Gimnazijalci odlični na „Poslovnom izazovu“ - Grad Prokuplje\nUčenici prokupačke Gimnazije,ove godine njih petoro,sa profesorom fizike Branislavom Rosićem,učestvovali su na regionalnom takmičenju „Poslovni izazov“ u Leskovcu,koje je održano u organizaciji „Dostignuća mladih u Srbiji“.\nČlanovi TNT grupe Milutin Milošević,Katarina Stamenković,Mateja Marjanović,Dušica Lazić i Jelena Milosavljević,bili su ovaj put predstavnici našeg grada na ovom takmičenju.\nOni,ali i svi ostali učesnici,su za temu na ovogodišnjem takmičenju imali „Osmišljavanje i prezentovanje novih usluga ili uređaja,koji omogućavaju korisnicima aerodroma u Nišu,da pre,tokom i posle leta dobiju sve informacije,kontaktiraju stjuardese ili plaćaju,proizvode i usluge u aerodromu i u avionu“.\nTimovi u kojima su se takmičili Milutin Milošević i Dušica Lazić,zauzeli su drugo i treće mesto i time ostvarili plasman za republičko takmičenje,koje će biti održano februara meseca iduće godine.\nOva vrsta takmičenja,prema rečima profesora Branislava Rosića,razvija smisao za preduzetništvo kod srednjoškolaca,upoznaje ih i približava im svet biznisa i na taj način ih priprema za buduće zapošljavanje.\nNa ovogodišnjem takmičenju „Poslovni izazov“ učestvovalo je 110 učenika iz 22 srednje škole iz jugoistočne Srbije.


Vučić: Uskoro ’leks specijalis’ za zadužene u švajcarcima\nNajveći deo tereta snosiće banke, ali će deo tereta preuzeti država: Aleksandar Vučić\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u petak da će uskoro biti donet "leks specijalis" kojim će biti rešen problem građana zaduženih u švajcarskim francima.\nOn je kazao da će taj zakon biti donet narednih dana i nedelja.\n"Najveći deo tereta snosiće banke, ali će deo tereta preuzeti država", rekao je Vučić.\nDodao je da "ne sme da se zaboravi situacija u koju su te ljude doveli neodgovorni predstavnici vlasti".\nVučić se nešto ranije u petak sastao sa predstavnicima Udruženja građana korisnika kredita u švajcarskim francima "CHF Srbija".\n"Uz punu podršku i vredan rad predstavnika Ministarstva finansija Srbije, Narodne banke Srbije i Udruženja gradjana korisnika kredita u švajcarskim francima "CHF Srbija", napravljen je značajan pomak u približavanju stavova i formiranju konačnog rešenja ovog problema", rekao je Vučić, a preneto je u saopštenju.\nVrhovni kasacioni sud (VKS) u Srbiji je 2. aprila zauzeo stav da je odredba ugovora o stambenim kreditima indeksiranim u švajcarskim francima ništavna ukoliko banka nije obezbedila pisani dokaz da se i sama zadužila u toj valuti za plasman odobrenih sredstava, i ako pre zaključenja ugovora klijentu nije dostavila potpunu pisanu informaciju o rizicima i posledicama.\nU slučaju utvrđenja ništavnosti odredbe o indeksaciji duga u „švajcarcima“, izvršiće se konverzija u ugovore indeksirane u evrima, i to po kursu koji je važio na dan potpisivanja ugovora, i uz kamatu koja će biti ravna kamati o kreditu iste vrste i trajanja, navedeno je u stavu suda.


FBiH: Javna preduzeća u budžet uplatila oko 153 miliona KM - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n20. dec. 2018. 16:30 Objavljeno u FINANSIJE\nSARAJEVO, Vlada Federacije BiH /FBiH/ primila je k znanju informaciju Federalnog ministarstva finansija prema kojoj su javna preduzeća uplatila dividendu iz akumulirane dobiti u budžet FBiH u ukupnom iznosu od 153.020.803 KM.\nPrema ovoj informaciji “BH telekom” je uplatio 65.020.796 KM, “Elektroprivreda BiH” 63.000.007 KM, te Međunarodni aerodrom “Sarajevo” 25.000.000 KM, saopšteno je iz Vlade FBiH.\n“Elektroprivreda HZHB” iz Mostara je u drugoj polovini novembra obavijestila Federalno ministarstvo finansija da u bilansu stanja na dan 31. decembar 2017. godine nema akumulirane dobiti i da se Odlukom Skupštine društva tekuća dobit raspoređuje za pokriće gubitaka iz ranijih godina.\nNa današnjoj sjednici Vlade u Sarajevu, izmijenjena je i dopunjena odluka o usvajanju Programa utroška dijela sredstava “Kapitalni transferi javnim preduzećima – transfer za izgradnju autocesta i brzih cesta” u iznosu od 107 miliona KM kojima je definisan način prenošenja sredstava i utvrđena lista odobrenih projekata.\nUtvrđeno je da je izgradnja dionice auto-puta Tarčin-Konjic na Koridoru “Pet ce” u dužini od 20,2 kilometra od javnog interesa za FBiH, te da je firma “Autoceste FBiH” iz Mostara korisnik eksproprijacije nekretnina potrebnih za izgradnju ovog objekta, te je zadužena da pokrene postupak eksproprijacije nekretnina.\nVlada Federacije BiH je upoznata i većinom glasova nije prihvatila informaciju Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova koja sadrži hronologiju postupanja nadležnih organa vezano za status direktora Federalne uprave policije.\nPremijeru Federacije BiH Fadilu Novaliću data je saglasnost za potpisivanje Aneksa Ugovora o kupoprodaji zgrade “Energoinvesta” za trajni smještaj Vlade u Sarajevu.\nPrihvaćena je inicijativa za izdvajanje sredstava iz tekuće rezerve Vlade za finansijsku podršku projektima koje implementira Akademija nauka i umjetnosti BiH u iznosu od 110.000 KM, za Sveučilište u Mostaru 80.000 KM i 50.000 KM mostarskom Univerzitetu “DŽemal Bijedić”. Srna\nKljučne riječi: dividende, javna preduzeca, vazno, vlada fbih\nU Sloveniji u 2016. isplaćeno 678 miliona evra dividendi


Vreme 848 - Kosovo i diplomatija: Konzulska vremena -->\nŽivot bez struje...\nDok nastaje ovaj tekst, specijalni predstavnik Ujedinjenih nacija Marti Ahtisari na sednici Saveta bezbednosti obrazlaže svoj predlog o statusu Kosova. No, tri ambasadora u Srbiji – američki, britanski i ruski – uveliko su obavestili ovdašnju javnost o stavovima koje će njihove zemlje zastupati u Njujorku.\nStav ambasadora Ruske Federacije u Srbiji Aleksandara Aleksejeva blizak je zvaničnom Beogradu. U intervjuu za "Blic" 21. marta, Aleksejev kaže kako veruje da pregovori o statusu Kosova između Beograda i Prištine mogu da se nastave, makar predvođeni i novim međunarodnim predstavnikom, ako je to neophodno. U istom razgovoru, ruski ambasador smatra da predlog specijalnog izaslanika UN-a Martija Ahtisarija ne može da se razmatra kao rešenje na sednici Saveta bezbednosti jer ne predstavlja uzajamno prihvatljivu soluciju.\n...i iza bodljikave žice\nS druge strane, reči ambasadora SAD Majkla Polta i ambasadora Velike Britanije Stivena Vordsvorta odgovaraju onome što Priština želi da čuje. U "duetskom" intervjuu za "Blic", ova dvojica diplomata izražavaju uverenje kako dalje pregovore o statusu Kosova ne treba očekivati, jer je "proces određivanja konačnog statusa započeo i ide u pravcu nadgledane nezavisnosti, te neće biti odlagan". Jednoglasni su i u u oceni da će Srbija u jednom trenutku morati da prizna nezavisno Kosovo ukoliko želi da postane članica Evropske unije. Na RTS-u su bili krajnje jasni rekavši da se zalažu za nezavisnost pokrajine zbog svega onog što se tamo dešavalo 1999, a i zato što većina građana Kosova želi nezavisnost. Na direktno pitanje da li bi prihvatio slično rešenje da je njegova zemlja u pitanju, Polt je izbegao odgovor rekavši da SAD nisu u konfliktu sa međunarodnom zajednicom.\nAmeričko-britanski dvojac i ruski ambasador ne slažu se ni u oceni Ahtisarijevog učinka. Dok Vordsvort u "Blicu" daje odličnu ocenu radu finskog diplomate, jer je – kako kaže – nakon petnaestomesečnih pregovora "uradio dobar posao u situaciji gde nema lakih odgovora", i "načinio sprovodivo i najbolje rešenje", Aleksejev na tribini Udruženja studenata Pravnog fakulteta "Nomokanon" nije isključio mogućnost da se potraži "druga osoba koja nije iscrpla sve mogućnosti za dalje pregovore". Ruski diplomata voli da istakne kako za Rusiju nije primarna ličnost posrednika, ali i da njegova zemlja smatra "da čovek koji se bavi tako važnim, odgovornim i složenim poslom, mora biti – juvelir, a ne buldožerista". Inače, Ahtisarijev plan, ruski ambasador smatra "samo predlogom, a nikako i konačnim rešenjem sudbine južne srpske pokrajine". Reč je o "u najmanju ruku jednostranom planu", smatra Aleksejev, jer odražava tačku gledišta samo jedne strane, "baš kao što je jednostrana i primena Rezolucije 1244". Po njegovoj oceni, taj dokument je sračunat na stvaranje nezavisne države Kosovo, suprotan je i međunarodnom pravu i Rezoluciji 1244, kao i "jasnoj i preciznoj" poziciji Beograda koja glasi: neprihvatljivo je svako ugrožavanje teritorijalne celovitosti i suvereniteta Srbije.\nGostujući u emisiji "Utisak nedelje", američko – britanski dvojac je izrazio drugačije gledište kad je reč o Ustavu Srbije. Tako Vordsvort kaže da od srpskih vlasti i "ne očekuje javno prihvatanje, jer se ljudi nalaze u ćorsokaku na izvestan način", a Polt – uz opasku da nikada neće tražiti od rukovodstva zemlje ili od same zemlje da prekrši sopstveni ustav – diplomatski uvijeno odgovorio je da je na Srbiji i srpskom narodu da pronađu rešenje na koji će se naćin suočiti sa stvarnošću u kojoj će Kosovo biti nezavisno.\nTrojica diplomata su obavestila ovdašnju javnost čemu se može nadati na sednici Saveta bezbednosti. Dok Aleksejev ističe da je ruski predsednik Vladimir Putin u telefonskom razgovoru sa srpskim premijerom Vojislavom Koštunicom ponovio da Rusija neće u Savetu bezbednosti UN-a podržati nijedno rešenje za Kosmet sa kojim se ne bude saglasio i zvanični Beograd, Polt navodi da je "i za nas i za srpski narod važno da vrlo pažljivo slušamo šta rusko rukovodstvo kaže, koje su reči izabrane, kako su se oni izrazili i šta misle kad kažu da neće podržavati rezoluciju". Postoje razne opcije kako se sa jednom rezolucijom može postupati u Savetu bezbednosti, objasnio je američki ambasador: može da se glasa za nju, može da se glasa protiv nje, može i da se uzdrži od glasanja, a stalni član Saveta bezbednosti može da uloži veto... Treba li reći da se sa Poltovim rečima slaže i Vordsvort. On još konstatuje da Rusija nikad nije decidirano pretila vetom, već da su njeni predstavnici pažljivo birali reči.\nUprkos neslaganjima u stavovima, formi i rešenjima za status Kosova, sva trojica ambasadora u ovoj medijskoj debati ističu dobre međusobne odnose. Vordsvort saradnju sa Moskvom u Kontakt grupi ocenjuje kao dobru, i kako kaže "uprkos tome što Rusi sada imaju neka pitanja i ideje o kojima će se raspravljati"; Majkl Polt poručuje: "Sa Rusima delimo isti cilj kada je u pitanju Srbija i region", a Aleksandar Aleksejev kaže da kontakti na relaciji Rusija–SAD–EU "imaju stalan i prisan karakter".\nAmbasador Sjedinjenih Američkih Država u Beogradu: Majkl C. Polt\nMajkl C. Polt diplomata je sa gotovo tri decenije iskustva. Na mesto ambasadora SAD u Srbiji (i Crnoj Gori) postavljen je u maju 2004. godine. Pre nego što je preuzeo ulogu ambasadora, obavljao je dužnosti glavnog zamenika pomoćnika državnog sekretara u Birou za zakonodavstvo Stejt departmenta. Kao diplomata "od karijere" (u Ministarstvu inostranih poslova u rangu ministra savetnika), ambasador Polt je bio glavni zamenik pomoćnika državnog sekretara SAD Kolina Pauela za zakonodavne poslove.\nPre Beograda obavljao je diplomatske dužnosti u ambasadama u Berlinu i Bernu. Bio je na višim funkcijama u Stejt departmentu kao zamenik direktora za pitanja evropske bezbednosti i kontrole naoružanja. Dobitnik je predsedničke nagrade za zasluge u službi i brojnih zahvalnica i izvanrednih odlikovanja u Stejt departmentu, kao i nagrade "Tomas Džeferson" koju dodeljuje Udruženje građana SAD u inostranstvu. Osim u Švajcarskoj i Nemačkoj, izvesno vreme je službovao i u Austriji, Meksiku, Danskoj i Panami.\nPolt je rođen u Austriji, diplomirao na Univerzitetu u Tenesiju, a uspomenu na fakultetske dane, upadljivi prsten koji se tradicionalno poklanja prilikom sticanja diplome, ponosno nosi.\nIako nije deklarisani filmofil, Njegova ekselencija je upućen u srpsku kinematografiju, i to prevashodno kroz filmove Emira Kusturice od kojih je neke gledao još u Vašingtonu – sa engleskim titlom. Prvi srpski film koji je gledao u Americi je Kusturičin Andergraund, a kada je došao u Beograd gledao je Život je čudo.\nZa Srbe kaže da su fascinantan narod što se duha tiče. "Suočeni sa teškoćama Srbi se smeju, kada se ozbiljne stvari dešavaju i dalje su sposobni da prave viceve i da se čak podsmevaju situaciji." Zamera im, međutim, staromodan način razmišljanja i pesimizam.\nZa razliku od svog prethodnika, Vilijema Montgomerija, Majkl Polt nije obradovao domaće tabloide skandalima iz privatnog života. Njegova supruga Hali, takođe zaposlena u Stejt departmentu, i deca Nikolas i Lindzi žive u Sjedinjenim Državama. Porodični hobi im je skijanje i jedrenje.\nOmiljena fraza američkog ambasadora na srpskom je "kako da ne". Kada se, kaže on, prevede na engleski jezik ne znači ništa, ali ovde ima veliko značenje. Ambasador priznaje i to da je znanje njegovog srpskog jezika veoma siromašno, ali da je bez obzira na to od ranog jutra zatrpan srpskom štampom. Prati i elektronske medije, ali mu je potrebna pomoć oko prevoda. "Ponekad, dok listam novine osećam se kao da čitam bajku braće Grim, poneki tekstovi su zabavni, neki su degutantni, ali ima i realnih i dobrih članaka", ocenjuje.\nPrilikom svog prvog govora u Srbiji (i Crnoj Gori), Polt je obećao da će se truditi da privuče američke investicije i da razvija trgovinske odnose između dve zemlje, "što će ne samo približiti dve zemlje već i doneti nova radna mesta i ekonomski napredak, kako narodu SCG tako i SAD". Američki ambasador smatra i da je za brz napredak srpske privrede neophodan da vlada, poslovna zajednica i građani u potpunosti prihvate tržišnu ekonomiju: "Vlada ne bi trebalo da poseduje preduzeća, ni da direktno utiče na privatni biznis, a privatizacija bi trebalo da ide dvostruko brže nego do sada."\nKao dobre osobine srpskih preduzetnika, ambasador ocenjuje inventivnost, preduzimljivost, energičnost i fleksibilnost, ali navodi i to da su biznismeni opterećeni korupcijom, koja vuče korene još iz Miloševićevog perioda.\nJedna od upečatljivijih izjava ambasadora Polta koja se tiče saradnje sa Haškim tribunalom vezana je za hapšenje Ratka Mladića: "Da znam gde je, ja bih išao da ga uhvatim."\nAmbasador Velike Britanije: Stiven Džon Vordsvort\nStiven Džon Vordsvort postao je ambasador Velike Britanije u Srbiji u novembru 2006. godine. Diplomatsku karijeru je započeo kao službenik Forin ofisa u odeljenju za istočnu Evropu i SSSR 1977. godine. Prvi put je radio u ambasadi u Rusiji u vreme kada je Leonid Brežnjev bio na vlasti – od 1979. do 1981. godine. U Moskvi ponovo boravi u periodu između 2003. i 2005. godine kao zamenik šefa britanske ambasade. Godina provedenih u Rusiji Vodsvort se, sudeći po intervjuu koji je objavljen na sajtu britanske ambasade u Beogradu, rado seća. Najupečatljiviji utisak koji je Rusija ostavila na njega, kao na nekoga "ko dolazi sa tako malog ostrva kao što je Velika Britanija", jeste – veličina zemlje.\n"Dva puta sam bio na krajnjem istoku Rusije, jednom sam bio u Vladivostoku, a drugi put na ostrvu Sahalin. Let do tamo traje nekih osam sati, prelazite osam vremenskih zona, i završite istočno od Kine – a još uvek ste u istoj državi, sa istim TV programom i istim reklamnim plakatima na ulicama!", rekao je britanski ambasador.\nDruga "ruska" anegdota koje se Vordsvort rado seća je aplauz koji je dobio na sceni moskovskog Boljšog teatra, pošto je predstavljajući jednu britansku plesačku trupu održao govor na ruskom jeziku pred celim auditorijumom.\nPedesetdvogodišnji britanski ambasador rođen je i odrastao u Velsu. Odanost korenima iskazuje na različite načine. Na dan Svetog Davida, zaštitnika Velsa, koji "pada" 2. marta, ambasador je zajedno sa učenicima beogradske Filološke gimnazije učestvovao u akciji uređenja školskog dvorišta. Lično je zasadio jedan kesten, njegov sin je organizovao kviz na temu znamenitosti Velsa, a učenici gimnazije su sadili narcise, simbol svetog Davida.\nAmbasadorova supruga Nikol je poreklom delom iz Škotske, delom iz Irske, te Vordsvort, kako ističe, uvek brzo reaguje kada neko kaže da su svi sa ostrva "Englezi".\n"Iako živimo u jednoj maloj zemlji i iako gotovo svako u Velikoj Britaniji danas govori engleski, još uvek ima mnogo onih, na primer u Velsu, koji kod kuće govore velški, a to je sasvim drugačiji jezik i mnogo stariji od engleskog. Čak i sami Englezi imaju razne naglaske i govore niz dijalekata", objasnio je jednom prilikom Vordsvort, koji je na fakultetu učio ruski jezik.\nSrpski je naučio kroz šestomesečnu obuku koja je počela u Londonu, a završila se tronedeljnim boravkom u jednoj porodici u Novom Sadu, tako da sada čita novine i prati TV program "bez velikih poteškoća".\nOd srpskih filmova gledao je Klopku Srdana Golubovića, što ga je, kaže, podstaklo da nauči više o srpskoj kinematografiji. Nedavno je počeo da se zanima za astronomiju, pa je pre dolaska u Srbiju kupio teleskop, ali zbog prezauzetosti još nije stigao da ga isproba.\nPrsten Stivena Vordsvorta nije zaokupio medijsku pažnju koliko univerzitetski prsten njegovog američkog kolege Majkla Polta. On na malom prstu nosi pečatni prsten sa svojim inicijalima, koji mu je na dan venčanja poklonila supruga Nikol.\nPrilikom stupanja na dužnost ambasadora Velike Britanije u Beogradu, Stiven Vordsvort je rekao da je čvrsto uveren da je Srbiji mesto u Evropskoj uniji i NATO-u, ali da puna saradnja s Haškim tribunalom ostaje uslov na kome će London posebno insistirati. U svom govoru Vordsvort je pomenuo i Kosovo: "Odgovornost Velike Britanije, kao stalne članice Saveta bezbednosti UN-a, jeste da pomogne da se za Kosovo pronađe rešenje koje ima najviše izgleda da podstakne stabilnost u regionu, da svi narodi na Kosovu i Metohiji nastave bezbedno da žive u svojim domovima, kao i da se sačuvaju mnogi važni istorijski i verski objekti."\nOsim ozbiljnih političkih tema, Vordsvort je prilikom preuzimanja dužnosti ambasadora naglasio da bi tokom svog mandata želeo da unapredi saradnju u oblasti zaštite i očuvanja prirodne sredine.\nAmbasador Rusije: Aleksandar Aleksejev\nAleksandar Aleksejev postavljen je na mesto ambasadora Rusije u Srbiji 2004. godine. Jedna od glavnih odrednica za njegovo imenovanje na ovu funkciju jeste da važi za odličnog poznavaoca prilika na Balkanu i u Srbiji.\nAleksejev je 1973. godine završio Moskovski državni institut za međunarodne odnose, a iste godine sa suprugom Olgom odlazi u diplomatsku misiju u Švajcarsku.\nU Briselu je službovao deset godina u dva mandata. Prvo je od 1982. do 1987. godine radio u ambasadi SSSR, a potom, od 1993. do 1998, u predstavništvu Rusije za vezu sa NATO-om.\nRezidencija ruskog ambasadora nalazi se u Maglajskoj ulici, na Topčideru, između dva najveća srpska fudbalska stadiona. Najdraži predmet u tom zdanju mu je, kako je u jednom intervjuu rekla njegova supruga, "srpska sablja, koju je dobio od beogradskih prijatelja".\nAmbasador Aleksejev je zaljubljenik u prirodu. Kada mu to obaveze dozvole, sa suprugom voli da prošeta Adom Ciganlijom, Koštunjakom, Kalemegdanom, po Avali. Kako je svojevremeno otkrila Olga Aleksejeva, posebno voli šetnje Zemunskim kejom, pored Dunava.\nAmbasador Aleksejev govori nemački, francuski, engleski i srpski jezik.\nOn i njegova supruga vole da slušaju folk i pop, ali i ozbiljnu muziku. U Narodnom pozorištu rado gledaju drame i opere, redovno posećuju izložbe i druge priredbe.\nUživa u skijanju.\nU dosadašnji radni učinak Aleksejeva, međutim, može se uračunati i to što je Srbija prestala da izvozi oružje u bivše sovjetske republike koje imaju određene razmirice sa Moskvom i što se, posle njegovih javnih kritika da se na ruski kapital gleda kao na drugorazredni, pojačala privredna saradnja dveju zemalja.\nKomentari: Miro Stevanović


Vladike oštro patrijarhu: “Saopštenje netačno, nismo mi zvali Vučića na Sabor” – Gerila\nGerila > Društvo > Vladike oštro patrijarhu: “Saopštenje netačno, nismo mi zvali Vučića na Sabor”\nVladike oštro patrijarhu: “Saopštenje netačno, nismo mi zvali Vučića na Sabor”\nobjavljeno na May. 27, 2019 u 8:54 pm\nViše arhijereja Srpske pravoslavne crkve (SPC) uputilo je pismo patrijarhu Irineju u kojem ga obaveštavaju da se ograđuju od sadržaja zvaničnog završnog saopštenja Sabora, koje je javnosti 18. maja dostavio portparol SPC, episkop bački Irinej (Bulović), saznaje Danas u visokim crkvenim krugovima.\nU pismu patrijarhu, više učesnika Sabora sa mitropolitom crnogorsko-primorskim Amfilohijem (Radovićem) na čelu, ocenjuje da je „portparol svojevoljno formulisao neke odluke, suprotno volji Svetog Arhijerejskog Sabora“, zbog čega „izražavaju svoje negodovanje i ogradjuju se od pomenutog saopštenja“, objavio je list Danas na svom sajtu.\nPROČITAJTE JOŠ: INCIDENT ISPRED SKUPŠTINE: ŠEŠELJ POKUŠAO AUTOM DA ZGAZI POSLANIKE DVERI!\nList navodi da je imao uvid u pismo i da su u njemu navodi da je grupa episkopa razočarana što je autor saopštenja, episkop bački Irinej, „tendenciozno prikazao i prenaglasio značaj posete političkih lidera regiona Aleksandra Vučića i Milorada Dodika“.\nOni tvrde, navodi list, da je „potpuno bespotrebna rečenica koja govori o ‘naporima i neravnopravnoj borbi sa moćnicima za očuvanje KiM u sastavu Srbije‘, pošto o prirodi, umešnosti i iskrenosti vođenja te borbe saborski oci uopšte nisu imali jednoglasno mišljenje, čak naprotiv“.\nU pismu se negira da su Vučić i Dodik posetili Patrijaršiju „na poziv Sabora“ kako piše u zvaničnom sapštenju, već da je „to bilo na inicijativu i poziv patrijarha“, navodi Danas.\nVladike traže da se i rečenica: „o podršci i sveobuhvatnoj pomoći države Srbije našem narodu da opstane na najsvetijoj srpskoj zemlji, Kosovu“ izbaci iz zvaničnog saborskog saopštenja u kojem je, kako navode, izostavljeno da je Sabor svojim posebnim saopštenjem o KiM „potvrdio svoj nepokolebivi stav sa prethodna dva Sabora“.\nPROČITAJTE JOŠ: (VIDEO): VUČIĆ NAJAVLJUJE IZDAJU PRIČAJUĆI O STAROM RIMU\nOva grupa vladika je nezadovoljna i načinom na koji je u zvaničnom saopštenju „prećutana“ poseta poglavara Kiparske pravoslavne crkve, arhiepiskopa Hrizostoma, povodom ukrajinskog crkvenog pitanja, kao i „relativizovanja saborske odluke o nastavku dijaloga sa delom Crkve u Severnoj Makedoniji koja je u raskolu“, te oni traže da se i ove teme unesu u zvanično saopštenje.\nUz ocenu da su „iznenadjeni i razočarani pojavom teksta u kome se stvari tendenciozno prikazuju drugačije nego što je bratski dogovoreno na Saboru“, ova grupa vladika traži da se objavi novo dopunjeno i ispravljeno saopštenje Sabora.\nDanas nezvanično saznaje da patrijarh Irinej nije odgovorio na ovo pismo, a na zvaničnom sajtu SPC je i dalje verzija saborskog saopštenja vladike bačkog Irineja.\nPatrijarh Irinej i vladika bački Irinej danas završavaju posetu Eparhiji budumskoj, gde je poglavar SPC osveštao novi eparhijski muzej u Sentandreji i sastao se s madjarskim zvaničnicima i srpskom zajednicom u Madjarskoj.\nPROČITAJTE JOŠ: PUF: “VODA DO KRAJA JUNA ILI…”\nTagovialeksandar vučićmilorad dodiknaprednjacipatrijarh irinejpobunasabor spcsnsspcsrpska napredna stranka\nSrbi i Albanci zajedno protestovali na Kosmetu\nSNP NAŠI: “Dogovorena akcija Vučića i šiptara protiv Srba na severu Kosmeta”


Ministar Rečica održava konferenciju za medije povodom kraja godine > MPMS > Objavljivanje Vesti\nMinistar Rečica održava konferenciju za medije povodom kraja godine\nMinistar Rada i Socijalne Zaštite, Skender Rečica, održao je godišnju konferenciju za medije na kojoj je brojao dosadašnja dostignuća MRSZ-a i predstavio je glavne ciljeve ovog ministarstva za narednu godinu.\nU nastavku donosimo govor Ministra Rečice pred predstavnicima medija i drugih učesnika ove ceremonije:\nDozvolite mi da se prvo zahvalim za saradnju tokom ovih meseca, od trenutka stupanja na dužnost na čelu MRSZ-a, pre svega za vaše tačno i profesionalno izveštavanje.\nTokom ovog perioda postavili smo prioritete koji su bili neophodni za stvaranje uslova u ispunjavanju zakonskih obaveza i poboljšanju socijalne zaštite građana Kosova, zato želim da sa vama podelim neke od konkretnih rezultata za ove dane mog rada kao Ministra MRSZ-a.\n• Ukinuo sam ranije odluke koje su bile nepravedne i kao takve su sprečile realizaciju prava na penziju za porodice Palih Boraca, Civilnih Žrtava, Civilnih Invalida i Ratnih Invalida Rata OVK, kao i odluke za prestanak rada Lekarske Komisije za procenu stepena invalidnosti invalida Oslobodilačke Vojske Kosova, odluke koje su prekršile prava ovih kategorija utvrđenih zakonom.\n• Sada smo osnivali Lekarsku Komisiju za procenu stepena invalidnosti invalida OVK a uskoro će ova komisija rešiti prve slučajeve i sa ovim odlukama stvorena je mogućnost da korisnici kategorija proizašlih iz rata OVK, da se prijave za ostvarivanje prava prema važećem zakonodavstvu.\n• Dugogodišnje i bezrazložno odugovlačenje odluke o naknadi žrtava seksualnog nasilja tokom rata na Kosovu, već je dobio rešenje, a Vladina Komisija za proverivanje statusa žrtava seksualnog nasilja uskoro će se baviti prvim aplikacijama.\n• Adresirano je i pitanje dvostrukih penzija. Prema Zakonu o Penziskim Šemama koje Finansira Država, lica koja su korisnici neke od penziskih šema određene zakonom, ne mogu biti korisnici druge penzije iz posebnih penziskih šema sa kojima upravlja MRSZ. Ministarstvo Rada i Socijalne Zaštite identifikovala je ovaj problem i smatra da je nepravedna prema ovim kategorijama, zato je izradila nacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o Penzijskim Šemama koje Finansira Država. U ovom Nacrt Zakonu se predviđa da korisnici starosnih i doprinosnih penzija prema važećem zakonu o statusu i pravima palih boraca, invalida, veterana, pripadnika Oslobodilačke Vojske Kosova, civilnih žrtava i njihovih porodica.\n• Kad smo kod primene Zakona o Penziskim Šemaman koje Finansira Država, kao što su Invalidske Penzije Rada i Porodične Penzije, za koje su podnesene prijave od marta 2017, odnosno od aprila 2017 godine, počeo je i sprovođenje Zakona o Statusu i Pravima Paraplegičnih i Tetraplegičnih Lica i za ovu kompenzaciju primljeni su zahtevi ali je zabrinjavajuće da Vlada u budžetu 2017 godine nije planirala nikakva finansijska sredstva za nadoknadu korisnika ovih kategorija, tako da nismo mogli na vreme da počnemo njihovo plaćanje.\nŽelim da ubedim korisnike ovih kategorija da smo u budžetu 2018 godine planirali dovoljan budžet, a od januara sledeće godine če poćeti kompenzacija penzija ovih kategorija, u skladu sa važećim zakonima.\n• U pogledu zapošljavanja imamo dostignuća koje su vredna pomena, u ovom periodu preko Kancelarija za Zapošljavanje posredovano je 2,248 osoba, od kojih 1,134 redovnih radnika, dok 1,114 osoba je uključeno u aktivnim merama tržišta rada. Ovaj period se slobodno može smatrati kao rastući trend zaposlenosti.\n• Cilj zapošljavanja prethodio je sa stručnom osposobljavanjem, tokom ovog perioda u Centrima za Stručno Osposobljavanje 1,176 posaotražioca su se obučavali a certifikovano je 725 drugih posaotražilaca koji su već dobro obučeni i spremni za tržište rada.\n• Još jedno dostignuće koje uključuje zapošljavanje i socijalnu zaštitu je i izrada Sektorske Strategije MRSZ-a i Akcionog Plana za Zapošljavanje Mladih. Postoje dva dokumenta koja jasno adresiraju ciljeve MRSZ-a i Vlade u borbi protiv nezaposlenosti, odnosno za zapošljavanje mladih, unapređenje uslova rada, bezbednosti i zdravlje na radu, stručnog osposobjavanja, usmeravanja u karijeri i takođe uključuje i glavni cilj koji je zapošljavanje jednog člana porodica koje nemaju nijednog zaposlenog.\n• U okviru aktivnosti stručnog osposobjavanja već smo objavili oglas za osposobljavanje 25 mladih ljudi na Bavarskom Landu u Nemačkoj u oblasti izgradnje.\n• Da bismo dodatno proširili naše učešće u stručnom osposobjavanju, u u stalnim smo razgovorima i kontaktima i sa drugim zemljama kako bismo omogućili mladim ljudima da se kvalifikuju u deficitarnim profilima ili specijalizacijama koje nedostaju na Kosovu.\n• Tokom ovog perioda obratili smo posebnu pažnju na bezbednost i zdravlje na radu, a u ovom slučaju ukupno 16 direktiva EU-a transponovane su u Kosovsko Zakonodavstvo, i one unapređuju uslove rada ili garantuju minimalne standarde u okviru Međunarodne Organizacije Rada.\n• Socijalni dijalog je važan proces za pravilno i demokratsko funkcionisanje upravljanja, a ovaj dijalog stvara solidnu povezanost saradnje između poslodavaca, zaposlenog i Vlade. Posvetili smo posebnu pažnju ponovnom funkcionisanju Socijalno-Ekonomskog Saveta, kao najvišeg organa na nacionalnom nivou socijalnog dijaloga. Pod mojim nadzorom, tokom ovog perioda, održali smo dva sastanka i doneli smo odluke o ponovnoj funkcionalizaciji stručnih komisija, završili smo Nacrt Administrativnog Uputstva za Dopunu i Izmenu Administrativnog Uputstva za Utvrđivanje Kriterijuma i Krocedura za Određivanje Minimalne Plate i tokom ove nedelje imaćemo još jedan sastanak, gde ćemo po prvi put od 2011 godine dati predlog za promenu minimalne zarade.\n• Poštovani, u ovom periodu postigli smo veoma dobre rezultate i u oblasti zakonodavstva: nastavili smo sa Nacrtom Zakona o Socijalnim Preduzećima koji je prošao prvo čitanje u Skupštini Kosova, nastavili smo sa Nacrtom Zakona o izmenama i dopunama Zakona o Penzijskim Šemama koje Finansira Država, usvojen je niz podzakonskih akata, kao što su bezbednost i zdravlje na radu i u oblasti socijalnih usluga.\n• Što se tiče međunarodnih sporazuma, već smo zaključili sve pregovore sa Švajcarskom i Belgijom u vezi sporazuma za socijalno osiguranje i očekuje se da će ovi sporazumi biti potpisani u vrlo bliskoj budućnosti. U ovom periodu smo započeli sporazume za socijalno osiguranje sa Austrijom, Hrvatskom i susednim zemljama.\n• Sporazum o priznavanju perioda osiguranja uz međusobni sporazum potpisali smo povodom zajedničkog sastanka Vlade Kosova i Albanije.\n• Što se tiče sporazuma u zemlji, zajedno sa MONT-om, potpisali smo sporazum o saradnji sa nemačkim GIZ-om, sporazum vredan 12 mil eura i zasnovan je na projektu YES (MLADI, ZAPOSLENOST I STRUČNO OSPOSOBJAVANJE).\n• Još jedan sporazum je potpisan između MRSZ-a, MUP-a i UNDP-a, u vezi sa zapošljavanjem mladih, posebno u zapošljavanju i reintegraciji povratnika iz inostranstva.\n• Danas smo potpisali Memorandum o Saradnji MRSZ-a, MONT-a i MTI-a za sprovođenje programa i u ispunjavanju naših ciljeva, koji su:\n- Zapošljavanje jednog člana svake porodice koja nema nijednog zaposlenog;\n- Stručno Osposobljavanje;\n- Samozapošljavanje, i sve to zasnovano na stvarnim potrebama tržišta rada.\nNa ovoj konferenciji predstavljamo samo početak radova koji su realizovani, i puno posla je ispred nas.\nMinistarstvo Rada i Socijalne Zaštite je definisala ciljeve koje će postizati za svoj mandat. Ovi ciljevi se odražavaju u programu upravljanja, Strategiji i Akcionom Planu sektora, kao i Akcionom planu za mlade, za koje se očekuje da vlada usvoji. Ovi dokumenti su takođe deo evropske agende, Programa ekonomskih reformi.\nNaši glavni ciljevi tokom ovog mandata su:\n• Zapošljavanje jednog člana porodice za svaku porodicu koja nema nijednog zaposlenog;\n• Stručno osposobljavanje i orijentacija u karijeri;\nZapošljavanje jednog člana porodice za svaku porodicu koja nema nijednog zaposlenog, kao i smanjenje broja korisnika socijalne pomoći putem njihovog aktiviranja na tržištu rada, kroz aktivniranja tržišnih mera kao što su: subvencijoniranje plata, angažovanje u javnim radovima, grantove za samozapošljavanje, radna praksa i obuka na radu će biti glavne aktivnosti u ispunjavanju ovih ciljeva.\n• Analiza potreba tržišta rada je još jedan projekat koji će naći mesto u radu MRSZ-a u cilju usklađivanja veština radne snage sa potrebama tržišta rada;\n• Unapređenje uslova rada radnika, borba protiv neformalnog zapošljavanja, garantovanje minimalnih standarda bezbednosti i zdravlja na radu biće još jedan cilj MRSZ-a. U ovoj oblasti mi ćemo sprovesti reformu Zakona o Radu prenošenjem 15 direktiva EU. Ovo će biti napredni zakon u ispunjavanju prava poslodavaca i zaposlenih i reši će neka pitanja koja su već dugo vremena bila i još su deo raznih rasprava kao što su porodiljsko odsustvo, radno vreme, ugovori, odredbe koje se odnose na zaštitu na radu žena, itd.\n• Što se tiče neformalnosti, u periodu smo završetka Nacrta Zakona o Inspekciji Rada, koji će takođe biti napredni zakon i sadržavati standarde Međunarodne Organizacije Rada (ILO). Mi ćemo se fokusirati na u osnaživanju uloge Inspektorata, kako u smislu izgradnje kapaciteta, tako i povećanja broja inspektora, ali što je najvažnije, vršićemo strožiji nadzor u radu inspektorata.\n• MRSZ će biti se posvećena razvoju, podsticanje i promovisanje socijalnog dijaloga na Kosovu. U tom kontekstu, blisko će sarađivati sa organizacijama radnika, poslodavaca, sa ciljem pružanja najboljih rešenja za socio-ekonomske partnere. Jačanje uloge socijalnog dijaloga kroz zakonske promene, jačanje kapaciteta Ekonomsko-Socijalnog Saveta i izrada i usvajanje novog kolektivnog ugovora biće posebni cilj MRSZ-a.\n• Jačanje nevladinih organizacija putem licenciranja i obezbeđivanja fonda za finansiranje projekata za pružanje socijalnih i porodičnih usluga biće realizovano kroz Zakon o Socijalnim Preduzećima (već odobren u prvom čitanju u Skupštini Kosova), koji je usmerena na tri cilja: finansijsku održivost pružalaca socijalnih usluga, podizanje kvaliteta usluga i zapošljavanje lica u socijalnim potrebama. Usvajanjem ovog zakona i podzakonskih akata, počinje registrovanje socijalnih preduzeća, koja će pružati različite usluge i ugrožene grupe integrisati u zapošljavanje.\n• Drugi cilj MRSZ-a je rešavanje pitanja specifičnog granta za socijalne usluge. Povodom decentralizacije socijalnih usluga od centralnog na lokalnom nivou. Socijalne usluge nisu nasledile finansijsku održivost za pružanje ovih usluga. MRSZ se obavezala da bude aktivna i da podstiče lobiranje o izmeni Zakona o Finansiranju Lokalne Samouprave kako bi se predvideo specifični grant za socijalne usluge.\n• Penzijska reforma je još jedan cilj koji nastojimo da postignemo preko zakonodavnog i organizacionog aspekta i međunarodne saradnje. Penziona reforma će se realizovati kroz razvoj održivog penzijskog sistema, usklađivanje pravnog okvira, institucionalnih, ljudskih i tehnološki kapaciteta. Zakonske promene fokusirane su na sastavljanju novog sveobuhvatnog zakona koji će se baviti svim penzijkim šemama, kategorijama penzija, isplatama i beneficijama. Kriterijume za penzionisanje će se pregledati, kao što su: osnovna prava za starosnu penziju, uslove za osnovnu starosnu penziju, pregled godina penzijskog doprinosa (od 15 na 10 godina), priznavanje staža rada za sve građane koji su radili u sektorima i različitim vremenskim periodima, kategorizacija penzija radnog invaliditeta, definisanje procedura pojednostavljena za prijavljivanje penzionera.\n• Još jedan prioritet je iniciranje i zaključivanje bilateralnih sporazuma o socijalnom osiguranju sa onim zemljama sa kojima dosad nismo postigli sporazum.\nPoštovani učesnici, pozivamo vas da budete deo naših uspeha, ali i da nadzorite naš rad ili nerad. Zahvaljujući Vam na vašem radu, želimo Vam uspeh, prosperitet i dobro zdravlje za sledeću godinu. Nadamo se da ćemo biti zajedno u novim uspesima.


HRT: Slavonska konferencija o komunalnom otpadu\n09:16 / 12.12.2020.\nSlavonska konferencija o komunalnom otpadu\nInstitut za strateške studije Panon i osječki Unikom organiziraju Slavonsku konferenciju o komunalnom otpadu, koja se zbog epidemiološke sigurnosti provodi virtualno. Cilj je konferencije utvrđivanje stanja u sektoru prikupljanja, selekcije i obrade komunalnog otpada.\nU sektoru gospodarenja otpadom Republika Hrvatska je pristupanjem u Europsku uniju prihvatila niz obveza uvrstivši ih u nacionalnu legislativu. Iako je posljednjih godina ostvaren napredak u usklađivanju nacionalnog zakonodavstva s europskim direktivama, ispunjenje obveza prikupljanja i odvajanja komunalnog otpada, kao i osiguranje kvalitete života i komunalnog standarda našim građanima još nisu na zadovoljavajućoj razini.\nUnatoč pojedinačno dobrim inicijativama prevladava slaba uključenost slavonske prerađivačke industrije u recikliranju odvojeno prikupljenog komunalnog otpada. S obzirom da lokalna prerada odvojenog komunalnog otpada može biti poligon za osnivanje novih tvrtki, razvoj novih tehnologija i proizvoda, te zapošljavanja lokalne radne snage, lokalnih znanstvenih i tehnoloških timova PANON Institut za strateške studije u suradnji s tvrtkom UNIKOM d.o.o. iz Osijeka pokreće regionalnu konferenciju o komunalnom otpadu s ciljem utvrđivanja stanja u sektoru prikupljanja, selekcije i obrade komunalnog otpada.\nOve godine konferenciju o komunalnom otpadu održava se kao posebna sekcija XXIX. Znanstvenog skupa „Organizacija i tehnologija održavanja" (OTO 2020) s ciljem da u idućim godinama ona postane samostalna konferencija o komunalnom otpadu na području slavonske regije.


Ostojić: Ako bude trebalo, potpuno ćemo zatvoriti Bajakovo\nBeta\t 22. septembra 2015. 10:55\n“Hrvatska će preduzeti sve mere koje su potrebne da naši susedi ne pričaju prazne priče, nego neka izvole slati ljude koji stižu iz Grčke i Makedonije direktno autobusima prema (prelazima) Horgošu 1 i Horgošu 2. Apsolutno smo spremni da zatvorimo Bajakovo ako bude potrebno“, rekao je kasno sinoć Ostojić za televiziju RTL.\n“Niko me ne može uveriti da baš nijedna osoba ne prelazi iz Srbije u Mađarsku. Mislim da je savršeno jasno da se radi o organizovanoj akciji prevoženja izbeglica direktno prema Hrvatskoj”, rekao je ministar.\nPo njegovim rečima, Hrvatska može da drži izdrži takav pritisak “dok god ima situaciju tranzita”, ali da je spremna i na “Plan C”, ukoliko dođe do zatvaranja granica. On, međutim, nije želeo da kaže šta bi taj plan podrazumevao.\nUpitan o kritici srpskog ministra da je nesposoban, kao i o izjavi predsednice Hrvatske Kolinde Grabar-Kitarović da je vladin “Plan B” reakcija na nepostojeći “Plan A”, Ostojić rekao da se pokazuju da srpski zvaničnici i predsednica Hrvatske – koja je iz opozicione Hrvatske demokratske zajednice, daju iste izjave.\n“Gospođa Grabar-Kitarović je, između ostalog, optužila i gospođu (Angelu) Merkel za haos. Onda se ne moramo čuditi ako sledeći korak možda bude da i papa Franja greši”, dodao je on.\nZatvaranje jedinog otvorenog graničnog prelaza sa Srbijom, Bajakova, za teretni saobraćaj, Hrvatska dosad nije posebno objasnila, osim što je hrvatski MUP u šturom saopštenju naveo da će odluka o obustavi biti na snazi “do stabilizacije stanja na graničnom prelazu Bregana-Obrežje”, između Hrvatske i Slovenije.


Sve spremno za Domijadu - Grad Prokuplje\nDom učenika srednjih škola u Prokuplju domaćin je 23. Regionalne domijade u sportu koja će se održati 14. aprila. Na ovoj sportskoj manifestaciji očekuje se učešće oko 700 srednjoškolaca iz Prokuplja, Niša, Zaječara, Crne Trave, Vranja, Bukova, Knjaževca, Pirota, Aleksinca, Surdulice, Leskovca, Bora i Bosilegrada koji će se takmičiti u sedam sportskih disciplina.\n-Pripreme za ovu najveću ovogodišnju sportsku manifestaciju srednjoškolaca iz 13 domova jugoistočne Srbije u Prokuplju počeli smo još u oktobru prošle godine. Takmičenje u malom fudbalu, košarci, odbojci, stonom tenisu, šahu i streljaštvu održće se u Sportskoj hali „Dr Zoran Đinđić“, sportskim terenima Doma učenika srednjih škola, na terenima Poljoprivredne, Tehničke i OŠ „Ratko Pavlović Ćićko“, izjavila je direktorica Doma Jelena Vuković naglasivši da su za najbolje ekipe predviđene nagrade.\nOčekuje se da otvaranju ovogodišnje Regionalne sportske domijade prisustvuje i predsednik Opštine Prokuplje Aleksandar Simonović sa saradnicima.


Predstave u 12 naselja pogledalo oko 730 mališana\nDečije kulturno leto koje organizuje pećinački Kulturni centar pod pokroviteljstvom Opštine Pećinci, a u saradnji sa obrazovnim institucijama i Savetima mesnih zajednica, ulazi u svoju završnicu. Tokom protekle sedmice dečije predstave izvedene su u još tri naselja pećinačke opštine.\nU petak 23. jula najmlađi Brestačani su ispred Doma kulture pogledali predstavu „Devojčica sa crvenim kačketom“ rađenu po motovima priče „Crvenkapa“, a Savet mesne zajednice Brestač upotpunio je mališanima ugođaj obezbedivši im osveženje i grickalice.\n„Zahvaljujući odličnoj saradnji sa Kulturnim centrom i Predškolskom ustanovom uspeli smo da organizujemo da predstava za decu bude odigrana u vreme obeležavanja seoske slave, čime smo deci obezbedili još jedan zanimljiv i poučan sadržaj. Koliko je interesovanje u Brestaču za ovakvu vrstu kulturnog sadržaja najbolje pokazuje izuzetan odziv publike. Deca su uživala i to je ono što je najvažnije“ – izjavio je predsednik Saveta MZ Brestač Branislav Kovačević.\nJednu od naslovnih uloga u predstavi „Devojčica sa crvenim kačketom“tumači Jelena Nedeljković, po čijim rečima deca odlično reaguju na ova poznatu bajku,jer predstava sadrži i pevačke i koreografske elemente što je deci primamljivo.\n„Predstava je interaktivna, a pored dece i starijim gledaocima se pruža mogućnost da budu deo predstave. Tako u svakom selu Crvenkapa nađe svoju baku i na taj način šaljemo poruku deci da se pripaze nepoznatih kada se zapute na neki put jer nikad se ne zna kakvi ljudi nas vrebaju na istom“ – rekla je Nedeljković.\nDan ranije, u četvrtak 22. jula najmlađi u Donjem Tovarniku u centru naselja pogledali su predstavu „Dečak koji nije hteo da odraste“ rađenu po motivima priče „Petar Pan“ u kojoj naslovnu ulogu tumači Bojan Naić, a kako nam je rekao svako igranje predstave drugačije, jer deca različito reaguju u svakom selu.\n„Do sadu smo ovu predstavu izveli sedam puta i moram da primetim da deca odlično reaguju. Uspeli smo da ostvarimo cilj, a to je da najmlađi aktivno učestvuju tokom izvođenja predstave, a siguran sam da smo ovom predstavom poslali poruku najmlađima, da i kad odrastu uvek zadrže dete u sebi“ – kaže Naić.\nU subotu 24. jula ispred Osnovne škole u Subotištu najmlađi su pogledali predstavu „Dečak koji nije hteo da odraste“.\nDečije kulturno leto se nastavlja i ove sedmice. Naime, svakog četvrtka, petka i subote u 19.00 časova u centrima naselja, ispred domova kulture ili osnovnih škola izvode se predstave za najmlađe, a pored predstave, za decu su obezbeđeni i prigodni pokloni u vidu balona.


Bravo za Jagodinu: NEMA zaraženih u Gerontološkom centru u ovom gradu | Mondo Portal\nKorona virus gerontoloski centri Jagodina nema zarazenih\nBravo za Jagodinu: NEMA zaraženih u Gerontološkom centru u ovom gradu 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n02.05.2020. / 14:33 14:41\nBravo za Jagodinu: NEMA zaraženih u Gerontološkom centru u ovom gradu\nIzvor Tanjug 02.05.2020. / 14:33 14:41\nU domu za stare u Jagodini zahvaljujući strogom pridržavanju propisanih mera nema zaraženih korona virusom ni među korisnicima, ni među zaposlenima u ovoj ustanovi.\nIzvor: Guliver/Getty Images/Dmitry Berkut\nGerontološki centar u Jagodini, jedna od državnih ustanova socijalne zaštite za stara lica, nema pozitivnih na korona virus ni među zaposlenima ni među korisnicimna, zahvaljujući striktnim epidemiološkim merama koje sprovodi.\nU ovoj ustanovi, u kojoj je smešten 241 korisnik iz više mesta Srbije i zaposleno 120 radnika, uvedena je dvonedeljna organizacija rada, a prva smena je danas završena i počela druga, izjavio je Tanjug direktor Centra Milan Stojanović.\nŠta je novo masovno testiranje koje počinje u Srbiji već sledeće nedelje\n"Prva petanestodnevna smena, za koju su se radnici, na čelu sa mnom i delom rukovodstva dobrovoljno prijavili, uspešno je okončana, i zamenjena, a zaposleni koji su u centru proveli 15 dana sa korisnicima, ispraćeni su pesmom, ovacijama sa terasa i gromoglasnim apaluzom", rekao je Stojanović.\nRadnicima druge smene, pre dolaska obavljena je kontrola zdravstvenog stanja i testirani su na kovid 19.\nPo pristizanju rezultata, koji su pokazali da su svi testirani negativni, izvršena je zamena smena, objasnio je Stojanović.\nKako u prvoj smeni, tako i u drugoj zaposleni, zajedno sa mnom, će sa korisnicima provoditi 24 sata i truditi se da udovolje svim njihovim potrebama, dodao je Stojanović.\n"I nadalje, svakodnevni rad zaposlenih odvijaće se u skladu sa pripisanim epidemiološkim merama, uz obavezno, kontinuirano, korišćenje zaštitne opreme", rekao je Stojanović.\nOn je dodao da je zaštitnu opremu obezbedilo Ministarstvo za rad, zaopšljavanje, boračka i socijalna pitanja. Ispred zgrade Centra, uz obezbeđenje ustanove, tu je i vojna straža i nije moguće da bilo ko ulazi i izlazi iz ustanove.\n"Preduzeli smo sve mere bezbednosti koje je propisala Vlada i nadležno Ministarstvo kako bi se zaštitili korisnici i zaposleni, a koje se poštuju u celosti", podvukao je Stojanović. On je istakao da su mere koje se sprovode u ovoj ustanovi "dobro prihvaćene od svih zaposlenih, jer zaista žele da daju pun doprinos borbi protiv kovida-19, kako ne bi ušao u Gerontološki centar".\nJoš četvoro korisnika doma za stare u Negotinu zaraženo virusom\nKoliko je zaraženih u domovima za stare i ustanovama socijalne zaštite\nkoronavirus jagodina stari\n02.05.2020. / 17:05\nBravo Aleksandre srpski sine!!!


Putin: Sprečiti raspad Avganistana\nBeta 20. avgusta 2021. 18:15\nRuski predsednik Vladimir Putin pozvao je danas na sprečavanje raspada Avganistana koji je sada u rukama talibana i dodao da ne treba dozvoliti da „teroristi“ napuste zemlju, čak i ako se „pretvaraju da su izbeglice“.\nPutin je na zajedničkoj konferenciji za novinare sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel u Moskvi, kritikovao „neodogovornu“ zapadnu politiku „nametanja stranih vrednosti“ Avganistancima.\n„Treba zaustaviti tu volju za izgradnjom demokratije u drugim zemljama prema stranim modelima, ne uzimajući u obzir istorijske, nacionalne i verske posebnosti, i potpuno zanemarujući tradiciju prema kojoj žive drugi narodi“, rekao je Putin.\nRuski predsednik je izrazio uverenje da je to „lekcija iz Avganistana“.\nPutin je dodao da talibani kontrolišu „gotovo čitavu teritoriju“ Avganistana i da je to „realnost na koju treba sada da se računa kako se ne bi dozvolio raspad avganistanske države“.\nPrema njegovim rečima, važno je sprečiti odlazak „terorista u susedne zemlje“ koji mogu da se „pretvaraju da su izbeglice“.\nRuske vlasti, koje nisu evakuisale osoblje svoje ambasade u Kabulu posle dolaska talibana, saopštile su nedavno da talibani „upućuju pozitivne signale“ u smislu slobode i „civilizovanog ponašanja“.\nMoskva, koja smatra da je avganistanska kriza posledica „brzog odlaska, čak i bekstva američkih snaga“, podržava pokretanje „nacionalnog dijaloga“ u Avganistanu „uz učešće svih političkih, etničkih i konfesionalnih snaga“ te zemlje.


Naslovnica Teme Iz pera naših autora Kad Palmer pominje „veliku BiH“ da li misli na – Sandžak?\n„Palmer je uvek bio neumeren prema Srbima i uvek je slao i otvorene pretnje i strelice prema njima kad god se na Balkanu dešavalo nešto što nije po volji Amerikanaca. NJegove izjave i pretnje o “velikoj BiH” nemaju neku težinu. Ali očigledno je mislio na Bošnjake iz regiona pre svega iz Sandžaka (Raške oblasti), iz Srbije i Crne Gore kada je govorio o „velikoj BiH“,“ navodi naš sagovornik.\nZnaci li 3. Maja 2021. At 08:52\nTo da svi imaju pravo na nesto veliko osim Bosnjaka.🤔\nI na kraju – sta je tu,tako cudno?\nRS nastala je na genocidu(sudskom odlukom iz Haga)\nAS ( Autonomija Sandzaka ) nesto sto su podrzavali i Srbi to su Istorijske cinjenice ! Ista sad?- neka budala misli da ce moci na bilo ciju stetu nesto da osniva a da drugi na to nemaju pravo


Jasmina Lukač kolumnista - Dnevni list Danas\nJasmina (Spasić) Lukač rođena je 1969. u Paraćinu, završila beogradski Fakultet političkih nauka 1993. i od tada radi kao novinar i urednik u dnevnim i nedeljnim novinama, najduže u dnevnom listu Danas, od 1999. Kao koautor objavila je priručnik za mlađe kolege - Političko izveštavanje (2005), kao i elektronski roman Inverno.\nVučićeva vlast se raspada pred očima javnosti usled nemogućnosti da mirno skloni sa scene Stefanovića.\nDijana Vukomanović kaže da je za promenu sadašnje Vučićeve vlasti neophodno dobro se organizovati.\nVučić i dalje „u padu“\nZašto će gotovo izvesno bojkot opozicija izaći na izbore 2022?\nPredsednik Vučić je krenuo da pohodi Skupštinu u vreme kada je bojkot dela opozicije preostao kao jedini vidljivi problem po njegovu vlast.\nKomunisti su mogli da osvoje vlast i zadrže zato što su uvek imali budućnost – na ovaj zaključak obnovitelja Demokratske stranke i pisca Borislava Pekića se osvrće naš kolumnista Zoran Panović, baveći se naprednjacima.\nTako je trebalo da izgleda reujedinjenje Demokratske stranke – da ih Zoran Lutovac za govornicom pozove pošto su gotovo sve podignute ruke uvis glasale za, a da u salu pozdravljeni burnim aplauzom uđu Boris Tadić i Nebojša Zelenović. I da zauzmu mesta za „predsedavajućim“ stolom, slično onako kako su se Dragoljub Mićunović i Demokratski centar „vratili“ u DS.\nRaste li Đilas\nMogućnost da Đilas pobedi u Beogradu mnogo više medijski, a to znači i politički i psihološki, uznemirava režimske ljude i njihove tabloide nego mogućnost da Marinika Tepić na predsedničkim izborima uspe da obori Vučića ispod pobede u prvom krugu.\nPojedini posmatrači oštro se protive poređenju sadašnjih dešavanja u vrhu SNS-a sa komunističkim Brionskim plenumom pre više od pola veka, i to sa pravom.\nAleksandru Vučiću nije stalo, uprkos tome što priča, to da se Srpska napredna stranka ne pretvori u Demokratsku stranku, koliko da on lično ne prođe kao Slobodan Milošević i Boris Tadić, već kao Milo Đukanović. Ako se bude moglo, još i bolje od Đukanovića, koji vlast mora da deli u Crnoj Gori sa više drugih faktora, mada se na kraju ipak o svemu što mu je važno, on pita.\nSvako malo pa naša opoziciona javnost razglašava i širi dalje vest da je Srbija pala na ovoj ili onoj skali neke od svetskih organizacija ili institucija koje prave liste o demokratiji, slobodi medija, ljudskim pravima…\nZapad želi drugog predsednika\nTvrdi se da je Vučić nedavno sazvao sastanak sa poslanicima liste AV ZND i da im je preneo da „Zapad želi drugog predsednika“ Srbije. Isti medijski izvor tvrdi i da traje zapadna potraga za odgovarajućim protivkandidatom Vučiću, da se ispituju šanse izvesne ličnosti van političke opozicije, koja poseduje „doktorat iz ekonomskih nauka“.\nKad sociolog Jovo Bakić kaže da su nam vlast i opozicija baš takvi kakvi su većinski deo naroda, red bi bio da doda da je tome saobrazna i intelektualna elita i da je to trojstvo okvir Srbije.\nJedini način da Vučić posle deset godina vladavine dobije još jedan predsednički mandat jeste održavanje opčinjenosti javnog mnjenja da je on možda loš, ali su opozicionari nedvosmisleno mnogo gori.\nKad već moramo da imamo vladarsku porodicu, možda je najbolje da vratimo Karađorđeviće na presto.\nBBC News na srpskom • danas 10:46


Iako izmišljeni svet sedam kraljevstva iz serije “Igra prestola” izgleda kao da je izmešten iz realnosti, lokacije na kojima je snimana serija su više nego stvarne.\nOvo je “nafotogeničnije” mesto u Severnoj Irskoj, a poznato je u seriji “Igra prestola” po nazivu Kraljev put (Kingsroad) koji vodi od Crnog zamka do prestonice.\nOvo mesto u seriji predstavlja pustinju kojom se kreće “divlji” narod Dotraki i zovu je “Dothraki Sea”, zato što joj nema kraja.\nOva pećina u Severnoj Irskoj je postala vrlo posećeno turističko mesto nakon ljubavne scene između Džona Snoua i “divljanke” Jigrit.\nNajpoznatija i omiljena lokacija serije “Igra prestola”, Dubrovnik ,pojavljuje se kao “Kraljeva luka” (King’s Landing), glavni grad Vesterosa, od druge sezone. Stari grad je lavirint kamenih katedrala i kuća sa zanimljivim krovovima, tako da je bio idealan izbor.\nOvo je postala NAJGLEDANIJA emisija u jednom danu u istoriji televizije HBO\nPingback: Posetite spektakularne lokacije na kojima je snimana serija „Igra prestola“ - Lepa Reč


Venecuela ne prihvata nadležnost Međunarodnog suda pravde - Princip | Princip\nAdded by Aleksandar Pekic on 12/01/2021.\nTags: Exxon Mobil, Gvajana, Gvajana Esekibo, Međunarodni sud pravde, Nikolas Maduro, Venecuela\nAFP/PRESIDENCY OF VENEZUELA\nKarakas odbija da prihvati Međunarodni sud pravde kao nadležan za odlučivanje oko sporne teritorije između Bolivarske Republike Venecuele i Kooperativne Republike Gvajane.1\nNarodna skupština Venecuele uspostavila je specijalno veće za odbranu sporne teritorije, a u pitanju je 160 hiljada kvadratnih kilometara zapadno od reke Esekibo. I Venecuela i Gvajana prisvajaju ovu teritoriju, a spor između zemalja vuče korene iz kolonijalne prošlosti ovog regiona. Venecuela je prva južnoamerička republika koja se izborila za nezavisnost od španske krune, početkom 19. veka, a u međuvremenu je teritorija današnje Gvajane prešla iz holandske kolonijalne uprave pod britansku. Gvajana je stekla nezavisnost 1966. godine.\nBivša britanska kolonija se povodom spora obratila Međunarodnom sudu pravde, međutim, Madurova administracija izašla je sa izjavom da ne prihvata nadležnost ovog suda, kao i da je sporna teritorija sastavni deo BR Venecuele. “Venecuela će se ujedinjena boriti protiv otimanja teritorije koja nam je oduvek pripadala”, izjavio je predsednik Nikolas Maduro.2\nRadio del Sur/El Pais\nDodatno, Venecuela je optužila Gvajanu za provokaciju i pretnju izazvanu zajedničkim vojnim vežbama sa Sjedinjenim Američkim Državama. Ministar odbrane Venecuele Vladimir Padrino Lopes rekao je da su vežbe “čista provokacija”, a potpredsednica Venecuele Delsi Rodriges optužila je SAD da “narušavaju mir u regionu”.3 Vojne vežbe održane su u blizini venecuelanskih teritorijalnih voda.4\nSporna teritorija danas se de facto nalazi pod upravom Gvajane. Bogata je naftnim resursima, zbog čega je američka multinacionalna naftna kompanija Exxon Mobil (nekadašnji Standard Oil Džona Rokfelera) eksploatiše.5 Potpredsednica Rodriges otvoreno optužuje Međunarodni sud pravde da radi u interesu ove korporacije; ona tvrdi da je Gvajana ilegalno odobrila eksploataciju nafte i da nema pravo da bilo kome izdaje licencu unilateralno, budući da spor oko teritorije nije razrešen.6


Kvadrilaterala u Solunu: Prema Srbiji kao da je vec clan EU\nizvor: agencije foto: 05.07.2018.\nPremijeri Bugarske, Grčke i Rumunije Bojko Borisov, Aleksis Cipras i Viorika Danćila i predsednik Srbije Aleksandar Vučić sastali su se u Solunu, a glavna tema sastanka bili su jačanje saradnje u oblasti energetike, saobraćaja, infrastrukture i bezbednosti.\n Kvadrilaterala u Solunu - premijeri Grčke, Bugarske i Rumunije - sve tri zemlje Evropske unije i predsednik Srbije, jedine koja Uniji još ne pripada. Koliko je međutim žele u Uniji nisu krili, naročito ne domaćin ovog skupa Aleksis Cipras.\n"Naglasili smo značaj prijema u EU celog Zapadnog Balkana, ali posebno Srbije i posebna je simbolika što smo mi tri zemlje EU koje podržavaju Srbiju. Smatramo da je Srbija suštinski član evropske zajednice i uskoro će to i postati", rekao je Aleksis Cipras, premijer Grčke.\n"Nisam ni šarmantan, ni energičan, ni optimističan kao Aleksis i uvek sam kao pravi Srbin namršten i nešto mi nedostaje, ali sam sada zadovoljan zbog ovog susreta", kaže Aleksandar Vučić.\nJer dogovoren je i niz zajedničkih projekata u oblasti infrastrukture i energetike.\n"Grčka i bugarska strana predložile su nešto što do sada nismo imali, a to su zajedničke takse i tarife koje se tiču i Dunavske komisije i putnog saobraćaja. Mi smatramo da to može da donese ogromnu korist za sve naše 4 zemlje", naglasio je Vučić.\nPredsednik Srbije zahvalan je liderima tri zemlje i zbog podrške na putu ka Evropskoj uniji. Obećava rumunska premijerka tako će ostati i kad Rumunija 2019. preuzme predsedavanje Unijom.\n"Razgovarala sam i s predsednikom Vučićem i želim da vas uverim da ćete imati svu našu podršku kako biste što pre postali član evropske porodice", poručila je Viorika Danćila, premijerka Rumunije.\n"Odnosimo se prema Srbiji kao da je već član EU, podržavamo je i da reši emocionalno pitanje s Kosovom, znamo da je bolno, ali mora da se reši, zato će svima nama biti bolje", dodao je Bojko Borisov.\nVažno da budemo jedinstveni, iako EU ne deluje tako\nU zajedničkom obraćanju, lideri četiri zemlje poručili su da im je važno da budu jedinstveni, iako, kažu, sama EU u ovom trenutku ne deluje tako. Sledeći sastanak zakazuju pre kraja godine i to u Beogradu.\nVučić je dodao da je "veoma važno" da te četiri zemlje budu što je moguće jedinstvenije, i da rešavaju probleme na Balkanu, jer "sve što bi stavili pod tepih, vratilo bi se kao bumerang".\nPredsednik Srbije je kazao da su Srbija i Rumunija veoma slabo povezane, i da su zato danas više puta pominjali izgradnju autoputa Pančevo-Vršac-Temišvar.\n"Razgovarli smo i o železničkoj pruzi Beograd-Skoplje-Solun, to je za nas od velikog značaja. Srbija ove godine završava svoj deo autoputa do Gradine, do bugarske granice, kao i do granice s Makedonijom", rekao je Vučić.\nNaveo je da se nikada ne meša u suverena pitanja drugih zemalja, ali je prokomentarisao dogovor Grčke i Makedonije u sporu oko imena, rekavši da "nema sumnje da svako u Srbiji vidi da je za ceo region dobra vest da su dve strane koje su imale suprotstavljene stavove uspele da postignu dogovor".\n"Mi nismo završili naš veliki problem, a to je odnos Beograda i Prištine, o čemu sam govorio danas sa mojim prijateljima", kazao je Vučić.\nOn je najavio da će Beograd biti domaćin kvadrilateralnog sastanka pre kraja godine i izrazio uverenje da tada mogu da budu donete "neke od važnih odluka kao što su zajedničke takse koje će značiti bolji i lakši život za gradjane".\n"Mislim da možemo još mnogo toga zajedno da uradimo i da dodatno približimo tako i toliko prijateljske narode kao što su Grci, Bugari, Rumuni i Srbi", rekao je Vučić.


Dan šehida u općini Novi Grad obilježen sjećanjem na branitelje – Fokus.ba\nUčenjem Fatihe, prisutni su se sjetili heroja odbrambeno-oslobodilačkog rata i odali im dužno poštovanje\nDan šehida i poginulih boraca u Općini Novi Grad obilježen je sjećanjem i odavanjem počasti najhrabrijim braniteljima općine Novi Grad, grada Sarajeva i države Bosne i Hercegovine.\nTim povodom predstavnici Općine zajedno sa članovima porodica, rodbinom i prijateljima poginulih boraca Armije RBiH obišli su mezaristane, a centralna manifestacija održana je na šehidskom mezarju u Buća Potoku, gdje je proučen Ja'sin šerif, a Hatma dova za sve šehide proučena je u Gazi Husrev-begovoj džamiji, saopćeno je iz Općine Novi Grad Sarajevo.\nUčenjem Fatihe, prisutni su se sjetili heroja odbrambeno-oslobodilačkog rata i odali im dužno poštovanje.\nU toj općini i ove je godine upriličen prijem za 30 porodica šehida i poginulih boraca Novog Grada koje je predložilo Udruženje “Organizacija porodica šehida i poginulih boraca Općine Novi Grad Sarajevo” kojima su uručene skromne novčane hedije.\nHedije su uručili Tajib Delalić, pomoćnik načelnika Općine Novi Grad za boračka pitanja, rad, socijalna pitanja i zdravstvo i predsjednica Udruženja „Organizacija porodica šehida i poginulih boraca Općine Novi Grad“ Emina Viteškić.\n#općina novi grad#semir efendić#dan šehida


Šojgu i Asad razmotrili unapređenje vojne saradnje i buduće zajedničke korake\nSirijski predsednik Bašar al Asad primio je ministra odbrane Rusije, Sergeja Šojgua i prateću delegaciju.\nDve strane razgovarale su o rusko-turskim sporazumima postignutim 5. marta i stalnim kršenjima prekida vatre od strane terorističkih organizacija, fokusirajući se na mehanizme implementacije tih sporazuma koji uključuju zadržavanje terorista šest kilometara dalje od međunarodnog autoputa Alepo-Latakia (M4), kako bi bio ponovo otvoren.\nPredsednik Asad i ministar Šojgu takođe su razgovarali o situaciji u sirijskom području al Džazira i stalnoj krađi sirijske nafte i resursa od strane Sjedinjenih Američkih Država, kao i o koracima koje je sirijska država poduzela za obnavljanje bezbednosti i stabilnosti širom zemlje i naporima ruskog rukovodstva na regionalnom i međunarodnom nivou da se ukinu sankcije i izolacija, nametnuti sirijskom narodu.\nDve strane su saglasne oko zajedničkih politika i koraka koje treba preduzeti u narednoj fazi.\nTokom razgovora je razmotrena i saradnja ministarstava odbrane i oružanih snaga dve zemlje, pri čemu su dve strane izrazile opredeljenost za nastavak unapređenja te saradnje.\nSastanku su prisustvovali zamenik glavnog komandanta vojske i oružanih snaga, ministar odbrane general Ali Abdulah Ajub i predsedavajući Biroa za nacionalnu bezbednost general Ali Mamlouk.


Prirodno-matematički fakultet > Vesti > Takmičenja > MOL Grupa organizuje 7. međunarodno onlajn takmičenje za studente – “Freshhh”\nNa dan zaljubljenih, 14. februara 2013. godine, MOL Grupa je otvorila, sedmi godinu za redom, takmičenje “Freshhh 2013” - međunarodno onlajn takmičenje za studente.\nNajtalentovaniji studenti imaju priliku da primene svoje znanje kroz timski rad na rešavanju slučajeva, kao i da obezbede sebi direktan plasman u izbor MOL Grupe za odabir sveže diplomiranih studenata za program “Growww” 2013.\nNajbolji timovi dobiće nagradu u iznosu od 20.000 evra.\nTakmičenje “Freshhh” se odvija u tri kruga. Prvi je onlajn krug gde se timovima dodeljuju zadaci koji zahtevaju profesionalno znanje, strateško razmišljanje i tehničke odluke. U polufinalnoj rundi oko 40 kvalifikovanih timova učestvuje u strateškoj poslovnoj onlajn simulaciji. U poslednjem, finalnom krugu u maju 2013. godine, 10 najboljih timova biće pozvano u Budimpeštu, u Mađarsku, da potvrde svoj talenat i znanje pred članovima menadžmenta MOL Grupe.\nTročlani timovi studenata mogu da se prijave na adresi www.freshhh.net.\nRok za registraciju tima je do 17. marta 2013. godine, a onlajn takmičenje počinje 18. marta 2013.\nPored takmičenja “Freshhh”, MOL Grupa vodi i program za mlade diplomce pod nazivom “Growww” koji za cilj ima privlačenje i regrutovanje mladih i ambicioznih talenata. Od početka programa “Growww”, njemu se pridružilo više od 1.100 mladih diplomaca koji sada rade za MOL Gupu u Mađarskoj, Hrvatskoj, Slovačkoj, Sloveniji, Italiji, Rumuniji, Pakistanu, Češkoj Republici, Poljskoj i Iraku i oni čine 3% ukupne radne snage kompanije.\nMOL Grupa je jedna od vodećih međunarodnih kompanija naftne i gasne industrije u Centralnoj Evropi, koja posluje u 40 zemalja Evrope, Srednjeg Istoka, Severne Afrike i Zajednice Nezavisnih Zemalja. Naš međunarodni tim se sastoji od 30.000 ljudi. MOL trenutno sprovodi istraživanje u 11 zemalja i ima proizvodnju u 7 zemalja sveta. Grupa takođe vodi 5 rafinerija i 2 petrohemijske stanice preko integrisanog menadžmenta lanaca snabdevanja u Mađarskoj, Slovačkoj, Hrvatskoj i Italiji. MOL Grupa poseduje i mrežu od preko 1700 benzinskih pumpi u 11 zemalja Centralne i Jugoistočne Evrope, i upravlja 5800km dugim sistemom gasovoda pod visokim pritiskom u Mađarskoj.


Završetak radova na kompletnoj izgradnji Vizitorskog centra kao i parterno uređenje okoline i bazena očekuje do kraja 2022\nPlanina Rudnik, popularni "krov Šumadije", već dugo se trudi da privuče turiste i da neko na nju "obrati pažnju" mimo uobičajenih komercijalnih sadržaja koji su zaposednuli druge srpske, slobodno se može reći, poznatije planine.\nVizitorski centar na Rudniku, čiji radovi teku planiranom dinamikom, nešto je što bi trebalo umnogome da izmeni fizionomiju centralne varošice Rudnik na istoimenoj šumadijskoj planini.\nVizitorski centar, čija se kompletna izgradnja očekuje do kraja 2022, dolazi na poziciju tzv. Jabučara, da bude "pri ruci" svima koji se šetaju varošicom, žive u njenom donjem delu, kao i ljudima koji su smešteni u gornjem, planinskom delu Rudnika, u privatnom smeštaju i po vikendicama, a prema najavama, u nekom budućem periodu, i skijašima, jer se priprema revitalizovanje stare rudničke skijaške staze.\n- Izgradnja Vizitorskog centra na Rudniku, čija je planirana vrednost 27.250.000 dinara, krenula je u jesen 2019. godine i radovi do sada teku planiranom dinamikom. U toku je treća faza radova koja podrazumeva radove na instalacijama, ravnajućim podovima i malterisanju unutrašnjosti objekta. Predviđena vrednost ovih radova iznosi 8.100.000 dinara koju u potpunosti finansira Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija - kazao je za RINU direktor TO Gornji Milanovac Desimir Ćalasan.\nOn dodaje da se završetak radova na kompletnoj izgradnji Vizitorskog centra kao i parterno uređenje okoline i bazena očekuje do kraja 2022. navodeći da se do sada nisu susreli sa bilo kakvim poteškoćama.\nS obzirom da je, kako kaže, objekat multifunkcionalnog tipa i da će u sebi pored smeštajnih kapaciteta posedovati i kongresnu salu, prodavnicu kao i kancelarije Turističke organizacije, očekuje se da dâ dalji zamajac i značajan doprinos razvoju turizma rudničko-takovskog kraja.\n- Takođe, na 100 metara od samog centra u toku je završna faza izgradnje novih bazena koji će upotpuniti turističku ponudu Rudnika. U toku je postavljanje turističke signalizacije - info-tabli, a za proleće je planirano obeležavanje i dve staze zdravlja - napominje Ćalasan.\nPrema njegovim rečima, prošle nedelje je krenuo sa radom i zatvoreni bazen hotela "Kraljica" u centru Rudnika, što predstavlja dodatni sadržaj za sve njegove posetioce.\nrudnik Vizitorski centar gradnja Šumadija


Novi sistem bonusa u Volkswagenu garantuje isplate rukovodstvu bez obzira na štednju - Auto Republika\nПочетна Vesti Novi sistem bonusa u Volkswagenu garantuje isplate rukovodstvu bez obzira na štednju\nVrhovno izvršno rukovodstvo Volkswagena obećava izdašne isplate srednjim i višim nivoima rukovodilaca uprkos turbulentnim vremenima. Prema najsvežijim informacijama koje pristižu iz grupacije, menadžerima su garantovani stabilni iznosi za isplatu bonusa u narednih nekoliko godina.\nU pismu koje su potpisali izvršni direktor VW grupe Herbert Dis i direktor odeljenja za kadrovsku politiku Gunar Kilijan, obećali su da će 18.000 rukovodilaca srednjeg i višeg nivoa imati garancije u pogledu visine bonusa koji će primati tokom naredne tri godine. U 2020., menadžeri će dobiti pun iznos bonusa koji su dobijali i do sada, dok će u narednim godinama on biti smanjen na 90 i 80 procenata originalnog iznosa.\nOvakva odluka jasno odudara od onoga što su najavili BMW i Daimler koji su takođe usvojili paket mera štednje: „Nivo honorara koje ćemo isplaćivati opstaje i u poređenju s konkurencijom ostaje veoma kompetitivan,” uglas navode Dis i Kilijan.\nGarancije u pogledu visine zarađenog bonusa su uvedene s namerom da olakšaju tranziciju ka drugačijem načinu nagrađivanja rukovodstva. Počev od 2020. godine, visina bonusa više neće biti određivana na temelju ličnih, već timskih dostignuća, što se može tumačiti radikalnim zaokretom u sistemu nagrađivanja zaposlenih na pozicijama srednjeg nivoa uprave.\nDakle, visina bonusa će biti identična za sve i zavisiće od rezultata koje kolektiv postigne, a što će biti mereno, na primer vrednošću akcije Volkswagena na berzi. Slična regulativa se već primenjuje i kod vrhovne uprave, a ona vodi ka tome da bonusi veoma lako mogu da odlete u nebo, ali čak i da padnu dramatično u nestvarno kratkom roku.\nEliminacijom merenja ličnih performansi u kontekstu razmatranja bonusa, grupa želi da osnaži timski duh i osećaj zajedništva, navode Dis i Kilijan u pismu dostavljenom ekonomskom delu redakcije Spiegela.\nJoš jedan od visoko rangiranih ciljeva grupacije se odnosi na prevenciju nekih eventualnih budućih dizel skandala uslovljenih neprimerenim ponašanjem pojedinica. Ko god se bude „nedvojbeno neprimereno ponašao“, u budućnosti može jedino da očekuje smanjenje ličnih primanja. Kada se radi o top manadžmentu firme, kompanija može čak i zahtevati povraćaj ranije isplaćenih bonusa u slučaju težih povreda radnih obaveza.\ntagovi: Bonusi u VW Gunar Kilijan Herbert Dis volkswagen\nprethodni Audi lansirao specijalne verzije u čast 25. godišnjice RS-a\nsledeći VW se pridružuje GM-u, Fordu i Toyoti\n“Još jedan od visoko rangiranih ciljeva grupacije se odnosi na prevenciju nekih eventualnih budućih dizel skandala uslovljenih neprimerenim ponašanjem pojedinica. Ko god se bude „nedvojbeno neprimereno ponašao“, u budućnosti može jedino da očekuje smanjenje ličnih primanja. Kada se radi o top manadžmentu firme, kompanija može čak i zahtevati povraćaj ranije isplaćenih bonusa u slučaju težih povreda radnih obaveza.”\n… uz dobronameran savet da se ne napušta Nemačka. 🙂\nBudućih dizel skandala?????\nImaju oni “u rukavu” više skandala, što dizel što drugih. Izvlače ih po potrebi.\nbre ljudi, razumite VW menadžment, KO NIJE ZA SEBE NIJE NI ZA DRUGOG..


Tanjug 20. septembra 2019. 16:44\nTOKIO/SINGAPUR – Micubiši korporacija, najveća japanska trgovačka kuća po prihodima, saopštila je danas da ih je jedan broker u trgovačkoj jedinici kompanije, čije je sedište u Singapuru, oštetio za 320 miliona dolara putem neovlašćenih transakcija derivatima sirove nafte, i da je slučaj prijavljen policiji.\nTo je, kako izveštava Rojters, veliki udarac za japansku trgovinsku kompaniju koja investira u raznu robu – od lososa do prirodnog gasa – i koja trguje mnogim robnim sirovinama širom sveta.\nRojters dodaje da bi ovo mogao da bude najveći gubitak na naftnim tržištima otkako je kineska kompanija Sinopek prošle godine objavila da je izgubila oko 700 miliona dolara zbog hedžinga (tj. premošćavanja valutnog rizika) u trgovanju sirovom naftom.\nOtkriveno je da je zaposleni u PDS-u, koji se bavio trgovinom sirovom naftom za Kinu, „više puta učestvovao u neovlašćenim transakcijama derivatima i prikrivao ih da izgledaju kao hedž transakcije od januara ove godine“, naveo je Micubiši u saopštenju.\nDok PDS zatvara pozicije, „mi ispitujemo ukupan iznos gubitaka“, dodali su iz japanske kompanije, napominjući da je slučaj prijavljen policiji i da je ugovor s tim trgovcem raskinut. Iz Micubišija su, međutim, naveli da ne mogu da imenuju trgovca.\nFiksni telefon tog bivšeg zaposlenog je isključen, a pozivi na njegov mobilni telefon prebacuju se direktno na govornu poštu.\nPredstavnik PDS-a u Singapuru je rekao za Rojters da nema nikakav komentar koji bi išao dalje od saopštenja matične kompanije u Japanu.\nPortparol policije u Singapuru potvrdio je da je podneta prijava i da se slučaj istražuje, ali je odbio da otkrije identitet trgovca.


Luter V (2018) - HBO Srbija\nLuter V LUTHER V.\nPsihološka kriminalistička drama u kojoj Idris Elba glumi Džona Lutera, izuzetno nadarenog detektiva za ubistva koji radi u Londonu i čiji briljantni um ne može uvek da mu pomogne da savlada opasnu i nasilnu prirodu svojih strasti.\nKada mračne senke Londona još jednom izrode novi košmar, glavni inspektor Luter (Idris Elba) ponovo mora da zakorači u dubine ljudske izopačenosti. Dok serija ubistava postaje sve gnusnija, Luter i nova detektivka, Ketrin Halidej, suočavaju se sa zamršenim tragovima i ćorsokacima koji su, izgleda, osmišljeni da štite nezamislivo zlo. Međutim, čak i kada Luter i Halidej uspeju da se približe prirodi istinskog zla, on je primoran da se suoči sa duhovima iz svoje prošlosti. Ponovo se izlažući velikoj opasnosti, on mora da odluči koga će da zaštiti... a koga da žrtvuje. Kakav god bio njegov sledeći potez, imaće zastrašujuće posledice na ljude oko njega – i zauvek će promeniti Džona Lutera.


Sportski spektakl za kraj letnje sezone na Kopaoniku | KOPAONIK\nBy BS 14 septembra, 2020 16:49\nUsled poboljšane epidemiološke situacije, a na radost mnogobrojnih učesnika trka “Tri strane Kopaonika” i “Trail race Kopaonik”, stekli su se uslovi za održavanje događaja u novom terminu i to za vikend od 18. do 20. septembra.\nNedelja 20. septembar biće u znaku biciklizma jer za 10 sati zakazan start našeg najvećeg biciklističkog maratona koji je zaslužan za popularizaciju biciklizma na Kopaoniku, koji već sedmu godinu zaredom predstavlja epicentar biciklističkog okupljanja u našoj zemlji.\nStaze maratona koji svoj naziv nose po stranama Kopaonika kojima učesnici prolaze, ove godine voziće se po izmenjenim trasama, a napravljene su i izmene koje će obezbediti da i apsloutni početnici maksimalno uživaju u vožnji u prirodi.\nStart i cilj trka i ove godine biće na otvorenom, ali prilagođene važećim preventivnim merama mera za bavljenje sportom i sportskim aktivnostima.\nUkoliko još uvek niste obezbedili svoje mesto na najuzbudljivijim sportskim događajima ovog leta pozivamo vas da se pridružite trkama “Tri strane Kopaonika” i “Trail race Kopaonik” i da se do 14. septembra prijavite na sajtu www.prijavazatrku.rs.


Vakcinom protiv jednog od najsmrtonosnijih kancera - Zdravlje - Dnevni list Danas\nPočetna » Život » Zdravlje » Vakcinom protiv jednog od najsmrtonosnijih kancera\nOmogućena besplatna imunizacija devojčica i dečaka protiv humanog papiloma virusa\nM. Radenković25.01.2022. 19:09\nPrvi put ove godine u celoj Srbiji će od 1. aprila biti omogućena besplatna vakcinacija devojčica i dečaka protiv humanog papilama virusa (HPV), koja je do sada bila preporučena i koju su roditelji uglavnom morali da plaćaju.\nVakcinacija pruža efikasnu zaštitu od dva najčešća tipa HPV-a, koji su odgovorni za značajan deo slučajeva raka grlića materice, koji je jedan od vodećih uzorka smrti među ženama obolelim od maligniteta u Srbiji i svetu. Na ovaj način takođe se mogu prevenirati i maligniteti polnih organa i ždrela kod oba pola.\nTokom 2020. godine u svetu je registrovano 600.000 slučajeva karcinoma grlića materica i 340.000 smrti zbog ove bolesti. Poslednji podaci za Srbiju su iz 2019, kada su registrovane 1.044 novoobolele žene, a 438 ih je umrlo od ove meligne bolesti. Srbija je unače u evropskom vrhu i kada se radi o obolevanju i o umiranju od raka grlića materice, koji može velikim delom biti preveniran vakcinacijom.\nPrethodnih godina besplatna HPV vakcina povremeno je bila dostupna u pojedinim lokalnim domovima zdravlja. Tako je na primer u Novom Sadu tokom 2021. bila osigurana besplatna vakcinacija 650 dece. U većini drugih mesta HPV vakcina morala je međutim da se kupuje i bila je nedostupna dobrom delu stanovništva.\nGovoreći o uvođenju besplatne HPV vakcine, direktorka Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje Sanja Radojević Škodrić kazala je da je najidealniji period za mlade da prime vakcinu između 12 i 14 godina, i to pre prvog seksualnog odnosa.\n– Ukoliko se vakcina primi pre prvog seksualnog odnosa, zaštita je 100 odsto, a Svetska zdravstvena organizacije prošle godine je izašla sa podatkom da će se ti tumori iskoreniti do 2030. ukoliko se u 90 odsto zemalja sveta obezbedi vakcina – rekla je Škodrić.\nOdlukom da učini HPV vakcinu besplatnom Srbija se pridružila cilju koji je postavila SZO da do 2030. godine vakcina protiv HPV-a biti dostupna na 90 odsto planete. Trenutno podaci pokazuju da je manje od 25 odsto zemalja sa niskim, odnosno 30 odsto onih sa srednje niskim dohotkom uvelo vakcinaciju, u poređenju sa 85 odsto zemalja sa visokim dohotkom koje jesu.\nU nekim zemljama, kao što je Australija, nakon decenije vakcinacija protiv HP virusa, karcinom grlića materice gotov nestao.\nVest o besplatnoj HPV vakcinaciji u Srbiji pozdravio i generalni direktor Svetske zdravstvene organizacije Tedros Adhanom Gebrejesus.\n– Hvala Srbiji što je donela ovu važnu odluku i ulaganje u prevenciju raka grlića materice kod devojčica. Vakcinacija protiv humanog papiloma virusa može da nas približi eliminaciji te bolesti, koja se može sprečiti – napisao je Tedros na Tviter nalogu.\nVakcinacija u Srbiji će se sprovoditi u uzrastu od devet do 19 godina. Institut za javno zdravlje Vojvodine navodi da su humani papiloma virusi (HPV) velika grupa virusa, sa preko 100 različitih tipova, od kojih bar 13 tipova mogu da izazovu rak (karcinom).\n– HPV virusi su nađeni u skoro 100 odsto karcinoma grlića materica, 90 odsto karcinoma anusa, 40 odsto karcinoma spoljnih polnih organa (vulva, vagina, penis) i tri odsto karcinoma usta – navodi Institut, ističući da je „vakcinacija protiv HPV važna jer se na ovaj način skoro sasvim sprečava nastanak karcinoma grlića materice kod devojčica, kao i kondiloma (šiljatih bradavica), karcinoma spoljnih polnih organa, anusa i ždrela, koji su izazvani HPV infekcijom, kod oba pola“.\nVeoma česta infekcija\nHPV infekcije su veoma česte i procenjuje se da 80 odsto seksualno aktivnih muškaraca i žena bude zaraženo tokom života. Većina novih infekcija dešava se među tinejdžerima i mladima, a zaraženi mogu prenositi virus iako nemaju simptome i iako su prošle godine od kada su se inficirali. Inače većina osoba zaraženih HPV i nema znake bolesti i sama se oslobađa virusa u periodu od nekoliko godina. Često se prvi od znakova da je žena inficirana HPV vide na Papanikolau testu.\nDečacidevojciceHPV vakcinahumani papiloma viruskancerBeograd


Tužilaštvo BiH: Optužnica protiv Maksimovića za ratne zločine\nTužilaštvo BiH podiglo je optužnicu protiv Dalibora Maksimovića zbog ratnog zločina protiv civilnog stanovništva na području Bratunca.\nMaksimovića, koji je državljanin Srbije, optužnica tereti da je 1992. godine, zajedno sa još nekoliko vojnika, u mestu Repovac ubio tri civila bošnjačke nacionalnosti, rođaka iz porodice Salkić, a u mestu Glogova, pucanjem iz vatrenog oružja ubio još jednog civila, te silovao ženu bošnjačke nacionalnosti.\nRadeći u istrazi u ovom predmetu, tužilac Posebnog odeljenja za ratne zločine ostvario je značajnu saradnju sa Tužilaštvom za ratne zločine Srbije, a po zahtevu Tužilaštva BiH, tokom istrage saslušan na području Srbije.\nS obzirom da je reč o državljaninu Srbije, Tužilaštvo BiH će u narednom periodu preduzeti aktivnosti da se predmet prosledi na procesuiranje pravosuđu Srbije.\nOvaj predmet je još jedna potvrda dobre saradnje tužilaštava dve zemalja u procesuiranju ratnih zločina, te poruka da se optuženi za ratne zločine više neće moći skrivati u zemljama regiona, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.


Pošiljaoca snimka traže i od međunarodnih partnera – Portal Ulcinj\nPošiljaoca snimka traže…\nPošiljaoca snimka traže i od međunarodnih partnera\nRukovodilac Osnovnog državnog tužilaštva (ODT) u Ulcinju Vladimir Savović kazao je da je poslata međunarodna zamolnica da se utvrdi čija je e-mail adresa sa koje je portalima poslat snimak koji prikazuje navodnu kupovinu glasova u najjužnijoj crnogorskoj opštini.\nSavović je za portal Pobjede kazao da je međunarodna zamolnica poslata nakon što su saslušani svi akteri spornog snimka.\n– Poslata je međunarodna zamolnica da se utvrdi čija je e-mail adresa sa koje je portalima poslat snimak o navodnoj kupovini glasova kako bi došli do osobe koja stoji iza toga. Očekujemo odgovor po zamolnici iz inostranstva – kazao je za naš portal Savović.\nPrethodno je ulcinjski ODT identifikovao Damira Asovića kao osobu koja je sačinila audio-snimak. On je pred tužiocem, na saslušanju 5. aprila, negirao da je snimak potekao od njega, ali nije sporio da je imao kontakte sa osobama koje se u njemu pojavljuju – nosiocem liste „Za novi početak“ Omerom Bajraktarijem, predsjednikom Demokratske partije Fatmirom Đekom i komunalnim inspektorom Amirom Mehmetijem.\nOduzeti su i telefoni Asovića i njegove porodice i poslati na vještačenje u Forenzički centar u Danilovgradu, a sve u cilju pronalaska originalnog snimka.\n– Telefoni se još vještače u Forenzičkom centru i čekamo te nalaze – rekao je za naš portal Savović.\nPredmet o slučaju navodne kupovine glasova formiran je 4. aprila, kada se pomenuti audio-snimak pojavio na društvenim mrežama i portalu Aktuelno.\nU ulcinjskoj policiji ranije su, po nalogu ODT-a, uzete izjave i od Bajraktarija, Đeke i Amira Mehmetija i Asovića.\nLider DP-a Fatmir Đeka kazao je ranije Pobjedi da je pred tužilaštvom ustvrdio da je sporni snimak montiran, kao i da nije u pitanju nikakva kupovina glasova.\n– U pitanju je klasična montaža, a ne nikakva kupovina glasova u susret izborima koji su ponovljeni na jednom biračkom mjestu – istakao je Đeka.\nAbazović: Klasična montaža\nPosljednji je u CB Ulcinj izjavu u svojstvu građanina dao lider GP URA i potpredsjednik Vlade u teničkom mandatu Dritan Abazović koji je kazao da je u pitanju klasična montaža i da je objavljivanje snimka pokušaj da se on i njegova partija diskredituju.\nNiti sam akter snimka, niti sam fizički bio na mjestu, gdje su ljudi imali konverzaciju, ako su je uopšte imali. Ja fizički nisam bio u Ulcinju što su svi ostali potvrdili. Samim tim je, nekako u vrlo prijatnoj atmosferi obavljen razgovor sa pripadnicima Uprave policije, ako bude trebalo da dam još neku izjavu u bilo kom svojstvu ja sam spreman da dam – kazao je Abazović.


Selimi: Borelu treba snažan izaslanik za pregovore BG i PR\nTanjug 14. avgusta 2019. 16:37\nBRISEL – Dok se španski ministar spoljnih poslova Žozep Borel sprema da postane sledeći visoki predstavnik za spoljnu i bezbednosnu politiku EU, Petrit Selimi, bivši ministar spoljnih poslova Kosova ukazuje na to da će on imati nekoliko nedostataka u odnosu na njegove prethodnike.\nPre svega, navodi Selimi, novi šef evropske diplomatije prvi put neće moći verodostojno da obeća nijednoj strani članstvo u Evropskoj uniji kao podsticaj.\nU komentaru za Evropski savet za spoljne poslove (ECFR), Selimi, koji je i stipendista nemačkog Maršal fonda, objašnjava da će, iako Španija podržava proširenje EU, Francuska i mnoge druge države članice EU blokirati bilo kakve značajnije pregovore o članstvu u narednim godinama.\n„Kosovo i Srbija će morati da sklope mir radi – mira“, piše Selimi za „Juropian vestern Balkans“.\nOn ističe da je Srbija sprovela kampanju kako bi ubedila treće zemlje da ne priznaju nezavisnost Kosova uz pomoć Rusije, dok je kao odgovor Kosovo uvelo stopostotne takse na uvoz srpske robe.\nSelimi kaze da je ovaj potez naterao Srbiju da obustavi dijalog sa Prištinom, a kao rezultat, čak se i Federika Mogerini pridružila „horu lidera“ koji su predviđali povratak u sukob.\nKako kaže, pošto je Španija jedna od zemalja EU koja nije priznala Kosovo, ostaje da se vidi kakva će biti Borelov pozicija u dijalogu Beograda i Prištine.\n„Borel će naslediti duboko podeljenu Kvintu. Francuska, Nemačka, Italija, Velika Britanija i Sjedinjene Države su učestvovale u balkanskim mirovnim naporima od izbijanja rata u bivšoj Jugoslaviji. Oni se slažu sa osnovnom pretpostavkom budućeg dogovora – Kosovo mora postati deo Ujedinjenih nacija, a Srbiji mora biti dozvoljeno da napreduje u EU integracijama“, napominje Selimi.\nOn primećuje da je Borelov stav po tom pitanju i dalje nejasan, jer je u nekim prilikama nagoveštavao da će Španija prihvatiti konačno rešenje izmedu Kosova i Srbije, „čak i ako to uključuje neki oblik razmene delova“, dok je u drugim rekao da se protivi razmeni teritorije.\nS druge strane, Selimi objašnjava da je kosovski predsednik Hašim Tači u pregovorima sa srpskim predsednikom Aleksandrom Vučićem nagovestio da će podržati proces razgraničenja kao deo sveobuhvatnog dogovora, dok se Ramuš Haradinaj, koji je nedavno podneo ostavku na mesto premijera, usprotivio tom potezu.\n„I u Prištini i u Beogradu postoje akteri koji razumeju da posle decenija otvorenog neprijateljstva i rata moraju da prekinu sukob ako žele da napreduju u naporima na izgradnji nacije. Države Zapadnog Balkana sada moraju shvatiti da, cak i ako su evrointegracije dalje nego ikad, (EU) blok nikada neće dovesti zemlje sa otvorenim bilateralnim pitanjima – ukljucujući nerešeno pitanje granica“, napominje Selimi.\nUveren je, međutim, da će se posle postizanja kompromisa između dve strane, oni naći u konačnom sporazumu.\n„Na kraju, Kosovo i Srbija moraju da se uključe u fokusiran, intenzivan proces koji uključuje EU i ima podršku Sjedinjenih Država, kao i prećutno odobravanje Rusije. Da bi se to olakšalo, Borel bi trebalo, kao što je Makron predložio, da doda dubinu svom timu za dijalog u Evropskoj službi za spoljne poslove imenovanjem snažnog specijalnog izaslanika kojeg podržava Kvinta, a koji će zadržati izbalansiran pristup pregovorima između Kosova i Srbije“, zaključuje Selimi.


Potpisan Sporazum o sanaciji Regionalnog centra za upravljanje otpadom Smiljevići | BHRT\nSporazum kojim se regulišu uslovi za provođenje zajedničke javne nabavke, u cilju rješavanja problema sanacije devastirane lokacije Regionalnog centra za upravljanje otpadom Smiljevići, potpisan je danas u Tužilaštvu Bosne i Hercegovine.\nKako je saopšteno, sporazum su potpisali glavna tužiteljka Tužilaštva BiH Gordana Tadić i ministar prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša Damir Filipović, u ime Vlade KS.\nFilipović je istakao važnost ove javne nabavke radi vraćanja u prvobitno stanje čeonog dijela deponije.\n“S obzirom da se već šest godina nakon otvaranja postupka nije pronašao način da se ovaj dio problema riješi, a mi smo to uspjeli riješiti na samo jednom sastanku, zaista moram iskazati zadovoljstvo ovim potpisivanjem sporazuma”, rekao je Filipović.\nOn je istakao kako smatra da je ovo jedan od gorućih problema koji trebaju što prije da budu riješeni.\nBračković o akciji “Opremimo djecu za školu”\nMeđunarodni dan mladih – iz BiH se masovno odlazi


Sremske Novine » Sačuvane Stara i Nova kolonija, babica Novka dobija ulicu\nNa predlog građana Vrdnika, ulica Milene Pavlović Barili ubuduće će nositi naziv ulica Babice Novke, uvodi se ulica Vrdničkih rudara, dok će ulica Josifa Hvoja promeniti naziv i zvaće se Pilotska\nU skladu sa zahtevima građana i građanskim inicijativama, u Vrdniku neće doći do izmene naziva ulica Stara i Nova Kolonija. Takođe, doći će do promena u vezi sa još nekoliko ulica, pa će ulica Milene Pavlović Barili ubuduće nositi naziv ulica Babice Novke, na predlog građana Vrdnika, uvodi se ulica Vrdničkih rudara, dok će ulica Josifa Hvoja promeniti naziv i zvaće se Pilotska.\nU iriškoj opštini moralo se na osnovu zahteva građana, koji su imali tu mogućnost izjašnjavanja, da se takoreći ponovi elaborat kao i rad lokalne komisije, kako bi se unele izmene u odnosu na one koje je prvobitno odredio Republički geodetski zavod. Tako su Vrdničani sačuvali nazive Nova i Stara kolonija, a novim nazivima pojedinih ulica odužili su se čuvenoj babici Novki koja je pomogla da na svet dođu mnogi značajni sugrađani i pilotima u penziji koji i danas žive u ovom naselju.\n- Nova kolonija će imati izmenjenu numeraciju, koje će imati ima krivudav pravac. Ono što je bio prvi, drugi, treći, četvrti, peti i šesti red, sada će biti jedna ulica koja će se zvati Nova kolonija, neće biti redova, brojevi će se kretati u obliku zmije od 1 do 250 i zadržaće se postojeći red kuća kao što je na terenu, obrazložila je na jednoj od sednica lokalnog parlamenta Olivera Filipović Protić, načelnica Opštinske uprave u Irigu.\nOna je i ranije naopmenula da će se Zanatski centar u Irigu zvati ulica Republike Srpske. Na poslednjoj sednici Skupštine opštine predočila je i poslednje izmene pomenutog elaborata, kojim se uvode dve izmene u Vrdniku, odnosno postavljanje novih naziva ulica Babice Novke i Pilotske, uvođenje nove ulice Vrdničkih rudara i brisanje iz registra zaseoka Somni red.\n- Došlo je do opravdanog revolta građana s obzirom na to da su Stara i Nova kolonija jedinstvene arhitektonske celine u kojima vekovima živi preko 20 nacija. Mi smo izašli stanovnicima u susret i zajednički smo pronašli rešenje da Nova i Stara kolonija zadrže svoj naziv i dodali smo nazive nekim novima ulicama. Takođe, svi Vrdničani dobro znaju ko je bila babica Novka i drago mi je da smo našli način da joj se odužimo, kao i vrdničkim pilotima ili rudarima. U Republičkom geodetskom zavodu su nam rekli da smo izabrali kreativan način da u skladu sa propisima rešimo pitanje naziva ulica. Nismo još dobili zvanične podatke, ali postoji mogućnost da u opštinama u kojima se ceo postupak završi na vreme, da građani neće snositi troškove tih promena, ni prilikom postavljanja novih naziva i brojeva, niti prilikom zamene dokumenata, rekao je zamenik predsednika Opštine Irig Miodrag Bebić.\nProjekat je počeo 2017 .godine, koji je pokreniula aktuelna premijekrкa Ana Brnabić, tada još ministarska u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave. Pilot projekat se prvobitno sprovodio u Loznici, a analizom stanja na terenu, u Srbiji je skoro svaka druga ulica bila bez naziva i broja, navodi se u Republičkom geodetskom zavodu. Građane koji imaju važeću ličnu kartu sa čipom, promena podataka neće koštati ništa, nego će biti dovoljno da sa tom ličnom kartom u lokalnoj policijskoj ispostavi obave promenu podataka. Zamenu važeće lične karte bez čipa ili trajnog ličnog dokumenta takođe će finansirati država, te će i ovi građani novu ličnu ispravu sa novim podacima dobiti u teritorijalnoj policijskoj stanici ili policijskoj upravi.\nKategorije Društvo Vrdnik


Priznavanje diploma iz Srbije nije ugroženo - FakeNews Tragač\nPriznavanje diploma iz Srbije nije ugroženo\nPortali Srpskog telegrafa i Aloa su krajem januara, a kolumnista Danas početkom marta, pisali o tome da srpske diplome neće biti priznavane van Srbije zbog skorašnjeg isključenja Srbije iz Evropske asocijacije za obezbeđivanje kvaliteta u visokom obrazovanju (European Association for Quality Assurance in Higher Education – ENQA).\nVesti Srpskog telegrafa i Aloa objavljene su 28. januara, dok još uvek nije bila zvanično saopštena vest da Nacionalno telo za akreditaciju i proveru kvaliteta u visokom obrazovanju Srbije (NAT) više nije član ENQA.\nI jedan i drugi portal nedvosmisleno svojim čitaocima sugerišu putem naslova da je za srpske diplome već odlučeno da neće vredeti. Srpski telegraf poručuje „Džabe ste učili, diplome iz Srbije nigde neće važiti! Nezabeležen skandal u srpskom obrazovanju“, a Alo „NEZABELEŽEN SKANDAL U PROSVETI Diplome iz Srbije nigde neće važiti“.\nMinistarstvo prosvete je demantovalo ove tvrdnje nedelju dana kasnije saopštenjem koje je preneo i Danas, tako da nije najjasnije zašto je u kolumni od 10. marta objavljeno da – kako autor Saša Živić kaže, pozivajući se prethodno na gorepomenute okolnosti – „diplome srpske mladeži neće važiti nigde drugde osim u ovoj nesrećnoj zemlji.“\nTragač je zamolio ENQA za dodatno pojašnjenje situacije i dobio odgovor da je izveštaj asocijacije važan i može imati indirektnog uticaja na druge bilateralne procese organizacija koje se bave obrazovanjem u Srbiji, ali da njihova asocijacija ni na jedan način direktno ne utiče na validnost i priznavanje srpskih diploma u inostranstvu.\nMeđunarnodno priznavanje diploma je regulisano Lisabonskom konvencijom iz 1997. godine koju je naša zemlja potpisala 2004.\nAlo Danas Srpski telegraf


Praxis protiv dnevnog lista Kurir - Savet za štampu\nPraxis protiv dnevnog lista Kurir\nNa osnovu članova 22. i 24. Statuta Saveta za štampu i članova 15. i 16. Poslovnika o radu Komisije za žalbe, Komisija za žalbe Saveta za štampu u sastavu: Vlado Mareš, Ivan Cvejić, Tamara Skrozza, Petar Jeremić, Stojan Marković, Zlatko Čobović, Vladimir Radomirović, Nevena Krivokapić i Dragan Đorđević, na sednici održanoj 24.9.2015. godine, nije uspela da usaglasi odluku o tome da li je „Kurir“ tekstom “SVE VIŠE IZBEGLICA: Migranti će uskoro islamizirati Srbiju“, objavljenim 2. avgusta 2015. godine, prekršio odredbe Kodeksa novinara Srbije. „Za“ odluku da je Kodeks nije prekršen glasalo je pet članova Komisije, dva su bila „protiv“, a dva „uzdržana“, zbog čega nije bilo potrebne dvotrećinske većine ni za jednu odluku.\nŽalbu Savetu za štampu podnela je NVO „Praxis“, ocenjujući da su spornim tekstom prekršene odredbe Kodeksa novinara koje se odnose na istinitost izveštavanja i novinarsku pažnju. Podnosilac žalbe je naveo da ni sam naslov ne odgovara sadržaju teksta jer sagovornik govori o islamizaciji Ervope, a ne Srbije, kao i da je tekst zasnovan na njegovim pretpostavkama, odnosno nagađanjima, koje su u naslovu prenete kao tvrdnja. U žalbi je navedeno i da je prekršena odredba Kodeksa koja propisuje obavezu novinara da, kad je to neophodno, konsultuje što više izvora, a da je u ovom slučaju ceo tekst zasnovan na izjavama samo jednog sagovornika. „Imajući u vidu društveno-politički kontekst u kojem su izbeglice napustile svoje domove i zemlje, potpuno je neprihvatljivo i irelevantno za razumevanje velkog talasa migracija, stavljanje u prvi plan njihove verske pripadnosti, a posebno govoriti o ’riziku od islamizacije’, koji ničim nije potkrepljen“, ističe se, između ostalog, u žalbi i dodaje da se ukazivanjem na vojnu sposobnost izbeglica islamske veroispovesti, „jasno nastoji napraviti veza sa militantnim pojedincima i organizacijama, pri čemu takvo poistovaćivanje nesumnjivo predstavlja akt diskriminacije.“\nU odgovoru na žalbu, Marija Kordić, zamenik glavnog i odgovornog urednika „Kurira“, navela je da žalbu „Praxisa“ nije ni trebalo prihvatiti, jer nemaju ovlašćenje da zastupaju prava migranata, a da kad je reč o samom tekstu treba imati u vidu širi kontekst. „Ako je neko korektno izveštavao o stanju nesrećnih migranata, onda je to svakako ’Kurir’. U konkretnom tekstu prenosimo samo stav čoveka koji misli drugačije od onoga što je proteklih dana ustanovljeno kao politički korektna misao“, ističe se u odgovoru. Marija Kordić naglašava i da su podaci koji su izneseni u ostatku teksta, o profilu prosečnog migranta, samo ponavljanje informacija koje su više puta objavljivane i u drugim medijima.“ Što se tiče zamerke Praxisa da je u tekstu navedeno da se među izbeglicama infiltrirani i militantni borci ISIS, Praxis, ako već tako pomno prati migrantsku krizu, morao bi da zna da je to podatak koji je nekoliko dana ranije izneo lično, pod imenom i prezimenom, generalni sekretar NATO“.\nVećina članova Komisije ocenila je da su spornim tekstom prekršene odredbe Kodeksa, jer se njime širi strah od navodne islamizacije Srbije, a da to ničim nije potkrepljeno, odnosno da se čitava priča zasniva na stavu jednog čoveka. Novinar niti je tražio drugo mišljenje, niti je proverio podatke koje sagovornik iznosi, a među kojima ima i potpuno netačnih.\nOstali članovi Komisije smatrali su da je reč samo o jednom u nizu tekstova o temi koja je svaki dan u medijima, te da u dnevnim novina nije uvek moguće imati više sagovornika o nečemu u čemu se svakodnevno piše. Takođe, deo članova Komsije ocenio je da je u ovom slučaju reč samo o tome da je sagovornik izneo mišljenje koje je drugačije od stavova koji su većinski prisutni u medijima i da se ne može tim jednim tekstom izazvati stah od izbeglica ili negativan odnos prema njima, niti je to bila namera autora.\nZbog svega iznetog, članovi Komisije ostali su podeljeni u oceni da li je tekstom prekršen Kodeks i nisu uspeli da usaglase odluku.


U Srbiji u poslednjih nekoliko decenija je sve jači revizionizam čiji je zadatak da da legitimitet novim političkim elitama, ocenio je istoričar Milivoj Bešlin na novosadskoj promociji knjige „Kazna i zločin“, koja se bavi ratnim zločinima snaga kolaboracije u Srbiji. Reč je o knjizi istoričara Milana Radanovića.\nOva knjiga na više od 600 strana predstavlja arhivski materijal u vezi sa počinjenim zločinima četničkih formacija Draže Mihailovića i oružanih snaga Nedićeve vlade.\nNa promociji knjige Milana Radanovića, istoričar Milivoj Bešlin ocenio je da u Srbiji snažan revizionizam je zapravo sredstvo u rukama političkih elita.\n“Svaki režim pokušava da u prošlosti pronađe legitimaciju za svoja uverenja. Svaka društveno-politička formacija pokušava da nađe legitimaciju za svoje stavove. Kako stati na put ovakvoj tendenicji? Jedino tako što ćemo zaroniti u arhive i uraditi temeljna istraživanja. Istorijski revizionisti su posle 2000. godine dobili pravo da pišu udžbenike i da u njih stavljaju direktne laži i propagandu”, smatra on.\nBešlin dodaje da revizionizam falsifikuje istorijske činjenice.\n“Ono što se dešava jestefalsifikovanje, zloupotreba istorije i rušenje elementarnih prinicipa istoriografskog zanata”, naglasio je on.\nSuštinski problem u revizionističkim porcesima jeste to što marginalne stvari predstavljaju kao ključne za ocenu nečijih dela, kaže istoričar Srđan Milošević.\n“Šta je to što je u čitavom istorijskom procesu ili delovanju nekih ličnosti ili pokreta, organizacija bitno, dakle ono što je suština njihovog delovanja? Ja sam siguran da je poznata činjenica da je Hitler bio vegetarijanac, dakle bio je osetljiv prema životinjama. Ali da li je to bitna karakteristika koja na bilo koji način menja njegov moralni profil ili način kako mi danas treba da percipiramo Hitlera?”, pita Milošević.\nAutor knjige Milan Radanović navodi da je u njoj navedeni dokazi o masovnim zločinima četnika i Nedićevih pristalica o kojima ranije nije bilo reči u istoriografiji.\nRadanović je rekao da je uspeo da pokupi informacije i o zločinima u leskovačkom okrugu gde su kolaborističke snage streljale simpatizere partizana ili ih predavale nemačkom Gestapou. On kaže da je ove zločine naređivao i Mihajlo Zotović, koji je 2009. godine rehabilitovan pred sudom u Prokuplju.\n„Upravo ta njegova rehabilitacija nam na najbolji mogući način govori o Zakonu o rehabilitaciji i o sudskoj praksi rehabilitovanja saradnika okupatora“, istakao je on.


U Lučanima zaražene 22 osobe - Ozonpress :: internet portal\nU Lučanima zaražene 22 osobe\nNa teritoriji Lučana do sada su korona virusom zaražene 22 osobe, a od tog broja troje se nalazi na bolničkom lečenju dok su ostali sa slabijom kliničkom slikom i bez posebnih zdravstvenih poteškoća kod kuća, rečeno je na sednici Štaba za vanredne situacije.\nKako se navodi, zahvaljujući pojačanoj disciplini građana, kontinuiranom i profesionalnom radu kovid ambulante lučanskog Doma zdravlja kao i stalnoj dezinfekciji koju vrši javno komunalno preduzeće, Zavod za javno zdravlje u Čačku, situacija je za sada najbolja u odnosu na susedne opštine i gradove, gde je registrovan mnogo veći broj zaraženih.\nU opštini Lučani su na snazi mere preventive i zaštite od COVID-19 koje podrazumevaju zabranu okupljanja građana, obavezno nošenje maski i obavezno rastojanje između građana najmanje dva metra.\nTakođe, redovno se vrši dezinfekcija javnih površina, preduzeća i ustanova.\nPovređeno dete prebačeno za Beograd\nObustava saobraćaja u Kneza Miloša\nGoca 20/07/2020 u 14:27 Odgovorite\nSamo neka vam je metuzalem zdrav.\nJaaaa 20/07/2020 u 16:11 Odgovorite\nKad se u Guči vršila dezinfekcija\nPetar Marković 20/07/2020 u 20:58 Odgovorite\nU selima se ne vrši dezinfekcija\nHrvoje 21/07/2020 u 09:19 Odgovorite\nZašto lažete narod,nije to sve tako kako pišete.