka sa direktorom Direktorata Evropske komisije Kristijanom Danijelsonom.\nDačić je naveo da podržava reforme, kao i prvi potpredsednik vlade Aleksandar Vučić, ali da je potrebno dogovoriti se o tome koje reforme sprovesti, kao i proceduru za njihovo sprovođenje u praksi.\n"Tekst novog zakona o radu analiziraće radna grupa Vlade, sindikata i poslodavaca. Zakoni o privatizaciji i stečaju biće na dnevnom redu Socijalno-ekonomskog saveta pre nego što odu u parlament", rekao je Dačić.\nPremijer je dodao da je suština politike traženje dogovora, a ne konflikata, i da u tom smislu smatra da je neophodno razgovarati sa predstavnicima radnika i poslodavaca.\nPremijer i prvi potpredsednik Vlade Ivica Dačić i Aleksandar Vučić dogovorili su 20. januara sa predstavnicima reprezentativnih sindikata u Unije poslodavaca da se pravi nova verzija izmena Zakona o radu i da se iz Skupštine povuku predlozi zakona o radu i o stečaju, što još nije učinjeno.\nO Nacrtu izmena i dopuna Zakona o radu vođena je javna rasprava od 18. decembra pošle godine do 10. januara, a u njegovoj pripremi nisu učestvovali a u javnoj raspravi su odbili da sudeluju reprezentativni sindikati - Savez samostalnih sindikata Srbije i UGS "Nezavisnost".\nTakvom odlukom bio je nezadovoljan ministar privrede Saša Radulović koji je juče rekao da bi povlačenje predloženih zakona o privatizaciju i o stečaju značilo da Vlada odustaje od reformi i da se stranke na vlasti pripremaju za prevremene parlamentarne izbore.


ANB kupuje oružje mimo tendera | SerbianForum\nANB kupuje oružje mimo tendera\nDatum pokretanja 08.12.2010\nVLADINE IZMJENE ZAKONA O TAJNOJ SLUŽBI DAJU NEVIĐENA OVLAŠĆENjA AGENCIJI ZA NACIONALNU BEZBJEDNOST\n~O zahtjevima za sprovođenja mjera tajnog nadzora ubuduće može odlučivati i sudija a ne samo predsjednik Vrhovnog suda\nAgencija za nacionalnu bezbjednost (ANB) moći će da nabavlja službeno oružje i opremu mimo propisa o javnim nabavkama, imaće nadležnost i u oblasti odbrane, a ukida se rješenje po kome "drugi" državni organi, iz bezbjednosnih razloga, mogu imati uvid u izvještaj Agencije. To je navedeno u Predlogu zakona o izmjenama i dopunama zakona o Agenciji za nacionalnu bezbjednost, koji je ovih dana upućen u skupštinsku proceduru. Predlog je utvrdila Vlada na sjednici 22. jula ove godine.\nO zahtjevima ANB za sprovođenje mjera tajnog nadzora ubuduće neće odlučivati isključivo predsjednik Vrhovnog suda, već će to moći da učini i sudija koji ga zamjenjuje.\nNakon uvida u predloženi materijal postaje evidentno da Vlada inicira da ANB, za razliku od zakona koji je dosad važio, dobije i funkciju u oblasti odbrane, a daje se i definicija same Agencije.\n- Agencija je bezbjednosno-obavještajna služba i čini sastavni dio sistema bezbjednosti Crne Gore - navodi se u prvom članu predloga, a tu je i konstatacija - koje nema u sadašnjem zakonu - da ANB prikuplja podatke "o djelatnostima nosilaca obavještajnih aktivnosti drugih država od značaja za nacionalnu bezbjednost".\nNovitet je i što u odnosu na važeći zakon, po kojem "ANB štiti ustavni poredak, bezbjednost i teritorijalni integritet Crne Gore", prema novom predlogu Agencija vrši "poslove nacionalne bezbjednosti, zaštite poretka, nezavisnosti, suvereniteta, teritorijalnog integriteta i bezbjednosti Crne Gore".\nPredlog omogućava ANB da ima uvid u elektronsku komunikaciju jer su operatori i pružaoci usluga elektronskih komunikacija, kao i poštanski operatori, dužni da Agenciji omoguće i garantuju uslove za vršenje nadzora.\nU aktuelnoj verziji o ovlašćenjima ANB-a nema eksplicitnog navođenja da ova služba ima bilo kakve veze sa poslovima odbrane.\n- Agencija prikuplja podatke od značaja za odbrambene interese Crne Gore i ispunjenje strateških bezbjednosnih ciljeva i interesa (obavještajni i kontraobavještajni poslovi u oblasti odbrane) - kaže se u predlogu zakona, dok se u istom članu predviđa da "o podacima u vezi sa poslovima odbrane Agencija izvještava Savjet za odbranu i bezbjednost, kao i ministra odbrane i načelnika Generalštaba Vojske Crne Gore, u skladu sa zakonom".\nPri tom, o svim "djelatnostima usmjerenim protiv nezavisnosti, suvereniteta, teritorijalnog integriteta, bezbjednosti i ustavom utvrđenog pravnog poretka" ANB izvještava predsjednika Crne Gore, predsjednika Vlade i predsjednika Skupštine.\nOvo rješenje se znatno razlikuje od člana 23 važećeg zakona, koji se ukida ovim vladinim predlogom. Po tom članu, Agencija prikupljene podatke dostavlja predsjedniku Crne Gore, predsjedniku Vlade i predsjedniku Skupštine, a režim dostave propisuje Vlada na predlog direktora Agencije.\n- Direktor Agencije može izvještaj dostaviti i drugim organima u Crnoj Gori, kada to zahtijevaju razlozi nacionalne bezbjednosti, na način i po postupku koji odredi Vlada - predviđa član čije se ukidanje traži.\nInteresantno je da se predlogom briše i član 21 sadašnjeg zakona, kojim se direktoru Agencije daje ovlašćenje da od državnog tužioca traži da policija privremeno prekine sprovođenje pretkrivičnog postupka.\nU dijelu koji govori o tajnom nadzoru sada se predviđa da "nadzor nad poštanskim pošiljkama i drugim sredstvima komunikacije, na predlog direktora ANB, za svaki pojedinačni slučaj odobrava predsjednik Vrhovnog suda". Ali, po predlogu Vlade, uvodi se novi termin - "nadzor nad elektronskim komunikacijama i poštanskim pošiljkama", koji, na predlog direktora Agencije, za svaki pojedinačni slučaj može odobriti predsjednik Vrhovnog suda ili sudija koji ga zamjenjuje, u skladu sa zakonom. Pri tom, rok za odluku o zahtjevu ANB više nije 24 sata, već 48 sati.\nZnačajno je pomenuti i da Agencija, ako predlog prođe, može prikupljati podatke od značaja za obavljanje poslova nacionalne bezbjednosti od svih organa državne uprave, organa lokalne samouprave i lokalne uprave, ali i pravnih lica koja vode registre i zbirke podataka.\nPredlog zakona takođe definiše i u kojoj situaciji su službenici ANB-a u mogućnosty da koriste oružje.\n- Službenci Agencije koji u izvršavanju svojih poslova mogu biti posebno izloženi opasnosti po ličnu bezbjednost, zdravlje i život, a koje odredi direktor Agencije, kao i službenici koji obavljaju poslove kontraobavještajne i bezbjednosne zaštite, imaju pravo nošenja službenog oružja. Službenici mogu upotrijebiti oružje samo u nužnoj odbrani i krajnjoj nuždi, u skladu sa Krivičnim zakonikom - glasi predlog Vlade.\nŠto se tiče nabavke opreme,član 48 važećeg zakona propisuje da se za nabavku specijalne tehničke opreme i prostorija koje se koriste u radu Agencije ne primjenjuju propisi kojima je utvrđena obaveza javnog oglašavanja.\n- Riječi "tehničke opreme" zamjenjuju se riječima "opreme, službenog oružja", a riječi "kojima je utvrđena obaveza javnog oglašavanja" zamjenjuju se riječima "o javnim nabavkama" - kaže se u predlogu zakona.\nSadašnji zakon o ANB donijet je 2005. godine, a crnogorska tajna služba već godinama je predmet optužbi opozicione javnosti da je politička policija, u službi režima i premijera Mila Đukanovića. Čule su se i ocjene da je u pitanju "zločinačka organizacija" koju treba rasformirati.\nIpak, iz Vlade i ANB tvrde da su u pitanju zlonamjerne i neistinite optužbe, kao i da Agencija u svom radu poštuje Ustav, zakon i međunarodne pravne norme.\nIznose lične podatke iz Crne Gore\nOsim rješenja o zaradama, ali i o izricanju disciplinskih mjera, direktoru ANB se u vladinom predlogu zakona daje još jednu uloga - službenici Agencije ne smiju vršiti druge poslove bez prethodnog odobrenja direktora.\nTakođe, predlog zakona donosi još jedan član koji tretira međunarodnu saradnju Agencije, a po kome se omogućava iznošenje ličnih podataka iz Crne Gore.\nOno je izvodljivo samo ako država u koju se podaci iznose ima uređenu zaštitu ličnih podataka i ako "dobije podatke da lice na koje se ti lični podaci odnose ugrožava nacionalnu bezbjednost Crne Gore, bezbjednost države kojoj se podaci dostavljaju ili vrijednosti zaštićene međunarodnim pravom".\nJedan od noviteta u vladinom predlogu zakona je i da se službenicima Agencije, u zavisnosti od prirode poslova koje obavljaju, staž osiguranja računa u uvećanom trajanju, u skladu sa posebnim propisom.\n- Zbog posebne prirode uslova rada i odgovornosti, službenici Agencije ostvaruju pravo na dodatak na zaradu - tvrdi se u sadašnjoj verziji zakona.\nPodsjetimo, na čelu Agencije je nedavno došlo do promjene, pošto je Dušku Markoviću istekao mandat, i on je prešao u Vladu, a novi direktor je Vladan Joković.


Zadatak Petrovića bio je da otvori mobilne telefone i računare, koji su nakon hapšenja u februaru prošle godine zaplenjeni od optuženih inspektora Policijske uprave Banjaluka.\nPetrović je zbog trenutne epidemiološke situacije svedočio putem video linka iz sudnice Višeg suda u Beogradu, piše Srpskainfo.\nSlužbenik MUP-a Srbije uspeo je otključati mobilne telefone zaplenjene od optuženog Grujića, ali ne i “šaomi” koji je koristila Florjanova.\n– Telefon Šaomi je zaštićen numeričkom lozinkom. Mogli smo ga otvoriti “rutovanjem” ali je onda postojala mogućnost da se fabrički resetuje i obriše kompletan sadržaj, pa to nismo uradili – objasnio je Petrović.\nSlužbenik MUP-a Srbije nije ulazio detaljnije u sadržaj telefona odnosno konkretan sadržaj fajlova u računarima optuženih, te kakve su tačno SMS poruke razmenjivali Grujić i Florjanova i koliko su trajali njihovi međusobni telefonski razgovori, ali je otkrio da je u računaru Florjanove pronađen 41 fajl naslovljen na Branislava Vidića, inače krunskog svedoka Republičkog javnog tužilaštva koji je omogućio hapšenje optuženih inspektora.\nPored 41 fajla, Petrović je naveo da je u računaru Florjanove bilo i šest obrisanih Fajlova na ime Vidića. Sa druge strane, u računaru Grujića pronađena su dva fajla sa Vidićevim imenom, kao i dva mejla koja je sa imenom krunskog svedoka uputio Florjanovoj.\nIako je republički javni tužilac Goran Glamočanin na današnjem ročištu planirao da otkrije detalje fajlova, kao i SMS poruka koje su optuženi razmenjivali u kritičnom periodu, sudija Branimir Jukić je zatražio da to sve prethodno iskopira i dostavi odbrani, odnosno sudu kako bi lakše svi mogli pratiti dalji tok suđenja.\nOdbrana optuženih je na današnjem ročištu prigovorila nalazu Petrovića obrazlovši da je njegov nalaz nezakonit, jer ga nije radio stalni sudski veštak, međutim sudija Jukić odbacio je ovaj prigovor citiravši Zakon o krivičnom postupku u kojem se navodi da veštačiti može svaka osoba koja ima specijalno znanje iz određene oblasti.\nU nastavku suđenja danas je svedočio i inspektor za privredni kriminal Policijske uprave Banjaluka Gojko Bojinović, inače radni kolega optuženih. On je na pitanja republičkog javnog tužioca Gorana Glamočanina potvrdio da je u februaru prošle godine potpisao zapisnik o saslušanju Branislava Vidića, koji nije ni pisao, dodavši da je tako nešto praksa u policiji.\n– Sećam se da me je pozvala Jelena Florjan u kancelariju i ja sam potpisao taj zapisnik. Nisam ga detaljno čitao. U njenoj kancelariji sam tada vidio Branislava Vidića, čoveka kojeg sam poznavao već 10-ak godina kao stranku, jer je često dolazio u policiju, da li da podnese prijavu ili da daje izjavu nakon prijava koje su podnesene protiv njega – objasnio je Bojinović.\nOn je tokom svedočenja izjavio da se Vidić u kancelariji Florjanove ponašao normalno, te da nije primetio ništa neobično.\nRepubličko javno tužilaštvo tereti suspendovane inspektore Policijske uprave Banjaluka Nenada Grujića i Jelenu Florjan da su u februaru prošle godine, od Branislav Vidića, tadašnjeg direktora JU “Srednjoškolski dom” Banjaluka zahtevali novčani iznos u visini od 30.000 KM, ali su na kraju uzeli 20.000 maraka mita.


Lavrov zanemario pomoć države KAP-u\n20. april/travanj, 2011.\nCrna Gora - Sergej Lavrov i premijer Crne Gore Igor Lukšić u Podgorici, 19. april 2011.\nPosjeta ruskog ministra vanjskih poslova Sergeja Lavrova u utorak je snažno odjeknula u domaćoj javnosti, ali ne zbog potpisanih sporazuma o saradnji arhiva i univerziteta, već zbog izjave šefa ruske diplomatije kojom je negirao činjenicu da građani Crne Gore stotinama miliona svojih eura finansiraju kompaniju kojom gazduju ruski investitori.\nNakon izraza zadovoljstva kvalitetom odnosa dvije države i uobičajenih političkih, diplomatskih i kurtoaznih fraza, pored toga da Rusija podržava evro-integracioni proces Crne Gore i da dobre odnose ne može da poremeti čak ni crnogorska težnja učlanjenju u NATO, domaća javnost je od ruskog šefa diplomatije Lavrova čula da crnogorski građani, ruskim kompanijama u Crnoj Gori nijesu dali nikakav novac.\n"U Crnoj Gori rade ruske kompanije. Dio njih su privatne kompanije ali nikakav novac od države oni ne dobijaju. Oni usaglašavaju neke poteze i projekte sa državnim organima radi realizacije tih projekata", rekao je Lavrov.\nCrnogorski ministar vanjskih poslova Milan Roćen je, nadovezavši se na riječi svog ruskog kolege, rekao da je Crna Gora pomogla Kombinatu aluminijuma Podgorica - ne zbog ruskih partnera, već zbog Crne Gore.\n"U vremenu krize Vlada Crne Gore, kao i sve ozbiljne vlade i države u svijetu preduzimala je određene mjere kako da pomogne svim ekonomskim partnerima. Ugovor koji je potpisan sa KAP nije potpisan zbog ruskog investitora nego prije svega zbog države Crne Gore, zbog ekonomskih i državnih interesa Crne Gore i socijalnih razloga, zbog radnika Kombinata aluminijuma", kazao je Roćen.\nU vladajućoj Demokratskoj partiji socijalista, smatraju da se radi o neodređenoj izjavi.\n"Ne mislim da je izjava Sergeja Lavrova bila uperena u bilo što u vezi odnosa Crne Gore i Rusije, pa je ne treba tretirati u tom kontekstu", kaže funkcioner DPS-a i član ekonomskog Odbora parlamenta Zoran Vukčević.\n"Ruske kompanije su imale podršku Vlade Crne Gore, prije svega u KAP-u i to je urađeno sa aspekta podrške ciljevima koje je imala Crna Gora. Ne smijemo zaboraviti da je KAP jedna ozbiljna firma sa aspekta broja zaposlenih i njenog učešća u stvaranju bruto društvenog proizvoda i izvoza. Podsjetiću da je KAP svojevremeno zapošljavao 4 do 5 hiljada ljudi i da je učestvovao u izvozu negdje oko 40 do 50 posto. Sada radi 1.500 ljudi. To su sve bili argumenti na osnovu kojih je vlada, naravno ne direktno davala novac, nego kroz određene subvencije omogućavala da taj veliki sistem opstane", navodi Vukčević.\nUgovorom o poravnanju Vlade i Centralno-evropske kompanije ruskog tajkuna Olega Deripaske, koja gazduje podgoričkim Kombinatom aluminijuma, država je vlasniku KAP obezbijedila 130 miliona eura državnih garancija i postala ravnopravan suvlasnik sa, do tad, većinskim vlasnikom.\nSamo posljednjih par godina, Vlada je u Kombinat investirala 225 miliona eura, od čega 150 miliona eura poreskih obveznika, a 70 miliona kroz kreditne garancije.\nZa struju je plaćeno 30 miliona, za socijalni program - pet. Dvadeset miliona im je dato za prestrukturiranje obaveza KAP-a: za doprinose, dug carini i državnim kompanijama, a otpisan je i predsankcioni dug od 100 miliona.\nDo kraja 2012. godine Vlada se obavezala da u KAP investira još 95 miliona eura, od čega 30 miliona subvencija za struju i 65 miliona garancija za kredite.\nSuma sumarum - ponovno preuzimanje 29 odsto vlasništva KAP-a, državu je koštalo 320 miliona eura, a od prodaje 60 odsto akcija KAP-a 2005. dobila je manje od 50 miliona eura.\nU Mreži za afirmaciju nevladinog sektora su ogorčeni zbog izjave ruskog šefa diplomatije.\n"Njegova izjava potvrđuje dosadašnji princip da - ono što ne može da završi biznis, može politika", kaže direktorka MANS-a Vanja Ćalović.\n"Mislim da je krajnje besprizoran njegov komentar da nije informisan o tome šta je KAP dobio do ove države jer mi ipak ne pričamo o cifri o 30 hiljadda već o 300 miliona eura. Ja sam sasvim sigurna da je gospodin Lavrov vrlo dobro informisan o tome koliko je kompanija bliska donosiocima odluka u državi Rusiji dobila od crnogorske države. Ja moram da priznam da sumnjam da ni ova posjeta gospodina Lavrova ni malo slučajna već da je ponovo vezana za KAP i ja se plašim da njegova posjeta nama treba da najavi nove subvencije koje treba da damo Kombinatu aluminijuma", poručila je Ćalović.\nFunkcioner Nove srpske demokratije i član skupštinskog ekonomskog Odbora Radojica Živković ima svoje tumačenje izjave šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova.\n"On štiti interese svojih građana i svojih ljudi. Oni su privatni biznis i Crna Gora nije trebalo da im daje ustupke nego da postupa po ugovoru. Lavrov misli da je sve u redu. Ja ne znam kako to da komentarišem. Meni je posebno bilo indikativno to što je ministar Roćen odmah poslije njega reagovao i rekao da je to u interesu crnogorskih građana, privrede. Znači, prosto je htio to da malo ublaži tu izjavu gospodina Lavrova", rekao je Živković.


TEMATSKI SKUP O PROBLEMU TROVANJA PČELA 16. decembar 2019. godine\nTEMATSKI SKUP O PROBLEMU TROVANJA PČELA\nU Vojvodini je tokom poslednjih nekoliko godina od trovanja nastradalo više od 6.500 pčelinjih društava, a direktna šteta koju su pretrpeli pčelari u Kikindi, Kanjiži, Kovačici, Šidu, Sivcu, Bačkoj Topoli i drugim mestima narasla je na više od 100.000.000 dinara.\nTematski skup "Trovanje pčela - pčele kao indikator zdrave životne sredine" održan je 16. decembra 2019. godine u Privrednoj komori Vojvodine (PKV) u organizaciji PKV-a, Saveza pčelarskih organizacija Vojvodine (SPOV) i "Dnevnik-Poljoprivrednika" AD. Tema ovog skupa, kojem su prisustvovali brojni pčelari, savetodavci, kao i predstavnici institucija na republičkom i pokrajinskom nivou, bila su česta trovanja pčela do kojih dolazi, uglavnom, usled neodgovarajuće upotrebe pesticida. Ova trovanja, osim materijalne štete koju imaju pčelari, narušavaju biodiverzitet i utiču na smanjenje prinosa gajenih biljaka zbog nedovoljnog oprašivanja. Naučnici su izračunali da su pčele zaslužne za dve trećine hrane koju ljudi imaju na trpezi. Dodatni problem je to što se trovanja teško dokazuju, a analize koje se sprovode u postupku dokazivanja padaju na teret pčelara. Zbog toga nije retkost da pčelari, osim osnovne štete, nastale zbog gubitka pčelinjih društava, imaju i štetu zbog troškova analiza na prisustvo toksina.\nNa skupu je iznet i ekstremni slučaj iz Inđije, gde su pčelari po donetoj presudi dužni da voćarima plate odštetu po osnovu tužbe u iznosu od 2.600.000 dinara. Rezultat svega navedenog je da pčelari sve manje prijavljuju trovanja, jer nemaju poverenja da će ih dokazati i tako nadoknaditi nastalu štetu.\n- Radi se o velikom problemu u čije rešavanje treba da se uključe svi. Privredna komora Vojvodine je spona između privrede, u ovom slučaju pčelara, i Vlade i pomaže da se nađe zajednički jezik i model za rešavanje problema. Zaključci sa ovog skupa biće poslati nadležnim institucijama, a od 100 predloga koje je poslao PKV, Vlada je do sada usvojila 35, istakao je Boško Vučurević, predsednik PKV-a.\nRadomir Vlačo, predsednik SPOV-a, naveo je govoreći o razmerama problema u Vojvodini da je tokom poslednjih nekoliko godina od trovanja nastradalo više od 6.500 pčelinjih društava, a svako od njih brojalo je 30.000-50.000 pčela.\n- Direktna šteta koju su pretrpeli pčelari u Kikindi, Kanjiži, Kovačici, Šidu, Sivcu, Bačkoj Topoli i drugim mestima narasla je na više od 100.000.000 dinara, ne računajući izgubljenu dobit. Pčelari, čak i kada dođe do trovanja, moraju da plate uzorkovanje i analizu, što je prvi korak u dokazivanju trovanja. To košta 26.000 dinara, što je za mnoge od njih previše. Ukoliko se uzorci ne uzmu pravilno ili se na na analizu čeka dugo, prisustvo otrova se ne može dokazati i tada pčelari trpe višestruke gubitke, upozorio je Vlačo.\nVlačo je, imajući to u vidu, predložio da kao jedan od zaključaka ovog skupa bude da bi trovanje pčela trebalo tretirati kao krivično delo koje se goni po službenoj dužnosti, a ne putem privatne tužbe kao što je to sada slučaj.\n- Kad dođe do trovanja pčela, zamislite šta se dešava s vazduhom, zemljištem, vodom. Ako se ovo delo uvrsti u krivični zakonik kao delo koje se goni po službenoj dužnosti, tužilac preduzima sve službene radnje u vezi s otkrivanjem počinilaca ovog dela i svi troškovi istražnog postupka će se finansirati državnim novcem. To će pčelarima olakšati postupak dokazivanja i smanjiti troškove, rekao je Vlačo i naveo da do sada gotovo niko nije odgovarao za trovanje pčela.\nPredsednik SPOV-a istakao je da ova organizacija ima veoma dobru saradnju s Pokrajinskim sekretarijatom za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu, koji je nakon trovanja u Kikindi, kada je stradalo 1.668 pčelinjih društava, izdvojio 6.000.000 dinara iz buxeta za kupovinu rojeva. Zbog zasluga za pomoć pčelarima, SPOV je Sekretarijatu dodelio priznanje "Prof. Jovan Živanović". Priznanje je primio Milorad Malić, pomoćnik pokrajinskog sekretara, koji je tom prilikom naglasio da će Pokrajina i ubuduće aktivno raditi na rešavanju problema trovanja pčela. Malić je najavio da će Pokrajina za pomoć pčelarima u narednoj godini izdvojiti 30.000.000 dinara iz buxeta.\nO tome koliko je važno sačuvati pčele i jake pčelinje zajednice najbolje govore podaci koje je na skupu iznela prof. dr Nada Plavša s Poljoprivrednog fakulteta u Novom Sadu. Ona je istakla da se procenjuje da dobit od oprašivanja u svetu iznosi 200 milijardi dolara, kao i da se povećanje prinosa različitih biljnih vrsta povećava od četiri pa do čak 10 puta pod uticajam oprašivanja insekata. Navela je i da, osim akutnih trovanja, veliku štetu pčelama nanose subletalne doze otrova koje ih ne ubijaju odmah, već ih čine osetljivim na bolesti.\nProf. Plavša je istakla i da je jedan od velikih problema u dokazivanju trovanja neadekvatno uzimanje uzoraka. Uzorci, kako je navela, moraju da budu odgovarajuće veličine, da sadrže i pčele i biljni materijal, a neophodno je da se njihova analiza uradi što pre. U suprotnom će se hemijske supstance razložiti i neće biti moguće dokazati trovanje.\n- Najvažnije je da dobijemo akreditovane laboratorije, odnosno da se tačno zna ko može da radi analize u cilju dokazivanja trovanja. Važno je i da se poljoprivrednici edukuju da koriste manje toksične preparate na način i u vreme kada je to dozvoljeno.Treba izbeći tretman komaraca iz vazduha, a nasuprot tome, uništavati ove insekte u ranijim fazama njihovog razvoja. Takođe, važno je i da se napravi katastar paše kako bi se znalo gde se nalaze pčele i koliko ih ima, da ne bi došlo do prenaseljavanja, što se sada često dešava, rekla je prof. Plavša.\nSekretarijat za urbanizam i zaštitu životne sredine poslao je saopštenje povodom ovog skupa u kojem navode da se slažu da je jedina prihvatljiva mera koja je u skladu sa zaštitom životne sredine suzbijanje komaraca u stadijumu larve, koje je ograničeno na vodene površine. U saopštenju koje je potpisala Brankica Tabak, podsekretarka u ovom sekretarijatu, navodi se da Pokrajinski sekretarijat za urbanizam i zaštitu životne sredine sprovodi isključivo larvicidni tretman komaraca, koji obuhvata sve lokalne samouprave AP Vojvodine u određenom obimu.\nHemijske tretmane odraslih komaraca, kako se navodi, obavljaju lokalne samouprave samo onda kada je to neophodno, i to kao korektivnu meru. Akcija suzbijanja larvi komaraca obuhvata sva veća izvorišta na teritoriji AP Vojvodine i tretmani se obavljaju kontinuirano na vodenim površinama u priobalju reka, kanala, jezera i drugim vodenim staništima pogodnim za razvoj larvi komaraca. Ovaj metod ima niz prednosti u odnosu na tretmane odraslih formi komaraca, kao što je visoka selektivnost. Time se živi svet i životna sredina štite od negativnih uticaja koje ostavljaju hemijski avio-tretmani.\nObrazovanje poljoprivednika, koji su među najodgovornijima za trovanje pčela, kako da rade u skladu sa zaštiom pčela, ali i životne sredine posao je Pljoprivredne stručne službe.\n- Od 2009. godine u sklopu naše službe radi Prognozno-izveštajna služba (PIS), čiji zadatak je da prati kretanje štetnih organizama i daje preporuke za njihovo tretiranje. To praktično znači da se hemijski tretmani primenjuju samo ako je to neophodno i uz preporuku upotrebe manje toksičnih preparata. Preporučuje se i količina sredstava, kao i način njihove primene. Sve ove informacije dostupne su preko portala PIS-a, kao i TV emisija, a svuda se ističe da se tretmani ne rade u vreme cvetanja biljaka, kao ni u doba dana kada su pčele aktivne, rekla je Julkica Simić, šef Odseka za poljoprivredno-savetodavne službe AP Vojvodine.\nO nadležnostima veterinarske inspekcije u ovoj oblasti govorila je Olivera Ivkov, šef Odseka veterinarske inspekcije za Južnobački okrug, koja je istakla da je na teritoriji Okruga registovano 1.283 pčelinjaka. Napomenula je da su vlasnici pčela, kao i vlasnici bilo kojih drugih životinja, dužni da prijave svaku promenu ponašanja ili pretnju po zdravlje pčela. Takođe, imaju obavezu da registuju gazdinstvo i obeleže košnice. I dok pretodne obaveze pčelari uglavnom ispunjavaju, problema ima prilkom premeštanja košnica. Ta kretanja, po rečima Olivere Ivkov, često se rade bez prijave, što nije dobro sa aspekta kvalitetne zaštite zdravlja pčela i iskorenjivanja zaraznih bolesti.\n- Ukoliko se javi neko žarište, inspekcija kreće u kontrolu košnica, koje se prema našoj evidenciji nalaze na toj teritoriji. Međutim, na terenu shvatimo da tih pčela na terenu nema, a neretko tu nađemo neke sasvim druge, ponekad i neobeležene, za koje se ne zna ni čije su, odakle su došle, ni gde će otići, rekla je Olivera Ivkov i napomenula da je obaveza pčelara da u roku 15 dana svaku promenu prijavi nadležnoj veterinarskoj stanici.\nObjasnila je i postupak u slučaju trovanja pčela. Naglasila je da pčelari treba da reaguju odmah i što pre sakupe uzorak koji sadrži mrtve pčele, delove biljaka i sve ono što bi potencijalno moglo da bude izvor trovanja. Uzorci treba da budu dobro upakovani i pravilno obeleženi, s navedenom tačnom lokacijom i podacima o pčelinjaku.\nOčigledno je da do rešenja problema trovanja pčela neće doći bez većeg angažovanja državnih institucija, saradnje pčelara poljoprivrednika i podizanja svesti o važnosti pčela. Rešavanje ovog porblema bi, prema rečima mr Stojana Anđelkovića, nekadašnjeg predsednika SPOV-a, mogla da ubrza i oštrija kaznena politika po uzoru na to kako se radi u, na primer, Nemačkoj i Mađarskoj. Spomenut je i primer Hrvatske, gde poljoprivrednici ne mogu da kupe pesticide bez prethodne obuke o njihovoj primeni.\nDok se neki od ovih predloga ne usvoje i ne primene u praksi svi treba da se zamisle o tome da li je trovanje problem samo pčelara ili svih nas.\nBrojni pčelari koji su prisustvovali ovom skupu nisu bili u potpunosti zadovoljni onim što su čuli. Smatrali su da su sastanku morali da prisustvuju predstavnici pravosuđa i nekih drugih instititucija na kojima leži veliki deo odgovornosti za aktuelnu situaciju.\nĐorđe Mrkić, pčelar iz Novog Sada, ogorčen je trenutnim stanjem, jer, kako kaže, pčele nestaju, niko za to ne odgovara, a pčelarstvo je jedini posao kojim se bave njegova i mnoge druge porodice. On smatra da je od akutnog trovanja mnogo opasnije ono koje ih ne ubije odmah. Sve češći je slučaj, kako navodi, da pčele stradaju u januaru. On tvrdi i da je za rešavanje problema trovanja nužno da se promeni mehanizam otkrivanja trovača.\nOgnjen Delić, predsednik Udruženja pčelara "Lipa" iz Erdevika, kaže da je u mestu iz kojeg dolazi u martu bilo trovanje pčela. Na osnovu uzetih uzoraka pčelari su dokazali prisustvo zabranjenog neonikotinoida u mrtvim pčelama, ali nisu mogli da dokažu prisustvo otrova u gajenim biljkama. Delić objašnjava da je koncentracija otrova koja se može laboratorijski utvrditi u biljkama mnogostruko veća u odnosu na onu koja je letalna za pčele.\nSaša Čolak, predsednik udruženja iz Kikinde, kaže da je jedan od problema nedovoljan broj inspektora na terenu. Ineteresuje ga kako su pčele u kikindskom ataru otrovane fipronilom, insekticidom čija je upotreba u Srbiji zabranjena.\nKada su u pitanju tretmani komaraca iz vazduha, upozorava da pčelari, čak i kada se prskanje najavi, nisu uvek u mogućnosti da brzo premeste ili zatvore pčele.\nVeliku podršku rešavanju ovog, ali i drugih važnih problema u poljoprivredi pružaju stručne novine "Poljoprivrednik", koje ne samo da izveštavaju o aktuelnim temama nego i organizuju događaje i skupove poput ovog u PKV-u.\n- Suorganizator ovog skupa - novinsko izdavačko preduzeće "Dnevnik-Poljoprivrednik" izdavač je lista "Poljoprivrednik" - najstarijeg domaćeg specijalizovanog glasila za selo i poljoprivredu koje u kontinuitetu izlazi već 63 godine i knjige "Poljoprivrednikov poljoprivredni kalendar". Knjiga, takođe, ima dugu tradiciju, a na tržištu se popularno naziva "mala poljoprivredna enciklopedija". U ovim izdanjima informišemo, ali i obrazujemo poljoprivredne proizvođače o svim prednostima, kao i štetnim posledicama savremene poljoprivrede, istakla je dr Gordana Radović, direktorka "Poljoprivrednika", i navela da je tema ovog skupa izabrana zato što je trovanje pčela svakako najveći i najznačajniji problem preterane, odnosno pogrešne primene hemijskih sredstava u poljoprivredi, ali i drugim oblastima.\nNACRT ZAKLJUČAKA SKUPA\nSkup u PKV-u organizovan je s namerom da se saradnjom pčelara, struke i institucija formiraju zaključci koji će se uputiti nadležnim institucijama u cilju rešavanja ovog velikog problema. U listu zaključaka, koju je sastavila Jelena Drobnjak iz PKV-a, uvršteni su sledeći predlozi:\nl pokrenuti inicijativu kod nadležnih organa, u ovom slučaju Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede da u saradnji s drugim organima preispita mogućnost definisanja krivičnog dela kada je u pitanju trovanje pčela koje se goni po službenoj dužnosti;\nl da državni organi i institucije primenjuju sve mere iz svoje nadležnosti radi efikasnije primene zakona o sredstvima za zaštitu bilja;\nl da se uspostave akreditovane laboratorije koje će se efikasno baviti dokazivanjem trovanja.\nTekst: Aleksandra Milić


Priključite se dobrotvornoj akciji za socijalno ugrožene porodice u Srbiji - Savršena\nPriključite se dobrotvornoj akciji za socijalno ugrožene porodice u Srbiji\n“Fairy” i ove godine organizuje veliku humanitarnu akciju tokom koje će sakupiti sredstva za one kojima su ona najpotrebnija.\nOd svake prodate boce Fairy-ja do 31. decembra, kompanija će donirati jedan dinar Fondaciji Ana i Vlade Divac, kako bi se obezbedili slavski obroci za socijalno ugrožene porodice u Srbiji.\n“Veoma mi je drago što se akcija nastavlja. Naime, prošle godine Fairy i svi koji su dali donaciju za parče najveće torte, donirali su sredstva za nezaboravnu slavsku proslavu za decu iz doma Moše Pijade i Dečije selo u Sremskoj Kamenici. Ove godine, pozivamo sve da se priključe našoj akciji, jer svako ko kupi bilo koju bocu Fairy-ja doprineće tome da socijalno ugrožene porodice i deca imaju slavski obrok.”\nPomozimo da u vreme praznika, kada je toplina doma naprocenjiva i porodična trpeza jedno od glavnih mesta okupljanja, svi zajedno učinimo da praznični duh uđe i u domove onih kojima je naša pomoć potrebna.\nTags: fairy, humanitarna akcija, Izdvajamo, Promo\nSjajan trik za testiranje parfema u parfimeriji\nRedakcija Savršena.com 14/12/2016


Zagubila se dokumenta o Sebastijanu Gici - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Zagubila se dokumenta o Sebastijanu Gici\nRumunski ministar pravde posetio Beograd, na sastanku sa Nelom Kuburović spomenuto izručenje rumunskog biznismena\nZagubila se dokumenta o Sebastijanu Gici\nSkoro godinu dana nakon što je najtraženiji rumunski begunac Sebastijan Gica uhapšen u Beogradu, ministar pravde Rumunije Tudorel Toader posetio je Srbiju.\n0Piše: V. Jeremić 26. marta 2018. 23.02 Izmenjeno: 23.07\n-Rumunija je zaključno sa 9. martom poslala sva dokumenta koja su zahtevale srpske vlasti, rekao je juče novinarima Toader, po završetku sastanka sa srpskom ministarkom pravde Nelom Kuburović. Međutim, kako je Danasu rečeno u Višem sudu u Beogradu, pred kojim se vodi ekstradicioni postupak, tražena dokumenta koja treba da razjasne za koja krivična dela se Gica tereti još uvek nisu stigla u ovu instituciju.\nUzgred, izručenje Sebastiana Gice bila je jedna od tema jučerašnjeg sastanka između Toadera i Kuburović.\n„Ministarka Kuburović je ukazala da se pred Višim sudom i dalje vodi postupak za utvrđivanje ispunjenosti pretpostavki za izručenje i da će nakon odluke suda ministar pravde doneti odluku u najkraćem roku“, saopštilo je Ministarstvo pravde.\nRumunski mediji nedavno su preneli izjavu Sebastijana Gice koji je rekao da će nastojati da se prilikom posete susretne sa ministrom Toaderom kako bi mu predočio dokaze o neosnovanosti optužbi protiv njega.\nKako je Danasu rečeno u Ministarstvu pravde, sastanku između Kuburović i Toadera nije prisustvovao Gica. I sam Toader je kazao da se nije video sa Gicom.\nSebastijan Gica je bogatstvo stekao prvenstveno baveći se informacionim tehnologijama. Srpsko Ministarstvo finansija je 7. aprila prošle godine, nedelju dana pre nego što će biti uhapšen u Beogradu, grupi kompanija među kojima se nalazila i Gicina, dodelila posao nabavke računarske opreme vredan malo više od milion evra. Ugovor je kasnije poništen, po prigovoru drugoplasirane kompanije. Uzgred, Gicina kompanija Teamnet javila se na tender zajedno sa firmom Prointer za čijeg direktora Slobodana Kvrgića su predstavnici opozicije govorili da je izuzetno blizak sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.


"Jura" i "Jeanci" će zaposliti 1.600 Leskovčana - Sjajne Vesti\nAutor Nikola Z 29.08.2015 Nema komentara\nRukovostvo kompanije „Jura“ zadovoljno je poslovanjem u Srbiji i najavljuju otvaranje novih pogona kao i proširenje proizvodnje. Oni navode da su zadovoljni saradnjom na projektima sa Vladom Srbije i lokalnim samoupravama.\nKompanije „Jeanci“ i „Jura“ imaju u planu da u „najmlađem“ proizvodnom pogonu zaposle oko 1.600 radnika, na lokacijama dve hale bivših fabrika „Sintetike“ i „Jugekspresa“ u Leskovcu, a koje su neposrednom pogodbom dobili od Gradskog veća Leskovca.\nKompanija „Jeanci Serbia“ koja planira da proširi svoju proizvodnju i da u narednih godinu dana zaposli 300 radnika, dobila je na korištenje proizvodne prostore bivšeg „Sintetika“\nImovina „Jugekspresa“ biće data na raspolaganje kompaniji „Jura“ koja ima u planu da u taj proizvodni pogon investira 13 miliona evra i zaposli 1.300 radnika.\nKada su zapošljavali radnike nisu zahtevali neke posebne kvalifikacije, cilj im je bio da zaposle vredne ljude, željne rada i dokazivanja, a za zapošljavanje viših službenika tražena su određena znanjai iskustva.\nSvi se nadaju dobrom poslovanju ove kompanije.\nU našoj državi kompanija „Jura“, koja je osnovana 1992. godine, je počela sa radom u maju 2010. godine u Rači Kragujevačkoj i usled brzog razvoja, pogoni su se veoma brzo proširili na još dve lokacije u Nišu i Leskovcu. Do sada je zaposlila oko 5.000 radnika.\n„Jura“ se bavi proizvodnjom elektro-instalacija za južnokorejske automobile marke „Kija“ i „Hjundai“, a u Evropi ima 11 fabrika i dva logistička centra. Četiri fabrike su locirane u Srbiji.\n„Hjundai“, za koga „Jura“ proizvodi delove je uvećao proizvodnju u Evropi i ona, bez obzira na ekonomske uslove u automobilskoj industriji pogodjenoj ekonomskom krizom, i dalje raste.\nJužna Koreja je četvrta po veličini ekonomija Azije, posle NR Kine, Japana i Indije, 15. u svetu, kao i sedmi izvoznik.\ntop vesti, sjajne vesti, posao, srbija, zaposlenje, leskovac, jura, jeanci, ulaganja, hjundai, kija\n„Jura“ i „Jeanci“ će zaposliti 1.600 Leskovčana postavio Nikola Z 29.08.2015


Vodovodno preduzeće gradi pješačku stazu pored Ćehotine | Palelive.com\nPočetna Regija Foča Vodovodno preduzeće gradi pješačku stazu pored Ćehotine\nVodovodno preduzeće gradi pješačku stazu pored Ćehotine\nFOČA – Vodovodno preduzeće “Izvor” iz Foče počelo je izgradnju pješačke staze kojom će biti spojeno šetalište desnom obalom rijeke Ćehotine, a istovremeno je angažovano i na izgradnji nove vodovodne i kanalizacione mreže u Ulici Osmana Đikića, saopšteno je iz ovog preduzeća.\nPješačka staza gradi se uz dječiji park u Donjem Polju, a spojiće šetalište koje počinje od gornjeg ćehotinskog mosta sa stazom koja od parka vodi do ušća Ćehotine u Drinu.\nU Ulici Osmana Đikića planirana je kompletna zamjena asfalta, a prije tog posla koji je povjeren preduzeću “Put” iz Istočnog Sarajeva, fočanski “Izvor” će izgraditi novi vodovod i kanalizaciju sa kolektorima, da bi se kasnije, kada počne planirana rekonstrukcija sekundarnog vodovoda u Foči, izbjeglo prekopavanje novog asfalta.\nRadnici i mehanizacija “Izvora” angažovani su i na krpljenju rupa na gradskim saobraćajnicama, a ukupno će sanirati 600 metara kvadratnih asfaltnog kolovoza.\nVodovodno preduzeće "Izvor"\nPrethodni članakPrijem za djecu koja idu na ljetovanje u Bečiće\nNaredni članakPodsticaj zapošljavanju lica sa invaliditetom


Čedomir Jovanović i Boris Tadić danas posetili Zaječar (VIDEO) | Za media\nPredstavnici liste Savez za bolju Srbiju-Liberalno demokratska partija, Liga socijaldemokrata Vojvodine i Socijaldemokratska stranka danas su posetili Zaječar. Čedomir Jovanović i Boris Tadić su istakli da postoje rezlike između tri partije koje čine ovu listu, ali da su lideri stranaka odlučili da se ujedine i zajednički se bore protiv sadašnje vlasti. Želeli su da se njihovom bloku priključi i Demokratska partija ali je ona, kažu, krenula nekim drugim putem. Čitava zemlja je pred velikim izborom i politika u budućnosti mora biti odgovornija, narod se ne sme žrtvovati, poručili su lideri LDP-a i SDS-a.\nNakon Zaječara, Čedomir Jovanović i Boris Tadić nastavili su kampanju posetivši Negotin i Kladovo.\nEmbedded video for Čedomir Jovanović i Boris Tadić danas posetili Zaječar (VIDEO)\nSavez za bolju Srbiju-Liberalno demokratska partija\nLiga socijaldemokrata Vojvodine i Socijaldemokratska stranka


Izvor: JUGpress.com, 04.Mar.2021, 19:41\n„S obzirom da imamo veći broj učenika romske nacionalnosti, stalno unapređujemo saradnju i druženje među >> Pročitaj celu vest na sajtu JUGpress.com << učenicima i prihvatanje različitosti, bez predrasuda i diskriminacije. Tokom ove nedelje realizovali smo brojne aktivnosti na temu nenasilja i tolerancije, kao što su kreativne radionice sa učenicima petog razreda na temu „Dan rozih majica“, gde su učenici pravili čestitke u roze boji i ispisivali poruke. Učenici četvrtog razreda imali su likovnu radionicu na temu „Stop nasilju“, a poruke mira, tolerancije, prijateljstva učenici od četvrtog do sedmog razreda su ispisivali na papirićima i onda ih lepili na zidu hodnika. Pokrenuli smo i humanitarnu akciju i pomogli jednoj siromašnoj porodici. Bilo je i literarnih i likovnih radova učenika, izrada postera na temu nenasilja i tolerancije, izložbi učeničkih radova. Imali smo i radionicu Učeničkog parlamenta na temu „Sukobi među vršnjacima i način njihovog rešavanja“, a drvo prijateljstva su zasadili učenici petog i šestog razreda.“


UniCredit banka pruža podršku malim, srednjim i preduzećima srednje tržišne kapitalizacije | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 18.06.2020 / 19:01\nOvo će omogućiti UniCredit banci da ponudi kredite za obrtni kapital uz garancije EIF-a u iznosu od 80 odsto uz pojednostavljene kriterijume za dobijanje istih.\nNove mere će proširiti primenjivost instrumenta "InnovFin" na velika preduzeća srednje tržišne kapitalizacije, povećavajući time opseg preduzeća koja zadovoljavaju uslove za finansiranje, pored malih i srednjih preduzeća, i malih preduzeća srednje tržišne kapitalizacije koja su već obuhvaćena ovim instrumentom.\nKako bi se podržala digitalna transformacija preduzeća i rastuća primena digitalnih tehnologija, instrument "InnovFin" se proširuje sa ciljem pružanja finansijske podrške za investicije u digitalnu transformaciju.\nOva inicijativa se finansira putem okvirnog programa EU za istraživanje i inovacije, "Horizon 2020" i Evropskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) koji je temelj Investicionog plana za Evropu.\nNove mere će omogućiti UniCredit banci da pruži sveobuhvatnu podršku kompanijama u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Bugarskoj, Hrvatskoj, Češkoj Republici, Madjarskoj, Rumuniji, Slovačkoj i Sloveniji.\nIzvršni direktori UniCredit banke za Centralnu i istočnu Evropu Djanfranko Bizanji i Nikolo Ubertali, rekli su da se uz pomoć ove inicijative kompanijama nudi kontinuirana podrška kako bi im banka pomogla da se nose sa izazovima vezanim za likvidnost nastalim kao posledica pandemije korona virusa.\n"Ovi konkretni koraci imaju za cilj da kompanijama garantuju kontinuitet novčanog toka u ovim vanrednim i teškim okolnostima, kao i da im obezbede obrtni kapital", naveli su Bizanji i Ubertali.\nDodali su i da su spremni da daju svoj doprinos u širokom spektru mera osmišljenih od strane evropskih institucija i država, kao i da im ovaj sporazum s EIF-om omogućava da garantuju podršku preduzećima u Centralnoj i istočnoj Evropi.\nU junu 2020. godine UniCredit banka je u državama regiona Centralne i istočne Evrope imala 30 garantnih programa, osiguravajući finansijsku podršku malim i srednjim, kao i preduzećima srednje tržišne kapitalizacije u ukupnom iznosu od 3,8 milijardi evra, od čega su 1,2 milijarde već iskorišćene.\nTagovi: UniCredit banka, Evropski investicioni fond, mala i srednja preduzeća, Horizon 2020


M:tel nudi novu ponudu u okviru “Open” paketa\n11.10.2016. / 10:15\nBANJALUKA, Kompanija “M:tel” pripremila je novu ponudu u okviru paketa usluga “Open” sa pretplatom za tri mjeseca korištenja po cijeni od 0,99 KM i besplatnim “Sport TV” paketom kanala za dvije godine.\nPonuda popusta na pretplatu važi do 10. januara naredne godine, a ponuda gratis dodatnog TV paketa do 10. novembra ove godine.\nNeophodno je da korisnici podnesu zahtjev za uključenje jedne ili više novih usluga u “Open” paket usluga, spoje postojeće pojedinačne usluge ili pakete usluga u novi “Open” paket uz ugovor na 24 mjeseca.\nIz “M:tela” napominju da korisnici “Open” usluga mogu da prate omiljene televizijske sadržaje na tabletu ili računaru ili mobilnom telefonu, gdje god to požele.\n“Usluga je odlična, kao dodatni televizor u kući, a i nema posebnih troškova internet saobraćaja jer se saobraćaj za gledanje `Open` sadržaja ne naplaćuje dodatno za korisnike `M:tel` mobilne mreže, niti im se oduzima dio internet bonusa”, saopšteno je iz ove kompanije.\nU saopštenju je navedeno da se uz “Open” na svakom televizijskom uređaju mogu otvoriti internet platforme “Jutjub”, “Fejsbuk” i “Tviter”, a uz to je moguće snimati sadržaje po želji, premotavati i gledati emisije ispočetka, pauzirati tokom gledanja i gledati istovremeno više kanala.\n“Riječ je o jedinstvenoj mogućnosti praćenja najatraktivnijih filmskih i serijskih sadržaja, jednostavnim izborom iz liste stotina naslova, putem daljinskog upravljača i bez reklama”, ističu iz “M:tela”.\nU okviru “Open” usluga posebno se izdvajaju najveće i najkvalitetnije videoteke na ovim prostorima, te veliki izbor televizora, laptopa, fiksnih telefona i tableta na 12 beskamatnih rata.\nU okviru ovog paketa usluga moguće je odabrati i mobilne telefone, a više informacija o svim ponudama, korisnici mogu da dobiju na broj 0800 50 005. Srna\nTagovi: m:telopen paketponudapretplataSport TV


Marketing agencija sa drugačijim pristupom, koja postoji punih devet godina.\nNaš moto: „Za pravu ideju nema malog budžeta‟. Neumoran i kreativan tim osmehom boji vaš dan u radostan...\nOsmišljavamo strategiju komunikacije za Vaš brend, koju realizujemo kroz raznovrstan spektar naših usluga i aktivnosti. Svoju energiju usmeravamo ka ispunjavanju Vaših planova i ciljeva...\nPoslovna posvećenost dok vodimo Vaš brend ka uspehu. Zajednički razvoj uz konstantnu inovaciju i napredak bez odstupanja od osnovnih načela.\nPlaniranje kao nezaobilazan deo svakog poslovnog procesa kod nas ima jednu razigranu, ali opet ozbiljnu i posvećenu notu. Pored standardnog i svakodnevnog planiranja kod nas se odvija još jedan njegov oblik…\nObezbedite kvalitet jer to je najbolji oblik reklame.\nKreativnost je najvrednija imovina reklamne agencije, zato što je retkost.\nSa svih strana nas bombarduju porukama tipa: Firme koje ne inoviraju, stagniraju ili inovacija je način da zadržite konkurentnost. U uslovima žestoke konkurencije i zasićenog tržišta, inovacija je predstavljena kao


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Hronika :: "Nijesu evidentirani svi uskladišteni duvanski proizvodi"\n22. 09. 2021. 19:51 >> 20:02 3\nNetačni su navodi savjetnika potpredsjednika Vlade Filipa Adžića da su prilikom posljednje posjete Luci Bar evidentirani svi uskladišteni duvanski proizvodi, saopštila je Vanja Ćalović-Marković, rukovoditeljka Stručnog tima Nacionalnog savjeta za borbu protiv korupcije na visokom nivou.\nOna je reagovala na ocjene Adžića da su evidentirani svi uskladišteni duvanski proizvodi i da institucije sistema nastavljaju aktivno da se bave ovom problematikom.\n"Nijesu tačni navodi Adžića da su prilikom posljednje posjete Luci Bar potpredsjednika Vlade Dritana Abazovića, direktora Uprave prihoda i carina Aleksandara Damjanovića, šefa Sektora za borbu protiv kriminala Dejana Kneževića i šefice stručnog tima Savjeta za borbu protiv korupcije Vanje Ćalović Marković, evidentirani svi uskladišteni duvanski proizvodi", kazala je Ćalović-Marković.\nU toku te posjete, kako je istakla, dobili su informacije o načinu vođenja arhive i posjetili jedan od magacina u kome je skladištena veća količina cigareta.\n"Tom prilikom utvrdili smo da ne postoji elektronska arhiva, da se podaci o uvozu i izvozu cigareta u Slobodnu zonu i dalje evidentiraju i čuvaju na neadekvatan naćin, a u našem prisustvu nije vršeno nikakvo popisivanje uskladištenih duvanskih proizvoda", zaključuje se u reagovanju Ćalović-Marković.\nLuka Bar Vanja Čalović Filip Adžić


Ambasador Hrvatske: Zapadnom Balkanu treba poslati jasnu poruku da im je mesto u EU - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Ambasador Hrvatske: Zapadnom Balkanu treba poslati jasnu poruku da im je mesto u EU\nAmbasador Hrvatske: Zapadnom Balkanu treba poslati jasnu poruku da im je mesto u EU\n0Piše: FoNet 06. decembra 2019. 15.10\nFoto: B.C. (arhivska fotografiaj)\n„Punih 20 godina nakon sastanka na vrhu u Zagrebu 2000. koji je bio prekretnica na evropskom putu Hrvatske, smatramo da je ključno poslati ponovo jasnu poruku državama Zapadnog Balkana da je njihovo mesto unutar EU“, navodi se u tekstu za časopis Foruma za bezbednost i demokratiju „Vidici i putokazi“.\nPod naslovom „Hrvatska vizija predsedavanja EU“ Bakota navodi da je predsedavanje izazov koji stoji pred celim društvom: politički, organizacioni, programski, projektni, tematski, bezbednosni.\nOn je podsetio da hrvatsko predsedavanje u prvoj polovini 2020. dolazi na početku novog petogodišnjeg institucionalnog ciklusa EU nakon izbora, ali i u trenutku kada se otvorila rasprava o metodologiji pregovaranja o pristupanju novih država u EU, s predlogom novih modela o kojima će se razgovarati na nivou EU.\nPrema njegovim rečima u centru aktivnosti tokom predsedanja će biti građani koji treba „snažnije da osete prednosti članstva u EU“ a posebnu pažnju „zauzeće ujednačeni, i održivi razvoj svih država članica“.\n„Smatramo da postoje područja na kojima je djelovanje Unije strateški izrazito potrebno. Najbolji put u nadilaženju svih izazova unutar EU i u njenom okruženju je podsticanje konsenzusa i traženje kompromisa, a ne stvaranje dodatnih podela, te će to biti naš najvažniji zadatak tokom predsedavanja“, dodao je.\nGrlić Radman o predsedavanju Hrvatske EU: Podržavaćemo ono što je realno


Ponovljeni izbori u Velikom Trnovcu biće održani 23. juna - Rešetka\nPonovljeni izbori u Velikom Trnovcu biće održani 23. juna\nRepublička izborna komisija (RIK) odlučila je da će se u četvrtak, 23. aprila, održati, četvrti po redu, ponovljeni parlamentarni izbori na biračkom mestu broj šest u Velikom Trnovcu, u opština Bujanovac.\nRIK je postupajući po presudi Upravnog suda o prigovoru Koalicije Albanaca Doline, poništila rešenje Opštinske izborne komisije (OIK) Opštine Bujanovac i time poništila glasanje, treće po redu na tom glasačkom mestu, održano 27. maja.\nNa sednici RIK-a je rečeno da je presudom Upravnog suda ranije poništeno rešenje RIK-a od 9. juna, kojim je kao neosnovan odbačen taj prigovor Koalicije Albanaca Doline.\nPravo glasa ima 1.908 građana, a štampanje glasačkih listića zakazano je za utorak, 21. jun.\nPrethodna vest Narodna stranka: Trg u Leskovcu je nadgrobna ploča naše sramote\nSledeća vest Meštani Velikog Trnovca danas četvrti put glasaju na istim izborima\nOpozicija traži da grad raskine sve ugovore sa „Frenki“ prevozom


Fabrika Fiat-a u Kragujevcu, Foto: Branko Vučković\nPoruka italijanskog ministra za rad Mauricia Sakonija da Fiatova proizvodnja u inostranstvu ne bi smela da ugrozi rad fabrika te kompanije u Italiji izazvala je priličnu zabrinutost u Kragujevcu gde italijanski automobilski gigant namerava da počne proizvodnju dva nova modela.\nItalijanska vlada pozvala je predstavnike Fiata i sindikata na razgovore u sredu, 28. jula, pošto je direktor Fijata Serđo Markione najavio plan za izmeštanje proizvodnje modela “fiat ideja” i “lanča muza” iz torinske fabrike Mirafiori u Kragujevac.\nPrema najavama iz Torina, proizvodnja dva nova Fiatova automobila “fiat ideja” i “lanča muza” trebalo bi da počne 2012. godine.\nU kragujevačkoj fabrici godišnje bi se proizvodilo 200 hiljada novih modela za evropsko tržište, a Fiat bi nastavio i proizvodnju “punta” u količini od 20 do 30 hiljada godišnje, koji bi se prodavati u Srbiji i regionu.\nJugoslav Ristić, predsednik Gradskog veća Samostalnog sindikata u Kragujevcu kaže da je Fiat kompanija od strateške važnosti za Italiju zbog čega se i plaši političkih uticaja na njegove planove u Srbiji.\n“Fiat je fabrika od strateške važnosti i za Italiju i sigurno je da Vlada ima izvestan uticaj na njihovo poslovanje. Sigurno je da Fiat još nije učvrstio svoju proizvodnju u Kragujevcu i sigurno je da će tu biti izvesnih kolebanja”, kaže Ristić.\nU Fiatovoj fabrici u Kragujevcu trenutno je zaposleno je 1.000 radnika, a kada proizvodnja dostigne 200 hiljada automobila godišnje biće angažovano ukupno 2.600 radnika.\nFiat je do sada u kragujevačku fabriku već investirao 150 miliona evra, a pre nekoliko dana počela je izgradnja novog energetskog bloka čija je vrednost 70 miliona evra. U toku je i temeljna rekontrukcija fabričkih hala i nabavka opreme za proizvodnju novih modela.\nPovlačenje Fiata imalo bi loše posledice po Srbiju\nEventualno povlačenje Fiata iz posla u Srbiji bi, po Ristiću, imalo katastrofalne posledice po kragujevačku i srpsku privredu, izgradnju novih proizvodnih kapaciteta i otvaranje novih radnih mesta.\n“Povlačenje Fiata bi svakako predstavljalo nešto što bi Kragujevac veoma teško doživeo, jer bi bitno promenio uopšte status radnika u Kragujevcu čija se kompletna budućnost baštini na izgradnji fabrike automobila i nastvka tradicije automobilske industrije”, kaže Ristić.\nRadnik u Fiat-ovoj fabrici\nMiroslav Prokopijević, iz Centra za slobodno tržištem smatra da Vlada Italije ne bi smela da utiče na odluku Fiata gde će da posluje, ali navodi da je u Evropskoj uniji prošle godine bilo primera koji su kršili pravila zajedničkog tržišta zbog čega članice Evropske unije međusobno gledaju kroz prste prilikom donošenja takvih odluka.\nIpak, on veruje da Fiat neće podleći pritiscima italijanske Vlade.\n“Ne mogu da verujem da će Vlada uspeti da natera jednu tako veliku kompaniju da odustane od nekih stvari, ako ona misli da je to važno. Ako bi Fiatova investicija sasvim izostala to bi bio veliki privredni udarac za Srbiju i posebno kragujevački kraj, ali je sada pitanje šta će se od svega desiti. verovatno će se napraviti neki kompromis”, kaže Prokopijević.\nItalijanska Vlada pozvala je predstavnike Fiatovog menadžmenta i sindikata na razgovore u Rim u sredu, 28. jula, a u Kragujevcu se taj datum očekuje sa velikom strepnjom i neizvesnošću, tim pre što prema navodima Prokopijevića, Vlada Srbije nema nikakvih instrumenata kojima bi mogla da utiče na ishod tog sastanka.\n"To je potpuno u rukama Italijana. Iz Vlade Srbije jedino mogu da kažu da je to što Vlada traži od Fijata protivno pravilima zajedničkog tržišta”, kaže Prokopijević.


Fudbaleri Rome proslavljaju gol\n"Vučica" je prekinula seriju od dva neuspeha u prvenstvu i nanela drugi poraz zaredom ekipi iz Đenove. Srpski reprezentativac Aleksandar Kolarov nije bio u protokolu za ovaj duel, pošto je odrađivao kaznu zbog pet dobijenih žutih kartona.\nČengiz Under je bio strelac prvog gola u šestom minutu, a prednost gostiju duplirao je Biraski u 44. minutu autogolom.\nZaostatak je u završnici prvog poluvremena smanjio Goran Pandev, pa su "grifoni" još jače napali u drugom poluvremenu.\nIpak, Edin Džeko je otklonio sve nedoumice i potvrdio pobedu svoje ekipe u 74. minutu.\nRoma se ovim trijumfom popela na četvrtu poziciju, dok je Đenova trenutno u opasnoj zoni, na pretposlednjem 19. mestu.


Prvi glasač na kurdskom referendumu — biznismen iz Kine - 24.09.2017, Sputnik Srbija\nPrvi glasač na kurdskom referendumu — biznismen iz Kine\nVrhovna nezavisna izborna komisija Kurdistana saopštila je Sputnjiku da je počelo onlajn glasanje na referendumu o nezavisnosti Iračkog Kurdistana. 24.09.2017, Sputnik Srbija\n15:40 24.09.2017 (Osveženo: 19:12 24.09.2017)\n© REUTERS / Alaa Al-MarjaniLjudi prolaze pored reklama za referendum za nezavisnost Iračkog Kurdistana u Erbilu\nVrhovna nezavisna izborna komisija Kurdistana saopštila je Sputnjiku da je počelo onlajn glasanje na referendumu o nezavisnosti Iračkog Kurdistana.\nGlasanje je organizovano za iračke građane koji žive u inostranstvu, a koji imaju status rezidenta Iračkog Kurdistana ili „kurdskih oblasti koje se nalaze izvan Kurdistana“ (u pitanju su teritorije u sporu sa Bagdadom). Prvi glasač na referendumu je kurdski biznismen koji već 15 godina živi u Kini.\nReferendum o nezavisnosti Kurdistana biće održan 25. septembra. Bagdad i mnoge zemlje sveta su kategorički protiv referenduma. Teheran je ranije saopštio da će održavanje plebiscita i odvajanja Kurda automatski poništiti sve sporazume o bezbednosti sa Irakom i dovesti do zatvaranja granice sa regionom.\nIrački Kurdistan je nezvanično ime kurdskog autonomnog regiona, koji ima status široke autonomije u Iraku, koji je zakonski utvrđen u ustavu zemlje. Ovaj region je oblast etničkog naseljavanja Kurda u provincijama Dahuk, Sulejmanija i Erbil na severu i severoistoku Iraka. Istovremeno, Kurdistan pretenduje na iračku provinciju Kirkuk, bogatu naftom. Uprkos činjenici da Kirkuk ne ulazi u zvanične granice autonomije, trenutno je pod kontrolom kurdskih ustanika „pešmerga“.


Smještaj u bungalovima rafting kampa Modra Rijeka na Tari\nKada se odlučite za rafting Tarom, vrlo je bitno da cjelokupan ugođaj i organizacija vašeg rafting aranžmana bude povjerena pravim profesionalcima. Zato je tu tim rafting kampa Modra Rijeka, koji već skoro 10 godina predstavlja pravi izbor za sveone koji svoj odmor žele da stave u ruke pravih majstora dobre organizacije.\nNaše kuće i bungalovi su izgrađeni od potpuno prirodnih materijala, većinom od drveta, i omogućavaju Vam potpuno prepuštanje prirodi i kompletno uživanje. Sobe su dvokrevetne, trokrevetne, četvorokrevetne, petokrevetne i šestokrevetne sa kupatilima, a terase koje su nadnesene iznad rijeke Pive pružaju mogućnost nezaboravnog opuštanja i osjećaja harmonije, kakvu odavno niste imali priliku da osjetite.\nRafting Montenegro smestaj Naš tim će se domaćinski pobrinuti da u svakom momentu Vaši smještajni objekti budu maksimalno sređeni i obezbijeđeni. Sobe su opremljene osnovnim elementima koji su Vam potrebni za nesmetano fukncionisanje, kao i kupatila koja se svakodnevno sređuju i obezbjeđuju osnovnim higijenskim potrepštinama.\nBungalovi napravljeni od drveta su pravi izbor za parove, dvokrevetni su i opremljeni strujom i lampama.\nŠator – bungalovi predstavljaju kombinaciju, nezaobilaznu za veliki broj avanturista i pravih ljubitelja prirode, koji žele u potpunosti da osjete ljepotu i čar divlje ljepote sjevernog dijela Crne Gore. Obični šatori su uvijek tu za one koji žele da u potpunosti osjete osjecaj kampovanja u netaknutoj prirodi.


Zamenik pomoćnika državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju Metju Palmer\nCrna Gora je predvodnik integracija na Zapadnom Balkanu, ali bi trebalo nastaviti sa reformama, ocijenjeno je na forumu To Be Secure, koji okuplja više od 400 učesnika iz cijelog svijeta. Obraćajući se učesnicima skupa, predsjednik Crne Gore Milo Đukanović poručio je da Crna Gora neće klečati pred vratima Evropske unije.\nKonsolidacija Evropske unije i proces proširenja trebalo bi da se dešavaju istovremeno, jer sve što ostaje izvan pažnje EU - a Balkan je to bio - može prije predstavljati problem Brisela, poručio je predsjednik Crne Gore, Milo Đukanović.\n„Integracija Zapadnog Balkana je isto što i stabilnost. Integracija znači povratak zemalja Zapadnog Balkana evropskom civilizacijskom putu“, rekao je Đukanović.\nOn kaže da su “evropska i evroatlanstka perspektiva danas zamagljeniji nego s početka vijeka”, a kao jedan od razloga usporavanja i pada entuzijazma na Zapadnom Balkanu, Đukanović navodi predugo trajanje priče o zamoru.\nTvrdi da nema bolje konsolidacije za Evropu i boljeg puta u njenu globalnu konkuretnost od ujedinjenja.\n“Sve što ostaje izvan pažnje Evropske unije, a Balkan je to bio, može prije predstavljati problem Evropskoj uniji, nego što će se EU zaštititi onog što bi mogle biti posljedice vanevropskog modela”, kazao je Đukanović.\nCrna Gora i on, kako je rekao, ne spadaju u one koji inferiorno gledaju na partnerstvo sa EU.\nZamjenik pomoćnika državnog sekretara Sjedinjenih Američkih Država za evropska i evroazijska pitanja Metju Palmer kazao je da je Crna Gora predvodi proces evropskih integracija u regionu, ali kaže da “Podgorica mora da se ponovo fokusira na zatvaranje poglavlja i sprovodi ključne reforme koje će iskorijeniti organizovani kriminal i unaprijediti ekonomiju”.\n"Brutalni napad na novinarku "Vijesti" ovoga mjeseca podsjeća nas koliko su važne medijske slobode i podsjeća nas na važnu ulogu koju imaju mediji i odgovornosti koje treba da imaju političari. Crna Gora treba da podstiče atmosferu okruženja u kome mediji imaju slobodu da vrše svoju ulogu", kazao je Palmer na otvaranju 2bs foruma u Budvi.\nPrema njegovim riječima sloboda medija nije samo fraza, jer su, kaže, “slobodni mediji osnova demokratije, a u tome sve institucije moraju da imaju svoju ulogu”. Palmer je istakao je da Amerika ne može da se vrati na Balkan, jer nikad nije ni napustila Balkan.\n„Mi smo posvećeni dugoročnim partnerstvima, želimo Evropu koja je napredna i snažna, a Balkan je dio toga. Želimo da vrijednosti koje mi dijelimo budu integrisane u vaše institucije. Nastavićemo da pružamo podršku kako bi se unaprijedile reforme, vladavina prava, bezbjednost na granicima, kako bi se borili protiv kriminala i korupcije“, kazao je Palmer.\nCrnogorski premijer Duško Marković istakao je da je Crna Gora nepovratno i stabilno na putu koji je davno i bez dilema zacrtala, ali da je Balkan -nedovršen posao.\nOn je, otvarajući 2BS forum u Budvi, kazao da je Balkan opterećen problemima te da stoga treba rješavanjem otvorenih pitanja u regionu, "ohrabrivanjem i podsticanjem dobrih trendova i sprovođenjem reformi iskoristiti činjenicu da je u posljednje vrijeme i u Briselu i u Vašingtonu obnovljen interes za ovaj dio svijeta".\n„Promijenjena geopolitička situacija u kojoj se Balkan još jednom našao na sudaru interesa, ilegalne migracije, terorizam, porast hibridnih prijetnji, ekonomska nestabilnost, samo su neka pitanja koja opterećuju region. Međutim, važno je prepoznati pozitivne trendove, ohrabriti ih i dodatno podstaći. Procesi priključenja EU i NATO-u su se istorijski pokazali, i nastavljaju da to budu – glavni pokretači demokratskih i reformskih procesa”.\nMarković je istakao da postoje “pokušaji da se osujeti opredjeljenost regiona da bude dio evropske i evroatlantske porodice i da je zato je važno raditi na očuvanju i punom ostvarenju ove vizije. Svaka alternativa ovim procesima vraća unazad i ugrožava demokratske i civilizacijske iskorake koji su napravljeni“, rekao je Marković.


Vi ste ovde: Početna Press centar Press Clipping Policija i tužilaštvo pod direktnom kontrolom politike\nDatum: 20 februar 2017\nViše od desetinu slučajeva visoke korupcije i drugih krivičnih dela u proteklih pet godina završilo je u tužilaštvu bez epiloga, jer je policiji onemogućeno da sakupi neophodne dokaze kako bi se ovi slučajevi procesuirali do kraja.\nIz kabineta ministra policije stizali su nalozi da zaposleni iz policijskih uprava obustave istrage u vezi sa tim slučajevima i podatke dostave ministru, koji će ih proslediti timu iz Uprave kriminalističke policije, tvrdi za Danas predsednik Policijskog sindikata Srbije Veljko Mijailović.\nNa pitanje kakav je epilog tih istraga, naš sagovornik odgovara nula.\nMijailović: Profesionalci u policiji su skrajnuti i ne dozvoljava im se da rade u punom kapacitetu\nEpilog je čuvena izjava ministra „slučaj je u rukama tužilaštva". A tužilaštvo nema dovoljno dokaza, jer je policiji onemogućeno da sprovede istragu i sakupi neophodne informacije i dokaze ukazuje Mijailović. Kao drugi problem navodi dovođenje nestručnih ljudi, partijskih poslušnika, na visoke pozicije u policiji.\n- Opasna stvar je da na čelu tima profesionalaca bude amater, koji umesto profesionalno, policijom upravlja uz političke smernice. Profesionalci su skrajnuti i ne dozvoljava im se da rade u punom kapacitetu ističe Mijailović, dodajući da su to glavni razlozi zbog kojih krivična dela završavaju u fiokama.\nSličnog mišljenja je i Goran Ilić, predsednik Udruženja tužilaca Srbije, koji kaže da tužilaštvo ne procesuira slučajeve korupcije, jer je policija pod jakom političkom kontrolom i ne može da sakupi relevanme dokaze.\n- Ne bi se moglo reći da se slučajevi korupcije uopšte ne procesuiraju, već epilog ne dobijaju slučajevi visoke korupcije povezani sa vlašću, kako aktuelnom, tako i prethodnom. Da bi tužilac pokrenuo postupak, odnosno istragu, potrebno je da mu bude podneta krivična prijava i to najčešće od policije. Da li je moguće očekivati od policije da otkrije zloupotrebu ili drugo krivično delo koje je izvršio neko iz sveta politike i ko se nalazi na državnoj funkciji, kada je policija pod jakom političkom kontrolom? Ukoliko neka osoba privatno podnese krivičnu prijavu, tužilac će radi prikupljanja dokaza to proslediti policiji. Da li se može očekivati da ona prikupi dokaze i predmet prosledi tužiocu? Odgovor je naravno ne ističe Ilić za Danas.\nKako dodaje, uzimajući u obzir da je Ustav osigurao „starateljstvo" politike nad tužilaštvom jer je odredio da starešine tužilaštva bira skupština na predlog vlade, „tada je jasno zbog čega nema postupaka takozvane visoke korupcije.\nPostupaka visoke korupcije ponekad ima samo nakon smene vlasti i dolaska nove političke garniture, kada ti postupci služe da se ispune predizborna obećanja „pobednika" da će procesuirati korupciju „pobeđenih". Dakle, neće biti istinske borbe protiv korupcije dok procesiuranje korupcije bude u domenu političke volje, a ne primene zakona ukazuje Ilić. On dodaje da problemi nisu povezani samo sa podnošenjem prijava i sakupljanjem dokaza.\nIlić: Neće biti istinske borbe protiv korupcije dok je procesiuranje u domenu političke volje, a ne primene zakona\nStiče se utisak da se ponekad odluke sudova mogu predvideti u zavisnosti od toga ko je okrivljeni. Postupci koji su započeti u vreme neke ranije vlasti, tada najavljivani kao „totalni rat" korupciji, ukoliko se dovršavaju nakon promene vlasti, po pravilu se okončavaju oslobađajućim presudama. To bi se posebno moglo dovesti u vezu sa sudskim organima nadležnim za organizovani kriminal i korupciju.\nUtisak je da organi zaduženi za organizovani kriminal i korupciju, umesto da budu oslobodeni svakog uticaja da bi mogli da ostvaruju svoju nadležnost, u stvari jesu glavni kanal političkog mešanja u pravosuđe naglašava Ilić.\nIako se u izveštaju pregovaračke grupe Vlade Srbije u vezi sa Poglavljem 23 navodi da se izveštaji Saveta za borbu protiv korupcije redovno analiziraju, te da tužilaštvo postupa po njima; činjenica je da Vlada ne komunicira sa ovim telom već dve godine, niti se predmeti ovog kontrolnog antikorupcijskog tela obrađuju. U izveštaju o napretku u vezi sa poglavljem koje se odnosi na pravosuđe i ljudska prava, nigde se ne navode predmeti visoke, državne korupcije, takozvane 24 sporne privatizacije.\nIzvor: Danas, autor: K. Živanović


Radionica o finansiranju slobodnih zona, industrijskih i tehnoloških parkova - EU Delegacija u Srbiji\nBy Nebojsa objavljeno\t 29/07/2019 Projektne aktivnosti\n„Finansiranje slobodnih zona i industrijskih i tehnoloških parkova u skladu sa pravilima džavne pomoći“ bila je tema radionice koja je održana u okviru projekta „Pravna podrška pregovorima – PLAC III“.\nRadionica organizovana u Ministarstvu finansija okupila je predstavnike institucija uključenih u oblast državne pomoći – Odeljenja za državnu pomoć, kao i Uprave za slobodne zone pri Ministarstvu finansija, Komisije za kontrolu državne pomoći i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nAktivnosti je otvorio vođa projekta Andrej Engelkman, a predavanja su održali eksperti Zlatan Janeš i Zoran Sretić, koji su predstavili učesnicima rezultate svog rada u okviru PLAC III projekta i razgovarali sa njima o izazovima u radu.\nZlatan Janeš predstavio je zakonodavni okvir EU, kao i kriterijume za utvrđivanje šta je državna pomoć i kada je usklađena sa pravilima EU. On je takođe dao pregled kategorija državne pomoći u slučaju kada se finansijske mere omogućene kroz javne fondove koje se odnose na slobodne zone, industrijske i tehnološke parkove smatraju državnom pomoći. Zoran Sretić predstavio je predloge za usklađivanje relevantnog nacionalnog zakonodavstva (Zakon o slobodnim zonama, Zakon o Ulaganju, Zakon o inovacionoj delatnosti i Uredba o pravilima za dodelu državne pomoći) sa pravilima EU o državnoj pomoći.\nKroz projekat PLAC III, pomaže se postizanje veće usklađenosti sa relevantnim uredbama EU i njihova propisna primena, a pruža se i podrška za brže ispunjavanje merila za otvaranje poglavlja 8 – Konkurencija, posebno kada je reč o usklađivanju postojećih šema državne pomoći, kao što je Zakon o slobodnim zonama. Projekat bi trebalo da da doprinos izradi nacionalnog zakonodavnog okvira, uključiv i sekundarno zakonodavstvo i procedure.


Predsednica Odbora za evropske integracije Milica Delević i članovi Odbora Laslo Varga i prof. dr Ljubiša Stojmirović razgovarali su danas u Domu Narodne skupštine sa potpredsednikom Odbora za evropske poslove Parlamenta Grčke, Akisom Gerontopulosom i članovima grčkog Parlamenta.\nPredsednica Odbora za evropske integracije Milica Delević sastala se danas u Domu Narodne skupštine sa izvestiocem Evropskog parlamenta za Srbiju Jelkom Kacinom.\nČlanovi PGP sa Belorusijom razgovarali sa ambasadorom Belorusije u Srbiji\nČlanovi Poslaničke grupe prijateljstva Narodne skupšitine sa Belorusijom razgovarali su danas sa ambasadorom Belorusije u Srbiji Nj.E. Vladimirom Čuševim.\nPredsednik i članovi PGP sa Bosnom i Hercegovinom razgovarali sa ambasadorom Bosne i Hercegovine u Srbiji\nPredsednik i članovi Poslaničke grupe prijateljstva sa Bosnom i Hercegovinom razgovarali sa danas u Domu Narodne skupštine sa ambasadorom Bosne i Hercegovine u Srbiji Borišom Arnautom.\nČlanovi PGP sa Švedskom razgovarali sa ambasadorom Švedske u Srbiji\nČlanovi Poslaničke grupe prijateljstva Narodne skupšitine sa Švedskom razgovarali su danas sa ambasadorom Švedske u Srbiji Nj.E. Kristerom Aspom.\nDelegacija Narodne skupštine u poseti parlamentu Škotske\nU okviru projekta Dalje jačanje kontrolnih i zakonodavnik kapaciteta Narodne skupštine u organizaciji Vestminsterske fondacije za demokratiju (VFD) delegacija Narodne skupštine koju su činili narodni poslanici Zoran Babić, Vesna Kovač, Gordana Čomić, Meho Omerović, Elvira Kovač, Nenad Konstantinović, Vladimir Marinković, kao i Mladen Mladenović, zamenik generalnog sekretara, boravili su u periodu od 5. do 8. februara 2013. godine, u poseti parlamentu Škotske.\nPredsednica PGP sa Italijom razgovarala sa direktorom Kancelarije za Balkan Ministarstva spoljnih poslova Italije\nPredsednica Poslaničke grupe prijateljstva sa Italijom u Narodnoj skupštini Sanda Rašković Ivić razgovarala je prošle nedelje u Beogradu sa novim direktorom Kancelarije za Balkan Ministarstva spoljnih poslova Italije Karlom Lo Kašom.\nPrvi zamenik predsednika Saveta Federacije Rusije čestitao potpredsedniku Narodne skupštine Popoviću izbor na mesto predsednika PGP sa Ruskom Federacijom\nAleksandar Toršin, prvi zamenik predsednika Saveta Federacije Rusije čestitao je dr Nenadu Popoviću, potpredsedniku Narodne skupštine, izbor na mesto predsednika Poslaničke grupe prijateljstva Narodne skupštine sa Ruskom Federacijom.\nPotpredsednik Narodne skupštine Nenad Popović otvorio izložbu Moje Jadovno\nPotpredsednik Narodne skupštine Nenad Popović otvorio je sinoć u Ruskom domu izložbu pod nazivom „Moje Jadovno“ posvećenu žrtvama kompleksa koncentracionih logora Gospić – Jadovno – Pag.\nPredsednica Poslaničke grupe prijateljstva sa Holandijom razgovarala sa ambasadorom Holandije u Srbiji\nPredsednica Poslaničke grupe prijateljstva sa Holandijom Vesna Marković i ambasador Holandije u Srbiji Loren Stokvis sastali su se danas u Narodnoj skupštini.\nRegionalna studija o ulozi parlamenata i vlada u promovisanju ekonomskog rasta u zemljama Zapadnog Balkana, pod nazivom „Ekonomske i evropske perspektive zemalja Zapadnog Balkana“, predstavljena je 5. februara u Narodnoj skupštini.\nPredsednik i članovi Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu razgovarali sa delegacijom Venecijanske komisije\nPredsednik Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu Petar Petrović i članovi Odbora razgovarali su danas, u Domu Narodne skupštine, sa delegacijom Venecijanske komisije o izmenama i dopunama zakonskih rešenja u oblasti pravosuđa, koje su u pripremi.\nSusret predsednika Odbora za kontrolu službi bezbednosti Narodne skupštine Republike Srbije sa predsednikom Odbora za bezbednost Narodne skupštine Republike Srpske\nPredsednica Odbora za kontrolu službi bezbednosti Jadranka Joksimović sastala se danas u Domu Narodne skupštine sa predsednikom Odbora za bezbednost Narodne skupštine Republike Srpske dr Nenadom Stevandićem.\nPredsednik i članovi Odbora za spoljne poslove razgovarali sa delegacijom Odbora za evropske poslove Parlamenta Finske\nPredsednik Odbora za spoljne poslove Miloš Aligrudić i članovi Odbora razgovarali su danas, u Domu Narodne skupštine, sa delegacijom Odbora za evropske poslove Parlamenta Finske koju je predvodila Miapetra Kumpula Natri, predsednica tog Odbora.\nPredsednica Poslaničke grupe prijateljstva sa Argentinom razgovarala sa otpravnikom poslova ambasade Argentine u Srbiji\nPredsednica Poslaničke grupe prijateljstva sa Argentinom Katarina Rakić razgovarala je danas sa otpravnikom poslova ambasade Argentine u Srbiji Gustavom Alehandom Džugalom.\nAlbanski ambasador čestitao narodnom poslaniku Dragomiru J. Kariću izbor za predsednika PG prijateljstva Narodne skupštine sa Albanijom\nAmbasador Republike Albanije u Srbiji Nj.E. Špetim Čauši (Shpetim Caushi) čestitao je narodnom poslaniku Dragomiru J. Kariću izbor za predsednika Poslaničke grupe prijateljstva Narodne skupštine sa Albanijom.\nPredsednik Poslaničke grupe prijateljstva sa Slovačkom razgovarao sa ambasadorom Slovačke u Srbiji\nPredsednik Poslaničke grupe prijateljstva sa Slovačkom Dragan Nikolić razgovarao je danas u Domu Narodne skupštine sa ambasadorom Slovačke u Srbiji Janom Varšom.\nPredsednik PG prijateljstva sa Hrvatskom i narodni poslanici razgovarali sa zastupnikom 12 nacionalih manjina u Hrvatskom saboru\nPredsednik Poslaničke grupe prijateljstva sa Hrvatskom Zoran Pralica i narodni poslanici Veroljub Arsić i Srđan Šajn sastali su se danas sa Veljkom Kajtazijem, zastupnikom 12 nacionalih manjina u Hrvatskom saboru.\nDelegacija Odbora za dijasporu i Srbe u regionu u Skoplju\nPredsednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu Narodne skupštine Aleksandar Čotrić i član Odbora Milorad Stošić posetili su 27. i 28. januara Skoplje, gde su prisustvovali Svetosavskoj akademiji u zdanju Makedonske opere i baleta i razgovarali sa predstavnicima srpske zajednice u Makedoniji.\nPredsednik i članovi Poslaničke grupe prijateljstva sa Portugalijom razgovarali sa otpravnikom poslova ambasade Republike Portugalije\nPredsednik i članovi poslaničke grupe prijateljstva sa Portugalijom razgovarali sa danas u Domu Narodne skupštine sa otpravnikom poslova ambasade Republike Portugalije Žozeom Amaralom.


Federalna ministrica financija i dopremijerka Vlade FBiH Jelka Milićević razgovarala je danas s izaslanstvom Međunarodnog monetarnog fonda, predvođenim šefom Misije Nadeemom Ilahijem. Sastanku je također prisustvovao i rezidentni predstavnik MMF-a u Bosni i Hercegovini Francisco Parodi.\nMinistrica Milićević je s predstavnicima MMF-a razgovarala o Nacrtu proračuna FBiH za 2017. godinu kojim je, između ostalog, broj zaposlenih u javnom sektoru smanjen za 150, što predstavlja nastavak restriktivne politike zapošljavanja što je jedna od obaveza predviđenih u novom aranžmanu s Međunarodnim monetarnim fondom.\nTakođer je bilo govora i o povećanju akciza za koje su zainteresirani i Vlada FBiH i Federalno ministarstvo financija, koje je kroz aktivno učešće u radnim grupama Uprave za neizravno oporezivanje dalo svoj doprinos prilikom pripreme Prijedloga izmjena i dopuna Zakona o akcizama u BiH, jer veće akcize na naftu i naftne derivate predstavljaju osnovu za osiguranje sredstava za izgradnju infrastrukturnih projekata.\nTijekom sastanka razgovaralo se i o dva značajna reformska zakona – Zakonu o doprinosima i Zakonu o porezu na dohodak, provođenju strukturalnih reformi, mirovinama ostvarenim pod povoljnijim uvjetima, sistemu raspodjele prihoda od neizravnih poreza, koordinaciji politika s nižim razinama vlasti i o restrukturiranju telekom operatera u Federaciji BiH.


Inđija - Bežanija\nFK Inđija: Poleksić, Novaković, Joksimović, Tucaković,Jakšić, Vukobratović, Janković, Jankov,Dubajić, Kodžo, Perović,\nRezerve: Vujasinović, Blanuša, Kekić, Naglić, Kostić, Ako, Bubalo\n"Bežanija" gost "Inđije"\nUtakmicama 20. kola nastavlja se prvenstvo Prve lige Srbije. Fudbaleri "Inđije" na svom terenu dočekuju ekipu "Bežanije". Nakon remija ostvarenog prošle subote na gostovanju u Sevojnu, ovo je prilika da se načini još jedan pomak ka vrhu tabele i učini...nastavak\nDubajić i Joksimović pozvani u reprezentaciju\nInđija će ponovo biti domaćin fudbalskoj reprezentaciji Srbije. Na inđijskom Gradskom stadionu će se 31.marta odigrati prijateljska utakmica omladinskih reprezentacija (igrači do 19 godina) Srbije i Nemačke. Inđija se dokazala kao uspešan domaćin u...nastavak\nInđijci vratili deo duga\nInđijci su se sa gostovanja u Sevojnu vratili uzignuta čela. Remi izboren u nadmetanju sa vrlo kvalitetnim protivnikom i direktnim konkurentom u borbi za plasman u viši rang sve je zadovoljio. Imali su Inđijci u domaćinu veoma neugodnog protivnika...nastavak\nUskoro rekonstrukcija gradskog stadiona\nU Inđiji će se na gradskom stadionu igrati šest utakmica u okviru Univerzijade 2009. Utakmice će se igrati na svaka dva dana u periodu od 30. juna do 10. jula, a za sve mečeve je predviđeno da počnu u 17:30 časova. Uskoro bi trebalo da počne i...nastavak\nSevojno - Inđija 0:0\nPrvi događaj vredan pažnje desio se već u trećem minutu utakmice kada se sudija utakmice mašio za svoj džep. Predhodno je igrač Sevojna, Lazar Jovičić grubo startovao na Golića pa je zasluženo požuteo. Kasnije žute kartone su zaslužili Raković i Branković...nastavak\nFudbaleri “Inđije" u Sevojnu\nNakon uspešnog starta i pobede nad "Mladošću" iz Apatina inđijski prvoligaš gostuje u Sevojnu gde će u nadmetanju sa istoimenim klubom pokušati da izbori povoljan rezultat. Pobedom u susretu sa Apatincima inđijski zeleno - beli smanjili su bodovnu razliku...nastavak\n1 .. 278\t279\t280\t281\t282\t..315 (1954-1960 od 2201)


Prezentacija u Eko toplanama Banjaluka: Predstavljeni rezultati snimanja mreže - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nPrezentacija u Eko toplanama Banjaluka: Predstavljeni rezultati snimanja mreže\nBy Bojan Hrstić / 03. 05. 2019.\nPredstavnici danske kompanije “Drone Systems” u petak su u “Eko-toplanama” Banjaluka prezentovali rezultate snimanja stanja distributivne mreže termovizijskim kamerama, koje je obavljeno krajem marta.\nPrezentaciji su prisustvovali predstavnici Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), grada Banjaluka i “Eko-toplana”, a predstavljeni rezultati poslužiće za izradu studije na osnovu koje će biti realizovana rekonstrukcija distributivne mreže. Pripreme za ovaj projekat su već u toku.\nIzgradnjom “Eko-toplana” završena je prva i najvažnija faza rješenja problema daljinskog grijanja u Banjaluci, jer su obezbijeđeni stabilni izvori toplotne energije.\nKako bi bio obezbijeđen potpuni komfor, odnosno potreban nivo kvaliteta grijanja svim korisnicima, potrebno je realizovati drugu fazu rješenja – rekonstruisati distributivnu mrežu staru preko 45 godina, koja je trenutno u veoma lošem stanju.\nEvropska banka za obnovu i razvoj, koja je kroz posebnu kreditnu liniju i sama jednim dijelom učestvovala u finansiranju izgradnje novog proizvodnog postrojenja “Eko-toplana”, izrazila je spremnost da pomogne i projekat rekonstrukcije distributivne mreže kroz finansiranje navedenog snimanja mreže i izrade studije, na osnovu koje bi rekonstrukcija trebalo da bude realizovana.\n“Sljedeći izazov i ujedno naš naredni korak je suočavanje s gubicima energije na distributivnoj mreži i otklanjanje ovog problema. To je naš drugi zajednički projekat, koji ćemo ostvariti u saradnji s gradom Banjaluka i ‘Eko-toplanama’. Riječ je o modernizaciji toplifikacione mreže kako bi se redukovali gubici, u cilju uspostavljanja potpune energetske efikasnosti, kao i omogućavanje povećanja broja korisnika na distributivnoj mreži grada Banjaluka. Prema procjenama, za rekonstrukciju mreže biće potrebno oko deset miliona maraka”, rekao je Jan Braun, direktor EBRD-a za BiH.\nBy Davor Damjanovic / 07. 12. 2021.\nNa koronu pozitivno još 216 osoba u Srpskoj, preminulo 15 ljudi\n“Tragična smrt male Džene pokazao koliko je sistem nakaradno ustrojen”\nNovi detalji o ubistvu Krunića: Kovačević likvidiran kada je pokušao da “ovjeri” žrtve\nBeograđaka povrijeđena na Tari stabilno


UREDBA O SREDSTVIMA ZA PODSTICANJE PROGRAMA ILI NEDOSTAJUĆEG DELA SREDSTAVA ZA FINANSIRANJE PROGRAMA OD JAVNOG INTERESA KOJA REALIZUJU UDRUŽENJA: Obaveza dostavljanja podataka organa javne uprave za Kalendar konkursa od 2019. godine\nUredba o sredstvima za podsticanje programa ili nedostajućeg dela sredstava za finansiranje programa od javnog interesa koja realizuju udruženja ("Sl. glasnik RS br. 16/2018 - dalje: Uredba), koja je stupila na snagu 13. marta 2018. godine, članom 4. predviđa objavljivanje Godišnjeg plana javnih konkursa i kalendar javnih konkursa organa javne uprave za programe i projekte udruženja. Istim članom predviđena je obaveza nadležnih organa da najkasnije do 31. januara objave i dostave Kancelariji za saradnju sa civilnim društvom Godišnji plan raspisivanja javnih konkursa.\nGodišnji plan javnih konkursa sadrži podatke o davaocu sredstava, oblasti, nazivu i planiranom periodu raspisivanja javnog konkursa i druge relevantne podatke u zavisnosti od vrste konkursa.\nČlan 4. Uredbe, obavezuje Kancelariju da izradi i na svojoj internet stranici objavljuje kalendar javnih konkursa svih nadležnih organa koji iz sredstava budžeta podstiču programe koje realizuju udruženja.\nKalendar konkursa objavljuje se u cilju blagovremenog obaveštavanja organizacija civilnog društva o planiranim javnim konkursima, a sa ciljem pripreme što kvalitetnijih predloga projekata za potencijalno finansiranje iz budžetskih sredstava, kao i povećanja broja potencijalnih korisnika finansijskih sredstava iz budžeta Republike Srbije.\nKancelarija od 2013. godine kontinuirano objavljuje Kalendar konkursa ostvarujući time princip transparentnosti u radu državne uprave i kvalitetnijeg planiranja i koordiniranja finansijske podrške organa javne uprave programima organizacija civilnog društva. Kalendari konkursa koje je u proteklom periodu Kancelarija objavljivala sadržali su podatke o planiranim javnim konkursima organa državne i pokrajinske uprave.\nNova Uredba uvodi obavezu dostavljanja podataka o planiranim konkursima i za jedinice lokalne samouprave u čijem budžetu su obezbeđena sredstva za podsticanje programa koje realizuju udruženja, a koji su od javnog interesa.\nVažna informacija za jedinice lokalne samouprave je da se pomenuta odredba primenjuje od januara 2019. godine.\nIzvor: Vebsajt Kancelarija za saradnju sa civilnim društvom, 21.03.2018.


KRAJ NOĆI - B E T O N :: KULTURNO PROPAGANDNI KOMPLET\nPetak 24. jun 2016.\nNekome je jutros osvanuo divan letnji dan sa omiljenom slikom pred očima, strvoderskom slikom glogovog kolca zabijenog u lešinu, ovde EU, nekoga, opet, ophrvala neka potmula neprijatnost i osećanje da će dugoročno morati da se nosi sa još jednim slojem težine na leđima, istina još uvek ne sasvim određene težine. To što na vest o minimalnoj ali dovoljnoj pobedi opcije britanskog izlaska iz EU (bregzita), po medijima javno kopuliraju politički mračnjaci i metafizičari rodne grude, pametnom bi bilo dosta (kako veli latinska poslovica) da shvati suštinu stvari, sve i da ne zna ništa o čemu je reč. A, u stvari, ne može se reći da laude i počašnice o konačnom povratku koncepta državnog i nacionalnog suvereniteta ne korespondiraju sa distopijskim projekcijama o padu u predmoderno stanje ili u novi srednji vek, u doba granica, pasoša i viza, nacionalnih valuta, tradicija i ponosa, obnovljenih omraza, koje nikada nisu ni upokojene i želja za novim istorijskim revanšom. Jer, izgleda da desničarima, svejedno onim tvrdo ili meko kuvanim, budućnost predstavlja ponavljanje istorije a ne njeno samoprevazilaženje, a istorija predstavlja beskrajni ratni turnir.\nMimo veselih mračnjaka, vlasti u Srbiji, tj. Vlada u tehničkom mandatu, požurila je da dostavi uverevanja da neće odustati od evropskog puta Srbije, iako je na kraju tog puta, u ekskluzivnom klubu najuglednijih članica, došlo do ozbiljnog i neočekivanog tumbanja. Poruka, čini se upućena više primaocima spolja nego unutra, ali ipak, naizgled pozitivna. U stvari, ovu poruku, kojoj se pridružio poslovično proistočno nastrojeni predsednik Srbije, u čijoj se duši prostiru gubernije i žuti ljudi piju vodu iz žutih reka, treba čitati u smislu da spoljnopolitička akrobatika balansa naših vlasti neće biti poremećena. Jer i bez Londona, naše vlasti će nastaviti svoje klackanje između Brisela, kome se teži, i Moskve, u koju se putuje po blagoslov i lekarski nalaz, pre formiranja nove Vlade.\nDakle, na drugi pogled, ova nepokolebana vera u balans i ponovljeno zaklinjanje u državnu maršrutu, ne znači ništa posebno. Jer, možda Škotska i može da ponovo raspiše referendum o tome hoće li biti deo Ujedinjenog Kraljevstva koje nije više deo Evropske Unije, ali Aleksandar Vučić ne može da obznani veliki preokret i krene ka Moskvi zato što bi time onaj glogov kolac njegovog nekadašnjeg mentora s početka teksta zabio u samo srce svog političkog preobražaja i međunarodnog političkog kredita. Elem, njemu je klackalica suđena, pa sve i da – dok se budemo klackali zajedno sa njim i zbog njega – od EU ne ostane ni Mastriht na Mastrihtu.\nNe treći pogled, sva je prilika da bregzit neće posebno uticati na unutarpolitičku scenu u Srbiji. Evropski lideri i birokrate će svakako biti zabavljeni sami sobom i može biti i konkretizacijom nekih od silnih reformi u funkcionisanju EU, koje su pominjali kako pre tako i nakon britanskog referenduma, ali teško je očekivati da će od sada manje reagovati na sumnjive i opskurne poteze vlasti u Srbiji, pošto su i do sada to činili uglavnom simbolično i zakulisno. Verbalno zlostavljanje opozicije i kriminalizacija protivnika, razaranje slobode medija i nezavisnosti rada policije i tužilaštva, pojave su koje možemo očekivati da se nastave sasvim nezavisno od unutrašnjih prilika u EU i kojima jedina brana mogu predstavljati započeti građanski protesti na ulicama.\nNoć u kojoj Srbija živi poslednje četiri godine, noć naprednjaka, noć je višestrukih paradoksa. Srbija će i sa novom Vladom nastaviti da ima jaku a slabu vlast, jaku enormnom podrškom na izborima, ali sa očajnim kadrovima, izlizanim ili sumnjivim idejama i niskim stepenom samopouzdanja. Vladajuća većina će nastaviti svoj krstaški rat sa ostacima opozicije od koje joj ne preti nikakva opasnost, verovatno sve dotle dok na izborima većina glasača ne odluči da se u Srbiju instalira jednopartijski pluralizam, dok će opozicija nastaviti da se vrti u karuselu dve dileme: da li da se objedini, parcijalno ili potpuno, ili da se nudi vlastima, za sada parcijalno. Sudeći po Pajtićevom gubitničkom predizbornom programu za unutarstranačke izbore u Demokratskoj stranci, fuzija rasejanih demokrata, Nato kišobran i gej brakovi su rešenje za autoritarni populizam naprednjaka.\nKlaberi i partijaneri se iz Mikserhausa polako sele u Cetinjsku 15, SKD apolitični oportunisti su postali vatreni antirežimski manekeni, u rasponu od bivšeg julovca Di Džej Danilova do gazde Arhipelaga i cijela PEN centra, dok se ideolozi belih listića uzdaju u vaskrs DS-a, koji po svaku cenu mora preživeti, makar za rasad.\nDa je Vučić promišljen, barem u meri koliko je paranoičan i verbalno agresivan, mogao bi mirno da se vozi bagerom u sred bela dana s kraja na kraj Savamale, štaviše da bagerom dolazi i na posao, da troši arapski benzin i ruski gas, slaže ciglu na ciglu svojih savskih kula i čardaka, otvara spomenik po spomenik, od Pekića do Đinđića i Nemanjića i da mirno sačeka da ga zavoli još neki pripadnik intelektualne elite.\nOnda bi konačno mogao da podnese samog sebe i bagerom se odveze u legendu.


pink.rs | NEDVOSMISLENA PODRŠKA - Istraživanje pokazalo: GRAĐANI NAJVIŠE VERUJU VUČIĆU I SRPSKOJ NAPREDNOJ STRANCI\nNEDVOSMISLENA PODRŠKA - Istraživanje pokazalo: GRAĐANI NAJVIŠE VERUJU VUČIĆU I SRPSKOJ NAPREDNOJ STRANCI\nIstraživanje pokazuje da SNS uživa ubedljivo najveće poverenje građana Srbije.\nAnketa, sprovedena krajem decembra na uzorku od 1.200 ispitanika, pokazala je da bi, da se sada održavaju vanredni parlamentarni izbori, SNS dobila 53 odsto glasova, SPS - 10, DS - 7, PSG - 5,7, SRS - 5,2, dok Narodna stranka Vuka Jeremića, Pokret Dosta je bilo, Dveri i SDPS ne bi prešle cenzus.\n- Desilo mu se (Nikoliću) slično što i Borisu Tadiću kada je sišao sa vlasti - rekao je Pejić i dodao da se pozicija na takvim listama zauzima na osnovu onoga što rade, šta pričaju, koliko se pojavljuju u medijima i kako prolaze na izborima.\nU toku protekle godine, na 53 odsto ispitanika najjači utisak je ostavio izbor Aleksandra Vučića za predsednika Srbije, kao i presuda Ratku Mladiću u Haškom tribunalu - 36 odsto, dopremanje šest migova iz Moskve - 27 odsto, kao i otvaranje novih poglavlja u pregovorima sa EU - 14 odsto.\nNajjači pozitivan utisak na ispitanike je ostavio Aleksandar Vučić - sa 56 odsto osvojenih glasova, a najnegativniji Saša Janković sa 16 odsto glasova. U anketi je ocenjivan i rad članova vlade, pa je tako rad premijerke Ane Brnabić ocenjen sa 3,1, dok je rad ostalih ministara ocenjen ocenama od 2,1 do 2,8, na skali od 1 do 5.\n- Neko je nezadovoljan radom vlade, neko očekuje rekonstrukciju, neko da će Aleksandar Vučić raspisati izbore. Vlada po ovim rezultatima deluje stabilno, ali to ne znači da nema većinu ili da nema većinu ili da je neko spreman da je ruši. Jednostavno građani će iz različitih razloga veruju da neće izgurati baš ceo mandat, a i moje mišljenje se poklapa sa njihovim - rekao je Pejić.\nNa pitanje da li su zadovoljni borbom protiv korupcije, više od trećine ispitanika, njih 36 odsto, kazalo je da jeste delimično, 31 odsto da nije, a 16 odsto da jeste. Istraživanje je sprovedeno u periodu od 15. do 25. decembra 2017. godine.


OD POČETKA PRIMENE NOVOG ZAKONA O RESTITUCIJI BROJ ZAHTEVA ZA REHABILITACIJU U STALNOM JE PORASTU\nSadržaj i download svih štampanih časopisa\nRešenje o rehabilitaciji uslov je za restituciju, odnosno za povraćaj nekretnina\n- Ako je imovina oduzeta na osnovu odluke suda kojim je neko oglašen krivim, Agencija za restituciju ne može meritorno da oduči o zahtevu za restituciju, odnosno mora da zastane sa postupkom, sve do trenutka dok joj ne bude dostavljena pozitivna odluka o rehabilitaciji - potvrdila je za „Novosti“ Dušica Ristić, portparol Višeg suda u Beogradu.\nNEMA unapred utvrđenih kriterijuma prilikom odlučivanja ima li mesta rehabilitaciji ili ne, već svaki sudija ili postupajuće veće, na osnovu priloženih dokaza i slobodnog sudijskog uverenja, donosi odluku, kažu u Višem sudu.\nZahteve podnose i potomci poznatih istorijskih ličnosti, ali i „obični“ ljudi, često sami, bez pomoći advokata. Ovo do sada nije bio problem jer ne postoji strogo propisana forma zahteva. Dovoljno je da se navede za koje lice se traži vraćanje prava, da se prilože dokazi koji pokazuju koji je pravni interes podnosioca zahteva, ali i osoba koje se rehabilituje, kao i akt kojim je lišena prava.\nUkoliko je neko proglašen za narodnog neprijatelja i pogubljen bez presude, a takvih slučajeva je bilo dosta neposredno posle oslobođenja, njegovi potomci takođe imaju pravo na sudsku rehabilitaciju, uprkos tome što ne postoje formalne presude. Jer, samo uz to mogu da podnesu i zahtev za restituciju.\nU Višem sudu ističu da je u pitanju pravna, a ne politička ili istorijska rehabilitacija. Takođe navode da ovaj postupak ne traje dugo i da prvenstveno zavisi od toga koliko su ažurne arhive, organi uprave i drugi sudovi u dostavljanju pisanih dokaza. Dokaze o lišenju slobode i drugih prava, stare više od 50 godina, ove institucije dostavljaju sudu ili na zahtev podnosioca zahteva ili samog suda.\nZahteve za rehabilitaciju najčešće podnose oni kojima su ugrožena osnovna prava, ako su živi, a ako nisu, onda njihovi pravni sledbenici - deca, unuci, praunuci...\n- Zasad nemamo nikakvih problema sa rehabilitacijom, jer je usvojen stav da ne odbacujemo zahtev za povraćaj imovine odmah ako nema dokaza o rehabilitaciji. Stranku upućujemo na to da je neophodno da prvo okonča taj postupak, a mi dotle zastajemo s postupkom odlučivanja o restituciji - kaže Strahinja Sekulić, direktor Agencije za restituciju.\nOn dodaje da je mnogo više problema bilo sa dokumentacijom o vlasništvu nad imovinom ili njenim oduzimanjem koja nedostaje.


Energyobserver - SVET / STIŽE NAJBOLJI ELEKTRIČNI LETEĆI TAKSI DO SADA\nSVET / STIŽE NAJBOLJI ELEKTRIČNI LETEĆI TAKSI DO SADA\nLetelice sa vertikalnim poletanjem i sletanjem (VTOL) nisu novost, a prototip jedne ovakve letelice nalazi se i u skicama Leonarda da Vinčija. Jedna od najpoznatijih VTOL letelica je helikopter, a u ovo spadaju i mlazni avioni koji imaju mogućnost da vertikalno uzlete.\nIpak, svet se sve više okreće ekološkim vozilima, a isto važi i za vazduhoplove pa mnoge kompanije sada ulažu u električne letelice. Tako je 2010. godine predstavljen prvi električni helikopter koji je u istraživačke svrhe razvila američka kompanija Sajkorski Erkraft.\nOvaj model pod nazivom Sajkorski Fajrflaj sadrži dve litijum-jonske baterije, ali mana je u tome što se u njemu može voziti samo pilot bez putnika, i to svega 12 do 15 minuta.\nProblem sa ovom i mnogim drugim električnim letelicama je u tome što samo poletanje troši najviše energije, a u bateriji ostane tek toliko energije za veoma kratak let.\nUpravo to su imali na umu inženjeri Džejmi Gul i Ivan Mjukesi, osnivači kompanije Talin Er, a električna letlica koju su predstavili trebalo bi da reši probleme sa kratkim trajanjem baterija postojećih VTOL.\nCilj je da se napravi vazdušna letelica za komercijalnu upotrebu – takozvani vazdušni taksiji koji će se koristiti za prevoz putnika u gradovima, a kada spojite vertikalno uzletanje, brzinu, ekonomičnost i ekologiju, dobijete savršeno vozilo za ovu namenu.\nInspirisani dvostepenim raketama, Gul i Mjukesi su svoju letelicu konstruisali iz dva dela – letelice za putnike i platforme za poletanje i sletanje. Oni veruju da će takav pristup biti ekonomičniji jer se baterije letelice neće trošiti za poletanje i sletanje što bi trebalo da obezbedi povećani domet u poređenju sa drugim vazdušnim taksijima.\nOva električna letelica prilikom uzletanja ne troši svoju bateriju već to čini platforma za poletanje. Nakon što dostignu određenu visinu, platforma i letelica se razdvajaju, a platforma za vertikalno poletanje i sletanje vraća se na helidrom. Zahvaljujući tome letelica poslaje lakša i brža, a svoj put nastavlja sa 100 odsto baterije.\nKada dođe do svog odredišta, letelica ponovo biva prikačena sa platformom dok je još u vazduhu kako bi vertikalno sletela. Zahvaljujući ovoj tehnologiji putnici će moći da slete na helidrom u centru grada, dok sletanje na aerodrom nije potrebno. Jasno je da će leteći taksi, kada se bude našao u komercijalnoj upotrebi, svojim putnicima značajno uštedeti vreme.\nOvi iskusni inženjeri projektovali su Talin letelicu tako da se postigne maksimalna aerodinamičnosti, a putnici će moći da putuju brzinom od oko 322 km/h i pređu blizu 483 km što je najveći do sada postignut domet kod električnih letelica. Baš zato su za ovaj projekat zainteresvane američka mornarica i vazduhoplovstvo pa su već ponudile početne ugovore za dalji razvoj ove letelice. Pored toga što će ova letelica biti pogodna za civilni prevoz putnika, i vojska će od nje imati koristi.


I pored poskupljenja najviše se grejemo na struju | Kamatica\nPočetna > vest > I pored poskupljenja najviše se grejemo na struju\nI pored poskupljenja najviše se grejemo na struju\nTekst objavljen: 20.11.2016 10:00\nVeć godinama u našoj zemlji ne pada broj domaćinstava koja koriste termoakumulacione peći. Topli dom sada košta od 8.000 do 10.000 više za celu sezonu nego pre dve godine.\nPoskupljenje električne energije drugu godinu zaredom nije odvratilo domaćinstva od toga da se greju na ovaj energent. U odnosu na pre dve godine, grejanje na struju skuplje je od 8.000 do 10.000 dinara po sezoni, dok je veliki broj toplana pojeftinio, a direktni kupci gasa zagrevanje plaćaju manje i do 30 odsto. Ipak, domaćinstva i dalje ne odustaju od TA peći, ali stručnjaci objašnjavaju da će uskoro - morati.\nPAZITE SE "CRVENE ZONE"\nPotrošlja struje posebno zadaje muke ukoliko domaćinstvo uđe u crvenu zonu. Tako, ako mesečna potrošnja pređe 1.600 kilovata (što je u crvenoj, najskupljoj zoni), račun će dodatno porasti. Tako će za 2.000 kilovata, i isti broj skupih i jeftinih, mesečni izdatak za električnu energiju biti oko 17.000 dinara, dok će za 1.300 skupih i 700 jeftinih kilovata biti potrebno oko 19.000 dinara. Ako se vodi računa i troši više jeftinijih nego skupih kilovata, račun će biti niži, pa će za potrošnju istog broja kilovata, ali 700 skupih i 1.300 jeftinijih, biti potrebno manje od 14.000 dinara.\nPrema računici Agencije za energetiku, u septembru 2014. godine za grejnu sezonu trebalo je izdvojiti 39.000 dinara za kupce koji koriste struju i uključuju TA peći samo tokom noći. Oni koji se i danju dogrevaju morali su pre dve godine da izdvoje ukupno 57.000 dinara. Dve godine kasnije, za isti period, potrebno je 47.000, odnosno 67.000 dinara.\n- Iako je struja poskupela u dva navrata, potrošači slabo i sporo odustaju od grejanja na ovaj energent - objašnjava Ljubo Mačić, predsednik Agencije za energetiku Srbije. - Teorijski, potrebno je da se cena električne energije poveća za 30 odsto, pa bi tek onda građani počeli da se okreću drugim vidovima zagrevanja, čak iako su oni dosta povoljniji.\nTendenciju odustajanja od grejanja na struju podstiče i resorni ministar Aleksandar Antić. On je, između ostalih, zagovornik teze da električnu energiju ne treba trošiti na grejanje, jer se na taj način previše eksploatiše proizvodnja iz uglja koji negativno utiče na životnu sredinu.\nAntić je nedavno naglasio da je cena električne energije u ovom trenutku ispod ekonomske, što stvara pogrešnu predstavu o tome da je grejanje na struju jeftinije.\n- Moja preporuka građanima Srbije je da se drže daljinskog sistema grejanja, jer će cena električne energije u narednih 10-15 godina po svim projekcijama da raste, a biće različitih zima koje će zahtevati velike količine energije za grejanje - kazao je ministar.\ncrvena zona struja skuplja grejanje na struju poskupljenje struje


USTAV RS: Strukovna udruženja podnela Ministarstvu pravde predlog za izmene 11 članova Ustava RS, kako bi tužilaštvo funkcionisalo kao pravosudni, a ne državni organ. Tužilaštvo i sudstvo bi trebalo da čine treću granu vlasti, "pravosudnu vlast", umesto dosadašnje sudske vlasti, pored zakonodavne i izvršne vlasti. Predlaže se da umesto zamenika javnih tužilaca ubuduće postupaju javni tužioci, a da tužilaštvom rukovode "glavni" tužioci, te da se proširi nadležnost javnog tužilaštva na zaštitu ljudskih prava i građanskih sloboda, u slučaju kada državni organi, odnosno njihovi pripadnici, krše prava i slobode građana\nČetiri strukovna udruženja podnela Ministarstvu pravde predlog za promene 11 članova Ustava Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006), kako bi tužilaštvo funkcionisalo kao pravosudni, a ne državni organ.\nSuština predloženih rešenja je da tužilaštvo ne bude više poseban državni, već pravosudni organ, budući da tužilaštvo već sada ima brojne nadležnosti koje nalikuju sudskim, kao što je mogućnost odlaganja krivičnog gonjenja ili sporazum o priznanju krivičnog dela, rekao je Nenad Stefanović iz Udruženja tužilaca Srbije.\nJedna od glavnih izmena koje predlažu Udruženje tužilaca Srbije, Yucom, Udruženje sudijskih i tužilačkih pomoćnika i Beogradski centar za ljudska prava, jeste da umesto zamenika javnih tužilaca ubuduće postupaju javni tužioci, a da tužilaštvom rukovode "glavni" tužioci.\nPredlogom strukovnih udruženja ograničava se mandat glavnih tužilaca na šest godina, s tim što isti tužilac ne bi mogao da bude biran na tu funkciju dva puta uzastopno u istom tužilaštvu. Stefanović je ukazao da bi se na taj način mandat glavnih tužilaca izjednačio sa zakonskim rešenjima koja se tiču mandata predsednika sudova.