Za sve ljubitelje mode u Srbiju je stigla nova modna platforma Remiks, koja će okupiti i predstaviti etablirane, ali i nove i interesantne brendove. Na ovoj platformi nudi se kombinacija različitih stilova, brendova, medija i autora na polju mode, dizajna, muzike i ostalih sadržaja, a ono što ga čini posebnim jesu neka od najzvučnijih modnih imena koja će se po prvi put naći u prodaji i kod nas.\nMisija Remiksa je da pruži idealnu kombinaciju kvalitetnih i originalnih brendova, sa težnjom da postane glavna regionalna destinacija za otkrivanje, kupovinu i uživanje u onom najboljem što moda i dizajn imaju da ponude. Pored online platforme na Remiks.com uskoro se otvara i Remiks prostor u Beogradu, koji će posetioci moći da pogledaju i kupe kolekcije poznatih svetskih imena, od kultnih modnih kreatora do novih zvezda svetske scene.\n„Remiks.com je multibrend šoping koncept kompanije Platforma, nastao sa ciljem da neprestano eksperimentiše sa svojim sadržajima i trudi se da ponudi uvek nešto novo i nešto drugačije. Ono što Remiks prevashodno donosi kupcima u Srbiji je jedinstveno mesto sa premium korisničkim iskustvom na kom mogu da pronađu visokokvalitetne lifestyle komade garderobe, gadgete i aksesoare. To znači da vaše omiljene brendove više ne morate poručivati sa stranih sajtova niti zbog njih ići u inostranstvo jer ih po istoj ceni možete pronaći na našoj platformi i što je najbolje, brzo stižu na vaše kućne adrese“, rekao je Dejan Janković, marketing direktor kompanije Platforma.\nNa Remiksu se mogu pronaći kolekcije poznatih svetskih imena, od kultnih modnih kreatora do novih zvezda svetske scene, među kojima su brendovi: Chiara Ferragni, Karl Lagerfeld, Tory Burch, Ermanno Scervino, Dsquared2, Love Moschino, kao i lifestyle linije top sportskih brendova. U narednom periodu se očekuju i Self-Portrait, Furla, Michael Kors i Pinko, dok će od sezone jesen-zima listu brendova upotpuniti i brendovi kao što su Neil Barrett, Nanushka, Norma Kamali i mnogi drugi.\nPlatforma je sestrinska kompanija lidera u prodaji sportske obuće, odeće i opreme, čiji se poslovni model bazira na tri multibrend šoping koncepta, među kojima je i Remiks. Ova plaforma nudi korisnicima jedinstveno iskustvo, bilo da je u pitanju kupovina, informisanje o trendovima ili podrška. Kao budući lider u oblasti e-commerce poslovanja fokusirana je na konstantnu inovaciju kroz svoju ponudu i komunikaciju, ali i besprekorno korisničko iskustvo.\nDizajn, Trend, Remik, Unikatni brendovi, Etablirani brendovi, Moda, Mediji,


BalkanMagazin :: Bugarski tok kasni – Grci i zvanično u igri za gradnju gasovoda Istmed\npetak, 15. maj 2020 14:45\nDeo Turskog toka kroz Bugarsku neće biti završen do 1. juna, datuma koji je prvobitno najavio tamošnji operator gasnog transportnog sistema Bulgartransgas, već krajem ove godine. Istovremeno, grčki parlament je odobrio sporazum o izgradnji direktnog konkurenta Turskom toku - Istočno-mediteranskog gasovoda Istmed.\nIzgradnja bugarskog dela kopnenog nastavka Turskog toka od turske do srpske granice neće biti završena 1. juna, kao što je iz Sofije najavljivano. Bugarska ministarka spoljnih poslova Ekaterina Zaharieva kaže da će Bugarski tok, kako ovaj deo gasovodnog sistema zovu u Bugarskoj, biti završen do kraja 2020. godine.\nIz Bulgartransgasa, operatora gasnog transportnog Sistema u Bugarskoj, prema pisanju Biltena Nedelja NNKS, objašnjavaju da je to u skladu s sezonom zakupa kapaciteta za period januar-oktobar 2021. godine na srpsko-bugarskoj granici, koji je otvoren sredinom marta. Ruski gas iz Turskog toka 2, prema informacijama iz Bulgartransgasa, ka Srbiji neće početi da se transportuje kroz Bugarsku pre kraja 2020. godine.\nKapacitet Turskog toka 2 je, inače, 15,75 milijardi kubnih metara godišnje.\nTreba reći i to da je Bugarska sa saudijskim konzorcijumom Arkade potpisala ugovor po kome im je krajnji rok za završetak gasovoda od turske do srpske granice jun 2021. godine.\nKašnjenje Bugarskog toka uspedilo je zbog mera za ograničavanje širenja Covida-19. Bugarska vlada je i ranije nagoveštavala da su odlaganja verovatna zbog mera predostrožnosti, jer radnici, strani državljani angažovani na projektu su morali da prođu 14-dnevni karantinski period pre nego što počnu da rade. Projektant Arkade ili njegov podizvođač angažovali su najmanje 75 radnika iz Italije, 52 iz Grčke i više od 293 radnika izvan EU - verovatno i iz Rusije. I bugarski premijer Bojko Borisov i ministarka energetike Temenuška Petkova izjavljivali su da su zbog epidemije korona virusa imali problem nestašice radne snage, a što je uticalo na napredak projekta.\nOčekivano je, inače, da će deonica dužine 304 km od Provadija na severoistoku Bugarske do granice sa Srbijom biti završena do 31. maja 2020. godine, izjavio je izvršni direktor Bulgartransgaz Vladimir Malinov. Ali, samo 150 km ove deonice je zavareno do 16. aprila. Dodatnih 70 km cevi je postavljeno, ali nije zavareno, a od čitave trase preostaje da se iskopa 74 kilometra cevovoda. Cevi za ukupno 265 kilometara deonice su isporučene na mesto projekta, dok preostali kontigent čeka transfer iz lučkih objekata.\nIz Bulgartransgasa kažu da se sa kopanjem rovova dnevo napreduje oko jedan kilometar, što znači da bi ovi radovi mogli biti završeni pre sredine jula. Tempo napredovanja sa polaganjem cevi od oko 900 metara dnevno ukazuje na slične vremenske rokove za završetak ovog dela posla. Ali trenutna brzina zavarivanja pokazuje da je malo verovatno da će ceo projekat biti završen pre kraja godine.\nTo, zapravo, znači da je sve izvesnije da Srbija ne može računati na gas iz Turskog toka na početku ovogodišnje grejne sezone, kao što je ranije najavljivano. Naravno, sve zavisi od toga kojim tempom će napredovati radovi na gradnji gasovoda u Bugarskoj.\nGrci forsiraju konkurenciju ruskom gasu\nGrčki parlament je kasno sinoć odobrio i ratifikovao sporazum o izgradnji Istočno-mediteranskog gasovoda - Istmeda (East Mediterranean Pipeline - Eastmed), kojim kroz ovu zemlju do Italije treba da bude transportovan gas u Evropu iz novih podvodnih nalazišta u jugoistočnom Mediteranu.\nGrčka je već stranka međunarodnog sporazuma o gradnji Istmeda, prenio je TASS.\nOvaj sporazum su u Atini 2. januara ove godine potpisali Grčka, Izrael i Kipar. Projekat Istmed predviđa izgradnju gasovoda od 1.900 kilometara, s tim što je na velikom delu trase reč o cevima koje će biti položene u more. Trasa gasovoda ide od morskog depoa Levijatan, blizu izraelske obale, preko Kipra i Krita da stigne do Peloponeza pa dalje kopnom kroz Grčku do Igumenice, gde bi se “ulio” u grčko-italijanski gasovod Posejdon (IGI), koji kroz Jonsko more vodi do Otranta u Italiji. Kapacitet Istmeda je 10 milijardi kubnih metara gasa godišnje. Posejdon je pomorski deo projekta Južni gasni koridor, koji treba da poveže grčke i italijanske sisteme za transport gasa.\nTurska je protiv ovog sporazuma - službeno zbog „prava kiparskih Turaka“ na poljima u blizini Kipra, ali ovaj gasovod je i u direktnoj konkurenciji s ruskim projektom Turski tok, pa time i sa Turskom.\n"Sporazum nije usmeren ni na koga, ali je indirektan odgovor na provokacije Turske", rekao je grčki ministar energetike Kostis Hadzidakis u parlamentu, prenosi Sputnjik. Grčki komunisti napali su sporazum, videći iza njega “dugu ruku Sjedinjenih Država" - da smanje energetsku zavisnost od Rusije. Hadzidakis je potvrdio da SAD podržavaju projekat, ali je insistirao da taj gasovod bude od istorijskog značaja za Grčku, jer jača međunarodnu političku poziciju i stratešku saradnju sa Kiprom i Izraelom, istovremeno stvarajući radna mesta i povećavajući konkurentnost domaćeg tržišta gasa. Predviđa se međuvladin sastanak između Grčke, Kipra i Izraela, uz prisustvo američkog predstavnika.


Apartmani Beograd - Centar - Klik Apartmani\nCentar Beograda je nezaobilazan deo turističke ture po glavnom gradu Srbije. Prošetajte od Trga Republike na kojem je popularno mesto sastajanja (spomenik knezu Mihailu), preko glavne ulice u centru – Knez Mihailove, sve do parka Kalemegdana i Beogradske tvrđave do kojih ova ulica vodi. Skadarlija je puna restorana, kafića i prodavnica, smeštenih u prelepim zgradama sagrađenim u neoklasičnom stilu, pa centar Beograda nikoga ne ostavlja ravnodušnim. Neki od najlepših apartmana iz naše ponude su smešteni upravo u ovom delu Beograda.\nApartmani u Beogradu su pozicionirani u različitim delovima grada, ali za osobe koje dolaze kako bi se upoznale sa samom srži grada, apartmani u centru Beograda pružaju najviše slobode. Posetioci mogu da budu bezbrižni, jer znaju da su glavne znamenitosti, spomenici, i čuvena Skadarlija na par minuta šetnje. Ako Vas noćni život u Beogradu potpuno omađija i zanese, biće Vam mnogo jednostavnije da dođete u sigurnost svog apartmana u centru za razliku od ostalih delova grada. Jedna od dobrih lokacija je i Savski venac, jer vam je tamo sve na dohvat ruke, a možete da pronađete i mir.\nApartmani u Beogradu centar grada čine još boljim mestom, zato što sve osobe koji dolaze u prestonicu mogu da smeštaj potraže u samom centru svih gradskih dešavanja. Prošetajte ulicama i osetite duh najstarijeg dela grada, popijte kafu u nekom od fantastičnih kafića u centru Beograda i pustite misli da odlutaju. Novi ljudi i novi kontakti će dodatno ispuniti Vaš život, na Vama je samo da se prepustite.\nU Beogradu možete naći različite opcije smeštaja, ali u zavisnosti od vaših potreba i želja, zavisiće da li će to biti samo soba ili apartman sa nekoliko soba. Ako želite najveću dozu privatnosti i slobode, apartmani u Beogradu bi trebalo da vam budu prvi izbor. U prethodnim godinama, centar je postao bogatiji za nekoliko hotela, ali apartmani Beograd centar povoljno izdvajaju u cenovnom smislu. Još ako dolazite sa većom grupom ljudi, apartmani su definitivno najisplativija opcija.\nPogledajte koji sve apartmani krase Beograd i centar grada. Ovi moderno opremljeni apartmani će Vam znatno ulepšati i olakšati boravak u prestonici. Bilo da dolazite poslom, pa vas zanima usluga stan na dan Beograd centar ili apartmani za duži period, Klik Apartmani će Vam pomoći da pronađete idealan apartman.


Putin odobrio kontingent žita za Avganistan - 14.06.2022, Sputnik Srbija\nPutin odobrio kontingent žita za Avganistan\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je odobrio da se Avganistanu, ako bude potrebno, uputi određena količina žita, rekao je specijalni predstavnik ruskog... 14.06.2022, Sputnik Srbija\nOn je dodao da je ekonomska situacija u Avganistanu ozbiljna, a da se može tokom leta dodatno pogoršati jer su izgledi za dobar prinos, zbog zime bez snega, loši.Prema njegovim rečima, priprema se poseta avganistanskog ministra trgovine Moskvi a glavna tema biće upravo isporuke žita, ali naftni derivati.O priznavanju talibanske vladeRuski diplomata je rekao i da postoji mogućnost da Rusija prizna vladu talibana (pokret je pod sankcijama UN zbog terorističkih aktivnosti) ali to pre svega zavisi koliko će vlast biti inkluzivna na etničkom i političkom nivou.Pod inkluzivnom vlašću, precizirao je on, podrazumeva se ona u čiji sastav bi ušli predstavnici nacionalnih manjina – Uzbeka, Hazarejaca i drugih.Za talibane je to trenutno „psihološka granica“ koju treba da pređu.\nrusija – ekonomija, rusija, ekonomija, avganistan, žito\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je odobrio da se Avganistanu, ako bude potrebno, uputi određena količina žita, rekao je specijalni predstavnik ruskog predsednika Zamir Kabulov.\n„Međuvladina komisija je po okončanju rada u Avganistanu podnela izveštaj predsedniku. I on je načelno odobrio da se u slučaju potrebe Avganistanu uputi određena količina žita, imajući u vidu očekivane dobre prinose u Rusiji. Obim pomoći odrediće ruska vlada u zavisnosti od konkretne situacije“, rekao je Kabulov za Prvi kanal ruske televizije.\nOn je dodao da je ekonomska situacija u Avganistanu ozbiljna, a da se može tokom leta dodatno pogoršati jer su izgledi za dobar prinos, zbog zime bez snega, loši.\nPrema njegovim rečima, priprema se poseta avganistanskog ministra trgovine Moskvi a glavna tema biće upravo isporuke žita, ali naftni derivati.\nO priznavanju talibanske vlade\nRuski diplomata je rekao i da postoji mogućnost da Rusija prizna vladu talibana (pokret je pod sankcijama UN zbog terorističkih aktivnosti) ali to pre svega zavisi koliko će vlast biti inkluzivna na etničkom i političkom nivou.\n„Nećemo se osvrtati na SAD po tom pitanju“, dodao je Kabulov.\nPod inkluzivnom vlašću, precizirao je on, podrazumeva se ona u čiji sastav bi ušli predstavnici nacionalnih manjina – Uzbeka, Hazarejaca i drugih.\nZa talibane je to trenutno „psihološka granica“ koju treba da pređu.


Kisić Tepavčević: Rizik zaražavanja u Srbiji među najnižim u Evropi |\nMomčilo Pantelić: Argentinski scenario\nRetko koja nacija ume da iznenadi i sebe i druge kao Argentinci.\nDimitrije Boarov: Dug put do čipova\nČini se da se od posete šeika Muhameda bin Zajeda al Nahjana iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, prošle sedmice, previše očekivalo u Beogradu, pa su se već pojavili i kiseli komentari da je tokom zvaničnih razgovora nabacano mnogo „mogućih investicija“, ali da ništa konkretno još nije utanačeno – osim nekih finansijskih kredita.\nMijat Lakićević: Baj, baj 250 miliona evrića\nPre bih kupio „džon dir“ nego „mercedes“. Otprilike tim rečima je nedavno svoju životnu filozofiju opisao jedan uspešan domaći poljoprivrednik.\nHomoseksualci u delegaciji SAD na svečanom otvaranju ZOI\nPredsednik SAD Barak Obama poslao je jasnu poruku organizatorima Zimskih olimpijskih igara u Sočiju pošto će u američkoj delegaciji na svečanosti otvaranja i zatvaranja biti i bivši sportisti, koji su se javno deklarisali kao homoseksualci.\nVladimir Gligorov: Južni tok i Ukrajina\nProblemi koje Evropska komisija ima sa Gaspromom i drugima koji ulažu u Južni tok su isključivo komercijalne prirode. Pod komercijalnim mislim na trgovačke interese na strani investitora i trgovačke politike na strani regulatora, dakle Komisije. Nikakvi geostrateški ciljevi, šta god da je to, ne igraju nikakvu ulogu.\nMomčilo Pantelić: Slavni izuzetak\nOdavno nije bilo tako mnogo životnosti povodom jedne smrti, kao sada, u odavanju počasti Nelsonu Mandeli (95).\nDimitrije Boarov: Odronjavanje budžeta\nVeć i sam start skupštinske rasprave o budžetu za 2014. godinu i o pratećim propisima koji treba da omoguće njegovu realizaciju pokazao je prilično zabrinjavajuću spremnost vladajuće koalicije da sama radi na „odronjavanju budžeta“ još u fazi njegovog usvajanja.\nAleksandar Vučić je dobio izazivača za mesto predsednika Srpske napredne stranke, mada nismo sigurni da smo saznali i ko je pravi protivnik.\nPrva ... ◄ Nazad 178 179 180181 182 183 184Napred ► ... Poslednja\n09:50hDimitrije Boarov: Privreda u raljama politike - i obrnuto\n15:57hKisić Tepavčević: Rizik zaražavanja u Srbiji među najnižim u Evropi\n15:46hJoš jedna žrtva koronavirusa u Srbiji, 75 novozaraženih\n10:40h ► 15:32hMoD potvrdilo pogibiju dva pilota u padu aviona kod Loznice, formirana komisija za istragu\n15:02hKRIK: Sumnjive transakcije u srpskoj industriji oružja\n10:03h ► 15:00hVučić se sastao sa Erdoganom u Istanbulu\n14:38hUhapšen predsednik Organizacije veterana OVK Hisni Gucati\n14:36hEU: Zasad bez pregovora o ZSO, ali to ostaje obaveza koju je preuzela i Priština\n14:03hUdruženje banaka: Ističe drugi moratorijum, klijenti biraju dalji način otplate kredita\n13:58hNastavlja se istraživanje arheološkog lokaliteta kod Paraćina\n13:53hMali: Veće zarade trasiraju put ka većem vrednovanju ljudskog rada u Srbiji


Korak ka Sirizi u Srbiji: izveštaj sa Susreta – Marks21\nKorak ka Sirizi u Srbiji: izveštaj sa Susreta[5 min. čitanja]\nMarks21 10/10/2012, 15:44\nKonferenciju smo otvorili 25. uveče, postavkom Vladimira Miladinovića „Zlatno doba”. Pozlaćeni radnički kombinezon, lopata i čizme u vitrini; crteži starih plakata iz vremena SFRJ sa licima radnica i radnika na pozlaćenoj pozadini, tako da bez greške asociraju na pravoslavne ikone, sve vreme trajanja konferencije podsećali su na pogubnost padanja u nostalgiju za „boljim vremenima”, kada su navodno tekli med i mleko, za nostalgijom koja ne samo da iskrivljuje stvarnu istoriju SFRJ, već nas danas razoružava i ostavlja na milost i nemilost kapitalu.\nSvaki dan otpočinjao je živim trosatnim teorijskim raspravama. Kolektiv Gerusija iz Novog Sada organizovao je čitalačku sekciju „Tržište – rad – klasa”, tokom koje su čitani i diskutovani tekstovi koji kritički pokrivaju ova polja. Iako je isprva delovalo da će oni koji se tek upućuju u teoriju marksizma ove diskusije teško moći da isprate, iz dana u dan se povećavao broj učesnika/ca, tako da je poslednjeg dana konferencije za stolom (i oko njega) sedelo više od 30 ljudi. Nažalost, tri dana su bila tek dovoljna da se ovako okupljena grupa upozna i uhoda, tako da su neka pitanja morala biti odložena za dane koji su pred nama (neka od njih biće svakako raspravljana tokom Gerusijinih Uvoda u radikalne teorije; više informacija na: http://gerusija.comuv.com).\nNakon Gerusije, prvog dana su na temu „Nacionalna država, deficit demokratije, eurointegracije” sa Stipom Ćurkovićem (Centar za radničke studije, Zagreb) razgovarali Darko Vesić i Miloš Baković Jadžić (Centar za politike emancipacije, Beograd). Nakon ove diskusije nastavio se razgovor na temu „Kriza EU i dužnička kriza na Balkanu”, sa Simonidom Argyrakou (SYRIZA), Ankicom Čakardić (Centar za ženske studije, Zagreb) i Vukom Vukovićem (Marks21).\nSimonida je diskusiju otvorila izlaganjem o otporu merama štednje u Grčkoj, načinu organizovanja pokreta i uloge koju Siriza ima u njemu. Potom je Ankica pokrenula pitanja veze feminizma i otpora merama štednje i potrebe za autentičnim ženskim zahtevima kao zaloga za uspeh pokreta. Nakon toga, Vuk je govorio o uzrocima i posledicama krize na Balkanu, mogućim vidovima organizovanja protiv politike zaduživanja u Srbiji i borbi za drugačiji Balkan. Razgovor je pokrenuo pitanja značaja modela Sirize za pokret i mogućnosti povezivanja levice u Grčkoj. Razgovaralo se o važnosti antifašističke borbe danas i načinu na koji se levica suprotstavlja fašistima u Grčkoj.\nUspeh prvog dana Susreta i profil govornika/ca drugog dana su privukli oko 150 ljudi. Debata između istoričarke Olivere Milosavljević i sociologa Jove Bakića, na temu „Politika u bivšoj Jugoslaviji 1992-2012″ bila je svakako događaj dana, tokom kog su njihove studentkinje i studenti sa Filozofskog fakulteta iskoristili priliku da se u drugarskoj atmosferi uhvate u koštac sa svojim nastavnicima po pitanju evrointegracija, tumačenja nacionalizma na Balkanu, regionalne saradnje itd. Dan je završen predavanjem Ive Marčetić iz Pulske grupe, na temu „Prostorne politike otpora”.\nTrećeg dana je Marko Kostanić (Centar za radničke studije) održao veoma posećeno predavanje „Kulturna proizvodnja – političke implikacije, kontradikcije potencijali”.\nVeliko finale konferencije bio je okrugli sto na temu „Da li je moguća SYRIZA u Srbiji?” Uvodna izlaganja dali su Branislav Markuš (UG Ravnopravnost), Živorad Mrkić (USS Sloga), Gordana Stojaković (S.T.R.I.K.E.), Tomislav Živanović (Granski sindikat prosvetnih radnika Srbije „Nezavisnost”), Simonida Argyrakou, Stipe Ćurković, Primož Krašovec (Delavsko-punkerska Univerza) i Matija Medenica (Marks21). Generalni zaključak izlaganja bio je da uprkos razlici u kontekstima borbi koje se poslednjih decenija vode u Grčkoj i Srbiji, Siriza predstavlja model levog jedinstva kom je potrebno težiti, ali da se ne smemo zavaravati da je nešto poput Sirize moguće stvoriti preko noći. Govorilo se o izazovima organizovanja i različitim situacijama i problemima sa kojima se levica u regionu suočava. Simonida je istakla važnost učešća takve koalicije u različitim društvenim borbama kao i o pronalaženju minimalnog nivoa slaganja, koji je u slučaju Sirize bio presek borbe protiv neoliberalnog kapitalizma, rata, seksizma i rasizma. Matija je predložio da na putu izgradnje jedinstva uspostavimo redovne kanale komunikacije među našim grupama, organizacijama i sindikatima, kako bismo se uspešnije odbranili od državne represije, tako što bismo za početak oformili zajedničku internet platformu. Diskusija je trajala duže od dva sata, sa pitanjima i intervencijama iz publike, koja je uprkos većem broju stolica nego dan ranije svejedno morala delom da stoji sa strane ili sedi na podu.\nOvo je prva konferencija ovog tipa u post-petooktobarskoj Srbiji i kao takva je samo korak na putu izgradnje, kako regionalnih veza, tako i pokreta protiv mera štednje, politike zaduživanja i urušavanja demokratije u Srbiji. Ujedno je verovatno i prvo mesto na kom su akteri/ke iz različitih pokreta razgovarali o mogućnosti formiranja nove leve partije, poput Sirize u Srbiji. Nastavljamo da, u saradnji s drugaricama i drugovima iz zemlje i regiona, radimo na izgradnji levice u Srbiji i povezivanju širom Balkana.\nSusreti su za nas veliki uspeh, ali i tek početak ozbiljnog rada na izgradnji leve alternative. Mnogima od nas ovo je bio prvi put da se nađemo u prostoru punom drugih levičara/ki, u srcu diskusija o tome šta, zašto i kako treba da radimo da bismo levicu izvadili iz izolacije i priključili se borbi naroda u Grčkoj. Takav osećaj svima nam daje snagu da istrajemo i idemo dalje.\nBalkanEkonomska krizaEUImperijalizamIzveštajiNacionalno pitanjeRadnička borbaSindikatiStudentska borbaŽensko oslobođenje\nPrethodni članak Desetine hiljada demonstranata u Atini protiv Angele Merkel\nNaredni članak Manolis Glezos o dodeli Nobelove nagrade za mir Evropskoj uniji


2015 април | Унија синдиката просветних радника Војводине УСПРВ\n30. april 2015. Obrazovanje Nema komentara\nOKONČAN ŠTRAJK U PROSVETI, ALI NE I SINDIKALNA BORBA\nNASTAVA NORMALIZOVANA, OD SEPTEMBRA RACIONALIZACIJA\nNakon petomesečnog štrajka prosvetnih radnika, tokom koga su časovi bili skraćeni sa 45 na 30 minuta, Unija sindikata prosvetnih radnika Srbije i Sindikat radnika u prosveti Srbije potpisali su u petak s Ministarstvom prosvete sporazum, kojim je okončan ovaj, po dužini trajanja, istorijski štrajk. Sporazum je potpisan uz posredovanje Republičke agencije za mirno rešavanje radnih sporova, pa, iako zahtevi prosvetnih radnika nisu ispunjeni u potpunosti, iz Ministarstva prosvete su dobijena usmena obećanja o ispunjenju preostalih zahteva.Nismo đake zapostavljaliIstičući da nisu zadovoljni konačnim ishodom, Zvonimir Jović, predsednik Sindikata prosvetnih radnika Banata, rekao je da će sindikalci nastaviti svoju sindikalnu borbu oko ostvarivanja prava prosvetnih radnika.\n29. april 2015. Obrazovanje Nema komentara\nPosle duge i uspešne saradnje sa medijima i nebrojanih izjava kojima smo obaveštavali javnost o svim koracima tokom petomesečnog štrajka, na kratko smo se povukli iz sredstava javnog informisanja. To nije znak zavere ili poraza, već odgovornosti da se, posle prekida protesta, održi organizacija.\nOdlukom Glavnog odbora da treba prekinuti štrajk, pratiti racionalizaciju zaposlenih i učestvovati u radnoj grupi o platnim razredima, okončala se jedna bitka, ali se borba nastavlja. Na tom Glavnom odboru predsednik, potpredsednik i članovi predsedništva, podneli su ostavke, kao čin lične odgovornosti zbog neispunjavanja prvog štrajkačkog zahteva, izuzimanja zaposlenih u obrazovanju od smanjenja zarada od 10 procenata.\nU trenutku kada se u šesnaestoj godini postojanja, ovaj sindikat priprema za izbor svoj šestog glavnog čoveka, koji će doći iz redova nastavnika, članova Unije, ističemo da rukovodstvo u tehničkom mandatu priprema Skupštinu, zakazanu za 20. jun u Bačkoj Palanci.\n29. april 2015. Obrazovanje 1 komentar\nSAZNAJEMO: Iz Vlade odlaze Verbić i Snežana Bogosavljević\nRekonstrukcija Vlade Srbije je definitivna stvar, iako još uvek nije određen datum kada će imena onih koji odlaze iz zdanja u Nemanjinoj biti obnarodovana. Po saznanjima „Dnevnika“, premijer Aleksandar Vučić ocenio je rad svih ministara i kako sada stvari stoje, ostaće pri obećanju da će rekonstrukcija biti „kratka i okončana za jedan dan“. Po rečima dobro obaveštenog izvora, na premijerovom spisku su dva imena – ministra prosvete Srđana Verbića i ministarke poljoprivrede Snežane Bogosavljević Bošković.\n28. april 2015. Obrazovanje Nema komentara\nSindikate prosvetara (ne) vode penzioneri?\nDa li je na delu pokušaj da se ospori legitimitet štrajka prosvetnih radnika?\nZavršetkom petomesečnog štrajka prosvetnih radnika otvorena je polemika u javnosti o tome da pojedine sindikate obrazovanja vode penzioneri. Istu temu je baš u jeku protesta otvorio Zdravko Kovač, generalni sekretar Sindikata radnika u prosveti Srbije (SRPS). „Prozvani“ sindikalni lideri to demantuju, napominjući da je cilj tih dezinformacija da se ospori legitimitet štrajka i načina na koji je vođen.\nPravilnik o ceni usluga- srednja škola\nPravilnik o ceni usluga- osnovna škola\nMesečna poseta: 18542\nGodišnja poseta: 211725


Milovančev je u saopštenju upitao kako je moguće da Pajtić "uporno izbegava" da odgovori na pitanje zašto će bolnica "Kamenica dva" koštati 12 miliona evra više nego što je predvidjeno na početku gradnje i zašto završetak bolnice kasni četiri godine, "dok ljudi umiru bez medicinske pomoći".\n"To je previše tuđe nesreće i tuđeg novca da Pajtić ćuti i pravi se Toša. Pred javnošću on uporno krije dokumente iz kojih se može videti ko je odgovoran za aferu 'Kamenica dva'. Pajtić zato mora da podnese ostavku na sve položaje u pokrajini", ocenio je Milovančev.\nPokrajinska sekretarka za zdravstvo Vesna Kopitović izjavila je prošlog utorka da će novi medicinski kompleks "Kamenica dva" koštati ukupno 28 miliona evra.\n- Deset miliona evra odvojeno je da Fond za kapitalna ulaganja Vojvodine, kao finansijer, gradi ovu zgradu, i 18 miliona košta neophoda medicinska oprema za sva tri Instituta - kazala je Vesna Kopitović prilikom obilaska gradilišta.\nPrema njenim rečima, koristi od projekta "Kamenica dva" imaće sva tri zdravstvena instituta u Sremskoj Kamenici: Institut za plućne bolesti Vojvodine, Institut za onkologiju Vojvodine i Institut za kardiovaskularne bolesti Vojvodine.\nOna je podsetila da je inicijativu za izgradnju "Kamenice dva" pokrenuo upravo Aleksandar Milovančev dok je bio na čelu Instituta za plućne bolesti Vojvodine.\nVesna Kopitović je dodala da je Institut za plućne bolesti 2006. godine podneo pokrajinskom sekretarijatu za zdravstvo elaborat koji se odnosio isključivo na gradnju objekta za potrebe Instituta za plućne bolesti, zajedno sa Institutom za onkologiju, u vrednosti od 22 miliona evra.\nPrema njenim rečima, "Kamenicu dva" će koristiti i Institut za kardiovaskularne bolesti, zbog čega će on više koštati. Vlada Vojvodine i Bojan Pajtić najavili su da će protiv Milovančeva podneti krivičnu prijavu zbog lažnih optužbi i uznemiravanja javnosti i dodali da se sa izgradnjom objekta kasni zbog toga što su republičke vlasti u više navrata oštetile pokrajinski budžet.\nVršilac dužnosti direktora Fonda za kapitalna ulaganja Vojvodine Nebojša Malenković rekao je prošle sedmice da će "Kamenica dva" biti završena do aprila 2014. godine.\nOn je naveo da se Vlada Vojvodine preko emitovanja hartija od vrednosti zadužila u iznosu od 18 miliona evra, kako bi kupila potrebnu opremu za "Kamenicu dva".


M. D. 23. januara 2018. 10:33\nU tekstu objavljenom na sajtu američkog časopisa u rubrici posvećenoj ličnim stavovima i pogledima, Dzozef navodi da su na Olivera Ivanovića, kojeg naziva dugogodišnjim liderom srpske zajednice na Kosovu, atentat izvršile „najverovatnije moćni kriminalni elementi“, koji, kaže, bujaju „na severu, gde vlada bezakonje“.\n„I ta iluzija o Kosovu dovela je do ubistva Ivanovića“, kaže Džozef, i, nakon podsećanja na genezu kosovskog problema počev od 1999. godine, navodi da Beograd insistira na zajednici srpskih opština, dok Albanci strahuju da je to samo način da se sever Kosova odvoji.\n„Albanske stranke, odbijajući da razmotre to da su Albanci mogli da počine zločine nad Srbima, nastavljaju da se suprotstavljaju novoustanovljenom specijalnom sudu za ratne zločine. Uz to, najbrojnija stranka u kosovskom parlamentu Samoopredeljenje glasno zastupa uniju s Albanijom“, navodi Džozef.\n„Ubistvo Ivanovića je prilika da se konačno razbije ta zavodljiva, ali opasna iluzija o odvajanju teritorije“, ocenjuje Džozef.\n„Niti će to moći Evropska unija, kojoj Albanci ne veruju, a Srbi je ne cene“, ocenjuje vašingtonski profesor i tvrdi da „samo SAD imaju moć da okupe Brisel, Beograd i Prištinu oko sporazuma koji omogućava da Kosovo uđe u Ujedinjene nacije i druge međunarodne organizacije, a da se istovremeno dozvoli Srbiji da napreduje ka ulasku u EU“.\nVašington ne može više da priušti sebi da kosovsko pitanje daje Evropljanima kao „podugovaračima“, imajući u vidu „rusku pretnju“.


Novčana pomoć | Novosti.rs\nDODIK SAOPŠTIO SJAJNE VESTI: Mladima, borcima i penzionerima po 100 maraka!\nSRPSKI član Predsedništva BiH Milorad Dodik najavio je jednokratnu pomoć od 100 KM borcima, mladima od 18 do 30 godina i penzionerima.\n13. 05. 2022. u 15:26\nMINISTAR MALI O POMOĆI ZA VASPITAČE: Na sutrašnjoj sednici Vlade preporuka lokalnim samoupravama\nMINISTAR finansija Siniša Mali gostuje u Jutarnjem dnevniku RTS-a, gde je, između ostalog, govorio o novčanoj pomoći zaposlenima u predškolskim ustanovama.\nREČI KOJE SU DIRNULE GLEDAOCE: Stefanu potrebna pomoć da bi u subotu otišao na lečenje, on hrabro poručio - Ja sam dobro... (VIDEO)\nSTEFAN Avakumović ima 24 godine i u ovom trenutku on se bori za život.\n17. 04. 2022. u 10:34\nMINISTAR finansija Siniša Mali, objavio je na svom instagram profilu objavu, ispod koje se nalazi objašnjenje za građane koji od Vlade Republike Srbije dobijaju jednokratnu novčanu pomoć, u cilju kontinuirane podrške usled pandemije korona virusa.\nPREDSEDNICA Vlade Republike Srbije Ana Brnabić izjavila je večeras da novčana stimulacija za mlade u iznosu od stotinu evra nema nikakve veze sa predstojećim izborima u aprilu naredne godine.\nBESPOVRATNA POMOĆ: Na konkursu za ekonomsko osnaživanje 12 žena iz Zrenjanina dobilo novac\nSNEŽANA Bubnjević iz Zrenjanina jedna je od 12 žena sa područja grada, koje su na konkursu ispunile uslove i dobile bespovratna sredstva za ekonomsko osnaživanje.\n29. 12. 2021. u 20:55\nULAGANJA U PRIVREDU: Podsticaji za 12 malih i srednjih preduzeća u Modriči - zapošljavaju 30 novih radnika (FOTO)\nU MODRIČI je potpisano 12 ugovora sa malim i srednjim preduzećima o finansijskim posticajima zbog ublažavanja ekonomskih posledica izazvanih pandemijom virusa korona.\n17. 12. 2021. u 19:21\nPODSETNIK ZA IZBEGLE I RASELJENE: U Paraćinu se za tri dana završava javni poziv za dodelu novčane pomoći\nMATERIJALNO ugrožene izbeglice i porodice interno raseljene sa Kosova i Metohije imaju vremena još tri dana da podnesu zahtev, sa dokumentacijom, na javni poziv za dodelu novčane pomoći koju je raspisala nadležna opštinska komisija u Paraćinu.\n13. 12. 2021. u 17:21\nMINISTAR finansija Siniša Mali najavio je da se danas građani prijavljuju za 20 evra dodatne novčane podrške države na portalu Uprave za trezor, na adresi idp.trezor.gov.rs, i naglasio da za tu pomoć ne treba da se prijavljuju svi građani.\nOLAKŠANA BORBA S NAJTEŽOM BOLEŠĆU: Dnevna bolnica za hemioterapiju u Kruševcu dobila još jednu vrednu donaciju\nPANDEMIJA svima teško pada, a onkološkim pacijentima je posebno teško, pa oko 15 miliona dinara donacija koje su - posredstvom fondacije "Ana i Vlade Divac" - stigle u kruševačku Dnevnu bolnicu za hemioterapiju, u kojoj svakodnevno biva tridesetak pacijenata, predstavlja i više od novčane pomoći.\n02. 11. 2021. u 07:26\nVUČIĆ OBJAVIO SNIMAK SA SNAŽNOM PORUKOM: Nastavićemo da se borimo i vredno radimo, za naš narod, za našu Srbiju! (VIDEO)\nALEKSANDAR Vučić, predsednik Srbije, poslao je danas poruku građanima Srbije koja se tiče novčane pomoći Vlade Republike Srbije.\n31. 10. 2021. u 17:44\nNAJAVLJUJUĆI povećanje plata i penzija, kao i dodatnu isplatu penzionerima u febraru sledeće godine, predsednik Srbije Aleksandar Vučić podsetio je da od ponedeljka kreće nova isplata.


Srbija uoči novog zakona o radu\nPredlog novog zakona o radu trebalo bi da bude gotov do kraja godine, kažu naldežni. Dok poslodavci sa nestrpljenjem iščekuju ta rešenja, sindikati zbog njih strahuju.\nRadno pravo po meri zaposlenih, poslodavaca, ali i stranih investitora je ono što bi trebalo da pomiri - novi zakon o radu. Dok poslodavci sa nestrpljenjem iščekuju ta rešenja, sindikati zbog njih strahuju. Nadležni kažu da konačnih rešenja još nema, ali da bi do kraja godine, predlog zakona trebalo da bude gotov.\nJedina izmena o kojoj su svi saglasni jeste ukidanje isplate otpremnina za ceo radni staž, bez obzira na to koliko je ostvareno kod poslednjeg poslodavca.\nU proteklih sedam godina o tu odredbu ovajdili su se zaposleni u javnom sektoru, dok privatnici upravo zbog nje, iskusne radnike sa više od 20 godina staža nisu ni zapošljavali. U razvijenim zemljama za takve probleme ne znaju.\n"Tamo zaposleni otpremninu dobija za godine provedene kod sebe u firmi a on može da tuži svakog prethodnog poslodavca ukoliko mu nije isplatio otpremnine", kaže Dragoljub Rajić iz Unije poslodavaca Srbije.\nPrema njegovim rečima, u Srbiji se javlja i problem što je jedan deo zaposlenih radio za neke društvene firme koje su propale pa su sindikati napravili kompromis da deo otpremnine isplaćuje država.\nRajić kaže da dogovor treba da naprave vlada i sindikati.\nSvaka druga novoosnovana firma kod nas ugasi se u toku prve tri godine, zbog toga poslodavci traže da rad na određeno vreme, umesto jedne traje tri godine.\nDragan Zarubica iz Saveza samostalnih sindikata Srbije pita kako čovek koji radi na određeno vreme jednu, dve ili tri godine može da stvori porodicu i kakvu sigurnost može da ima.\nPredstavnici zaposlenih sadšnjem zakonu najviše zameraju lošu primenu u prksi. O novim rešenjim moći će da sude tek kada ona stignu na Socijalno ekonomski savet.\n"Lansiraju taj fleksibilni rad, skraćenje porodiljskog odsustva na tri meseca, kao mogućnost, zamislite bebu koja se ostavlja posle tri meseca nekom na čuvanje, skraćenje godišnjeg odmora, prvi deo na deset dana, smanjenje drugih prava što se tiče bolovanja nekih drugih naknada", kaže Zarubica.\nU ministarstvu rada kažu da idealnog rešenja nema, ali da se o tom zakonu moraju pitati sve strane.\nMinistar za rad i socijalna pitanja Jovan Krkobabić kaže da treba dobro promisliti kako bi našli rešnje koja su prihvatljiva i za poslodavce i za radnike a istovremeno ekonomski moguća.\n"Moramo i tu da vodimo računa da ono što radimo bude u skladu sa standardima Evropske unije da ne bi smo dva puta radili isti posao", rekao je Krkobabić.\nZa sada postoji saglasnost da je postojeci zakon omogućio bujanje sive ekonomije, neplansko trošenju novca za otpremnine, različite aršine za zaposlene u privatnom i javnom sektoru. Sindikalno organizovanje kod privatnika, ostalo je na nivou dekoracije, dok je u javnim službama i prenaglašeno.


Održan parastos stradalima tokom turske okupacije Beograda - EMBARGO 011\nOdržan parastos stradalima tokom turske okupacije Beograda\nU Hramu Svetog Save danas je služen parastos stradalima tokom turske okupacije Beograda, a služio ga je Starešina Hrama Svetog Save vladika Stefan Šarić uz sasluženje sveštenstva.\nVladika Stefan Šarić, nakon parastosa, rekao je su Turci vladali Srbima 500 godina i da je očigledno toliko vremena trebalo da prođe kako bi se setili branitelja Beograda, a koji su, kako kaže, žrtvovali svoje živote da bi zaštitili bližnje i ono što je sveto.\n„Danas ne moramo da dajemo svoj život, ali je veoma važno što smo se okupili na ovaj dan, da se zajedno pomolimo za ljude koji su svetu stvar učinili, ali se time i molimo da se oni mole za nas, kako bi nas učili kojim putem da idemo“, rekao je vladika Stefan.\nVladika je istakao da takvi događaji uče da se ne zaborave preci, kao i da se misli o potomcima i budućnosti.\n„Radujem se što smo se okupili u ovakvoj svetinji na tako važan događaj i verujem da će nam put biti jasniji posle ovih molitava“, rekao je vladika.\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić, koji je prisustvovao parastosu u Hramu, izrazio je zahvalnost Patrijarhu SPC Porfiriju kao i vladiki Stefanu Šariću što su prihvatili molbu Grada da se zajednički obeleži taj tužan događaj u istoriji srpskog naroda.\nOn je rekao da je u tom periodu, kada je pre 500 godina Beograd pao pod vlast Otomanske imperije nastupio najteži period u istoriji Grada.\n„Opstali smo kao narod i sačuvali smo identitet i uspeli da dočekamo taj 19 vek gde smo se oslobodili samo zahvaljujući tome što smo imali crkvu oko koje smo mogli da se okupimo“, rekao je Vesić.\nVesić je naveo da se za vreme turske okupacije u Beogradu dogodio genocid i etničko čišćenje, jer je turski Sultan Sulejman, koji je bio novi gospodar Beograda, kako kaže, proterao pravoslavno srpsko stanovništvo u Carigrad.\n„To je jedna od najtežih nesreća koja je pogodila naš narod i nikada ne treba da zaboravimo hrabre branioce Beograda i taj narod koji je na silu proteran „, kazao je Vesić.\nParastosu su prisustvovali između ostalih, pomoćik gradonačelnika Andreja Mladenović, članovi Gradskog veća, sekretari, direktori javnih preduzeća i predstavnici opština.\nSutra, u nedelju, navršava se tačno 500 godina otkako su Turci 29. avgusta 1521. godine okupirali Beograd.\nU Beograd danas stiže 67.592 tablet računara za đake\nSutra se usvaja PDR za Linijski park,izgradnja do kraja 2021\nZavršena javna rasprava o PGR šinskih sistema\nOd danas vakcinacija i u tržnom centru „Ušće“\nVesić: Na Vračaru ce biti podignut spomenik vojvodi Petru Bojoviću\nGrad raspisao tender za kupovinu novih 80 trolejbusa\nVesić: 300 tableta na poklon deci sa Kosova i Metohije\nBeograd svetski centar za izučavanje Teslinog dela\nOBELEŽILI SMO VEK POSTOJANjA


Tanka linija između moćnih kompanija i monopolista - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Tanka linija između moćnih kompanija i monopolista\nTanka linija između moćnih kompanija i monopolista\nIako je jedan od preduslova za pridruživanje Evropskoj uniji strogo poštovanje propisa o slobodnom pristupu i konkurenciji na tržištu u Srbiji monopoli postoje ali ih je teško otkriti. Ekonomisti smatraju da je potrebno i „doterivanje“ postojećih zakonskih rešenja i stvaranje ambijenta za izlazak više igrača na tržište i veću konkurenciju, pre svega među trgovcima.\nIako je jedan od preduslova za pridruživanje Evropskoj uniji strogo poštovanje propisa o slobodnom pristupu i konkurenciji na tržištu u Srbiji monopoli postoje ali ih je teško otkriti. Ekonomisti smatraju da je potrebno i „doterivanje“ postojećih zakonskih rešenja i stvaranje ambijenta za izlazak više igrača na tržište i veću konkurenciju, pre svega među trgovcima. Od toga bi korist imali i potrošači, a veći izbor kvalitetne robe i povoljnije cene samo su deo prednosti slobodnog tržišta.\nKomentarišući dosadašnji rad Komisije za zaštitu konkurencije, Radovan Vukadinović, predsednik Komisije, podseća da je najveći broj predmeta o kojima je raspravljano na Komisiji bilo vezano za koncentraciju učesnika na tržištu, odnosno različite oblike spajanja između preduzeća i sticanjem kontrole na tržištu.Prema njegovim rečima, Komisija za zaštitu konkurencije ovlašćena je da otkriva i sankcioniše postojanje zabranjenih ili kartelnih sporazuma, da otkriva i sprečava zloupotrebu dominantnog položaja i da prati koncentraciju između učesnika na domaćem tržištu. Sudeći prema dosadašnjem iskustvu (Komisija je konstituisana 12. aprila , a počela je da radi na predmetima sredinom godine) najveći broj predmeta koji su pokrenuti pred Komsijim odnosio na ono što je u Zakonu označeno kao koncentracija učesnika na tržištu. Reč je o različitim oblicima spajanja ili fuzija između preduzeća i drugih učesnika do kojih dolazi statusnim promenama, sticanjem neposredne ili posredne kontrole i osnivanjem i zajedničkim kontrolisanjem novog učesnika na tržištu. Najveći broj koncentracija realizovan je kupovinom domaćih preduzeća i društava gde su se u ulozi kupaca pojavili strani partneri. Takve koncentracije su, na prvi pogled, uvek poželjne i dozvoljene jer dovode do promene vlasničke strukture, što povlači i promenu načina rada i upravljanja i do stvaranja jačeg učesnika na tržištu. Međutim, upravo zbog stvaranja ekonomski moćnih učesnika na tržištu ovakve koncentracije mogu da ugroze pravila konkurencije, naročito ako se jačanjem dominantnog položaja sprečava ili narušava konkurentna pozicija na tržištu. Zbog toga je zadatak Komisije da u pokrenutim postupcima ispita efekte takvih promena i ako utvrdi da se na taj način bitno krše pravila konkurencije, neće ih odobriti.\nUslovno spajanje Rodića i Merkatora\n– U prošloj godini Komisija je odlučivala u više od 60 zahteva i samo u jednom slučaju ( reč je kupovini C marketa od strane preduzeća Primer C), ocenjeno je da bi to bitno narušilo pravila konkurencije i takvu koncentraciju Komisija nije odobrila. S obzirom na to da je protiv rešenja Komisije pokrenut upravni spor pred Vrhovnim sudom, svaki dalji komentar bi se mogao tumačiti kao mešanje u tekući predmet. Kada je reč o prodaji trgovine Rodić MB slovenačkom Merkatoru, Komsija je donela rešenje o uslovnom odobravanju spajanja te dve trgovinske kuće. Uslov se odnosio na jednogodišnju zabranu širenja određenih prodajnih kapaciteta tako nastalog preduzeća jer je procenjeno da bi to moglo dovesti do ozbiljnog narušavanja konkurencije na relevantnom tržištu. U svim ostalim slučajevima nameravane i prijavljene koncentracije Komisija je odobrila – kaže Vukadinović.\nKada je reč o Beogradskoj autobuskoj stanici koja se takođe našla na „tapetu“ naš sagovornik podseća da je Komisija, postupajući po zahtevu fizičkog lica, pokrenula postupak u kome je utvrdila da su cene žeton karti, koje se izdaju da bi putnik mogao da uđe u autobus i da prođe ograđeni prostor ako nije kupio kartu za prevoz, neopravdano određene i naložila je BAS da izvrši korekciju. „Pošto je BAS postupio po zahtevu, štetne posledice zloupotrebe dominantnog položaja otklonjene su,“ naglašava Vukadinović.\nNa pitanje kako su na tržištu Evropske unije uređena pravila konkurencije, Vukadinović kaže da postoje nadnacionalna i nacionalna pravila. Nadnacionalna su doneta na nivou EU i primenjuju se na jednoobrazan način u svim državama članicama, dok nacionalne propise usvaja svaka država članica ponaosob i oni moraju da budu usklađeni sa ovim prvim. On kaže da je i naš Zakon o zaštiti konkurencije usaglašen i harmonizovan sa evropskim propisima. Postoje, međutim, neke praznine ili neusaglašenosti u Zakonu, koje su već konstatovane, pa će se vrlo brzo ići na izmene i dopune Zakona. Uz konstataciju da je Sporazum o osnivanju zone slobodne trgovine između država Jugoistočne i Centralne Evrope po svojoj suštini trgovinski sporazum kojim se obezbeđuje slobodna trgovina između država članica, Vukadinović naglašava da je slobodnu trgovinu nemoguće u potpunosti ostvariti bez sprovođenja istih ili sličnih pravila konkurencije na jednoobrazan način u svim državama.\nFrancuska i Nemačka očekuju uskoro nastavak dijaloga Kosova i Srbije


Pet osoba lakše povređeno u udesima tokom noći\nPet osoba je lakše povređeno u tri saobraćajne nesreće tokom noći u Beogradu, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći. Hitna pomoć protekle noći intervenisala je 81 put, od kojih 14 na javnom ...\nTri saobraćajne nesreće, pet osoba lakše povređeno\nBeograd -- Tokom protekle noći u Beogradu su se dogodile tri saobraćajne nesreće u kojima je pet osoba povređeno, rekli su agenciji Beta u službi Hitne pomoći. Na uglu Glavne i Gospodske ulice u Zemunu oko 1.13 došlo je do saobraćajne nesreće u kojoj su povređena dva muškarca ...\nTroje lakše povređenih u tri udesa\nTroje lakše povređenih u tri udesa Tri osobe su lakše noćas povređene u tri saobraćajne nesreće u Beogradu, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći. BEOGRAD - Tri osobe su lakše noćas povređene u tri saobraćajne nesreće u Beogradu, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći.\nNoć relativno mirna, troje lakše povređeno u tri nezgode\nBeograd -- Beogradska Hitna pomoć tokom noći zbrinula je troje lakše povređenih u tri saobraćajne nezgode, rečeno je u toj službi. Ukupno je tokom protekle noći u Beogradu Hitna pomoć intervenisala 93 puta, od toga 16 puta na javnom mestu, uglavnom zbog osoba s hroničnim ...\nTri udesa, petoro povređenih\nTokom noći u Beogradu su se dogodile tri saobraćajne nesreće. Pet osoba je lakše povređeno u tri saobraćajne nesreće tokom noći u Beogradu. Hitna pomoć protekle noći intervenisala je 81 put, od kojih 14 na javnom ...\nTokom protekle noći u Beogradu su se dogodile tri saobraćajne nesreće u kojima je pet osoba povređeno, rekli su agenciji Beta u službi Hitne pomoći. Na uglu Glavne i Gospodske ulice u Zemunu oko 1.13 došlo je do saobraćajne nesreće u kojoj su povredjena dva muškarca starosti 62 ...\nU udesima lakše povređene tri osobe\nTri osobe su lakše noćas povređene u tri saobraćajne nesreće u Beogradu, rečeno je u Hitnoj pomoći. Tokom noći Hitna pomoć je imala 94 intervencije od kojih 17 na javnom mestu. Bila je angažovana 21 ekipa Hitne ...\nNoć u Beogradu relativno mirna, troje lakše povređeno u tri nezgode\nUkupno je tokom protekle noći u Beogradu Hitna pomoć intervenisala 93 puta, od toga 16 puta na javnom mestu, uglavnom zbog osoba s hroničnim zdravstvenim problemima. Moglo bi se reći da je protekla noć bila relativno ...\nNOĆ U BEOGRADU: Petoro povređeno u tri udesa\nPet osoba je lakše povređeno u tri saobraćajne nesreće tokom noći u Beogradu, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći Pet osoba je lakše povređeno u tri saobraćajne nesreće tokom noći u Beogradu, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći.\nNOĆ U BEOGRADU: Tri saobraćajne nesreće, petoro lakše povređeno u Zemunu, Zemun polju i Paliluli\nBEOGRAD - Tokom protekle noći u Beogradu su se dogodile tri saobraćajne nesreće u kojima je pet osoba povredjeno, rekli su u službi Hitne pomoći. Na uglu Glavne i Gospodske ulice u Zemunu oko 1.13 došlo je do saobraćajne nesreće u kojoj su povređena dva muškarca starosti 62 i 43 ...\nTroje lakše povređenih sinoć u tri udesa\nTri osobe su lakše noćas povređene u tri saobraćajne nesreće u Beogradu, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći. Tokom noći Hitna pomoć je imala 94 intervencije od kojih 17 na javnom mestu. Bila je angažovana 21 ekipa Hitne ...\nHitna pomoć: Tri saobraćajne nezgode, lakše povrede\nBeogradska Hitna pomoć tokom noći zbrinula je troje lakše povređenih u tri saobraćajne nezgode, rečeno je u toj službi. Ukupno je tokom protekle noći u Beogradu Hitna pomoć intervenisala 93 puta, od toga 16 puta na javnom mestu, uglavnom zbog osoba s hroničnim zdravstvenim ...\nNOĆ U BEOGRADU: Troje lakše povređenih u tri udesa\nBEOGRAD - Tri osobe su lakše noćas povređene u tri saobraćajne nesreće u Beogradu, rečeno je u Hitnoj pomoći. Tokom noći Hitna pomoć je imala 94 intervencije od kojih 17 na javnom mestu. Bila je angažovana 21 ekipa Hitne pomoći.


Atina neće kredit ako je njegova cena štednja\nod Admin taj Sre 4 Mar 2015 - 15:43\nVlada premijera Ciprasa odbija pritiske iz Brisela i poziva na pametno restrukturiranje postojećeg duga.\nAtina odbija pritiske Brisela i poručuje da neće uzeti kreditnu ratu od 7,2 milijarde evra ukoliko je prate novi memorandum i nove mere štednje. Grčka vlada smatra da je reč o novom pokušaju ucene u trenutku kada je zemlja pred ozbiljnim problemom kako da izmiri dospele obaveze prema kreditorima.\n„Tranšu kredita nećemo uzeti ako je cena za nju nastavak mera štednje”, poruka je ministra finansija Janisa Varufakisa koji podseća da dogovor sa Evrogrupom nije bio „ispunite reforme ili nećete dobiti kredit”, već da je dogovoreno da se sprovedu prioritetne mere štednje i reforme i da zatim bude ocenjeno da li su ispunjeni uslovi za finansijsku pomoć. Svako dalje nastavljanje mera štednje bilo bi, kaže Varufakis, suprotno onome za šta je narod glasao.\nReč je o neisplaćenom delu kredita iz prethodnog perioda, koji je Ciprasova vlada dugo odbijala da prihvati, ali je, kada se suočila sa praznom blagajnom i uzdrmanom likvidnošću banaka, bila primorana da se u poslednjem trenutku saglasi sa finansijskom pomoći. Prema sporazumu sa Evrogrupom, ova tranša od 7,2 milijarde evra trebalo bi da bude isplaćena po isteku četvoromesečnog roka i procene poverilaca kako su i u kojoj meri sprovedene reforme koje je Atina sama izabrala kao svoje prioritete.\nMeđutim, predsednik Evrogrupe Jerun Dejselblum poručio je da Atina, budući da ne zna kako da plati dospele dugove, može i ranije da dobije ovaj kredit ukoliko prvo sprovede sve mere štednje.\n„Moja poruka Grcima glasi: pokušajte da aktivirate program pomoći i pre roka, učinite nešto odmah i već u martu mogli biste da dobijete prvu uplatu. Ali to podrazumeva konkretne korake, progres, a ne samo dobre namere”, poručio je Dejselblum.\nEvropski komesar za finansije Pjer Moskovici objašnjava da će evrozona u narednom periodu razmotriti sve mogućnosti kako bi pomogla Grčkoj da se izbori sa dugom i posle juna, kada istekne četvoromesečni program finansijske pomoći. Po njegovim rečima, još nije jasno da li će Atini trebati treći kreditni program ili samo neka kreditna linija, nekakav obostrano prihvatljiv aranžman.\nMinistar finansija Grčke, opet, ima svoje predloge i poziva kreditore na, kako je rekao, „pametno” restrukturisanje grčkog duga. Jasno mu je da je u ovom trenutku otpis duga neprihvatljiv za međunarodne kreditore i misli da bi, možda, mogao da pretvori u obveznice deo zajma iz Evropskog fonda za finansiranje stabilnosti, s tim što bi kamate na te obveznice, kao i sama otplata, bile povezane sa privrednim rastom Grčke.\n„Nije nam potrebno gomilanje novih dugova i zato sporazum koji sa poveriocima želimo da postignemo posle juna i isteka četvoromesečnog programa finansijske pomoći mora da bude sporazum za rast zasnovan na investicijama privatnog sektora”, kaže Varufakis i podvlači da ukoliko se pokrene privredni rast i uz to napravi pametno restrukturisanje duga, bez promene nominalnog duga, onda ima nade za rešavanje dužničkog problema.\nPodsetimo, do leta dospeva na naplatu 21,8 milijardi evra duga koje grčka vlada u ovom trenutku ne zna kako da obezbedi. Isplata 1,5 milijardi prema MMF-u u martu će biti prioritet grčke vlade, dok kada je reč o Evropskoj centralnoj banci Atina pokušava da otpočne razgovore o odlaganju duga.\nMeđutim, činjenica je da u samoj vladi i, naročito, u najužem sastavu vodeće Sirize, nema jedinstva oko prioritetnih reformi koje treba sprovesti, kao ni saglasnosti oko usvojenog sporazuma sa Evrogrupom o četvoromesečnom produžavanju finansijske pomoći. Mnogi ugledni članovi partije, među kojima ima i ministara, smatraju da je sporazum sa Evrogrupom udaljavanje od fundamentalnih principa i programa koji je partija predočila naciji.\nAnalizirajući najavljene mere štednje i reforme oko kojih stavovi nisu uvek ujednačeni, list „Ekatimerini” u svom komentaru zaključuje da Siriza nije bila spremna da se u praksi uhvati u koštac sa problemima, da jednostavno – nije bila spremna da vlada.


Podeljena su mišljena predstavnika sindikata o nacrtu novog zakona o štrajku. Zoran Mihajlović, sekretar Veća Saveza samostalnih sindikata Srbije, smatra da je nacrt novog bolji od postojećeg zakona, mada predlog još može da se poboljša. Čedanka Andrić, izvršni sekretar Ujedinjenih granskih sindikata „Nezavisnost”, međutim, smatra da Nacrtom zakona o štrajku nije ispunjen osnovni cilj zbog kojeg su ovi sindikati ušli u radnu grupu za njegovu pripremu, a to je da ovaj zakon bude sistemski – krovni zakon i da samo on uređuje štrajk. Prema rečima Ranke Savić, predsednice, glavna zamerka Nacrtu zakona o štrajku je što on sužava pravo na štrajk i povećava krug lica kojima se zabranjuje štrajk. Ostaje da se vidi da li će se njihove primedbe prihvatiti u daljoj proceduri usvajanja Zakona o štrajku, sve\nTekst Nacrta novog zakona o štrajku biće predstavljen na okruglom stolu u organizaciji Ministarstva za rad 8. maja u Novom Sadu, 9. maja u Nišu i 10. maja u Beogradu. Novim zakonom će se propisati pravo zaposlenih na štrajk, uslovi i način organizovanja štrajka, kao i prava i obaveze zaposlenih i poslodavaca u toku najave i za vreme štrajka. Donošenje novog zakona o štrajku jedna je od obaveza Srbije u procesu evropskih integracija – da pravo na štrajk bude usklađeno sa stavovima i principima Međunarodne organizacije rada i standardima Evropske unije. Po modelu EU, štrajk može da bude ograničen samo u delatnostima u kojima bi prekid rada mogao da ugrozi život, zdravlje i bezbednost stanovništva ili dela stanovništva. Jedan od uslova je i da socijalni partneri imaju mogućnost\n30.04.2018 u 11:00\nDa plate ustanu, a mladi ostanu\nIz tvrđava „sveta kapitala”, od Vašingtona – sedišta MMF-a i Svetske banke – preko Brisela, stižu pohvale vlastima u Srbiji zbog ekonomskog napretka. Srbija je, kažu vladari sveta, na dobrom putu tranzicije, ali Srba je svakim danom sve manje. Centralna parola ovogodišnjeg prvomajskog radničkog protesta morala je da bude: „Da plate ustanu, a mladi ostanu”, ističu u razgovoru za naš list Ljubisav Orbović, predsednik Saveza samostalnih sindikata, i dr Zoran Stojiljković, prvi čovek Ujedinjenih granskih sindikata „Nezavisnost”, a potpisuje je i Ranka Savić, predsednica Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata. Sindikalci hoće da veruju da njihovo „tražimo” i „poručujemo” neće ostati bez odjeka.\n01.04.2018 u 09:35\nSrbija se u protekle tri godine odmakla od ponora bankrota – državna kasa je u plusu, javni dug opada, nezaposlenost je prepolovljena u poređenju sa 2012, ali smo po visini zarada i standardu na dnu zemalja centralne i istočne Evrope. Sa prosečnom platom od oko 400 evra iza nas su samo Makedonija i Albanija, ali sa „vrha države” je obećano da će prosečna zarada brzo dostići 500 evra. Pored povišice od devet odsto od početka ove godine, najavljeno je još jedno povećanje državnih plata i penzija, a ekonomisti na to sumnjičavo vrte glavom i pitaju – odakle, koliko će to da košta i ko će to da plati? Ljudi iz struke tvrde da je visok i brz rast zarada nemoguće ostvariti dekretom, jer iskustvo potvrđuje da takvo povećanje standarda ne može dugo da traje, a visok ceh na naplatu, po pravilu,\n17.03.2018 u 20:26\nDavljenje države ugasilo železare\nDržava mora da pomaže agrobiznis\nUkupna privreda Srbije postepeno beleži rast, ali poljoprivreda i proizvodnja hrane, mada veliki neto izvoznici – godinama tavore. Njihov doprinos povećanju bruto domaćeg proizvoda, odnosno vrednosti svega stvorenog u jednoj godini, mali je ili ga nema, ukazuju autori „Makroekonomskih analiza i trendova” (MAT). I pored toga, Srbija, kao svaka ozbiljna država, mora da pomaže i podstiče proizvodnju hrane, rečeno je na predstavljanju novog broja ovog mesečnika Ekonomskog instituta. Od poljoprivrede živi više od pola miliona ljudi, prehrambena industrija sa proizvodnjom pića zapošljava oko 70.000 i čini više od petine ukupne prerađivačke industrije. Srpski\nPočеtna / Aleksandar Mikavica


PETKOVIĆ: KURTI PLANIRA OD SUTRA DA SKIDA SRPSKE TABLICE | SRNA\nBEOGRAD, 19. SEPTEMBRA /SRNA/ - Premijer privremenih prištinskih institucija Aljbin Kurti i vlasti u Prištini planiraju da sutra počnu da skidaju srpske registarske tablice na administrativnim prelazima i zamjenjuju ih takozvanim privremenim prištinskim probnim oznakama, saopštio je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković.\nNakon što su pripadnici kosovske policije postavili desetak kontejnera u blizini administrativnog punkta Jarinje, Petković je rekao da je jedini cilj "neuračunljivih akcija Kurtija" da izazove provokacije i opasnu destabilizaciju na Kosovu i Metohiji.\nOn je ocijenio da je akcija koju Kurti planira da sprovede sutra, a koju je danas započeo postavljanjem dodatne infrastrukture na Jarinju i na drugim administrativnim prelazima, najopasnija provokacija i pretnja po srpski narod na Kosovu i Metohiji od onda kada je došao na sadašnju funkciju.\n"Do ove akcije dolazi nakon sramne presude članu Srpske liste, predsedniku privremenog organa opštine Zvečan i poslaniku u kosovskom parlamentu Ivanu Todosijeviću i ona predstavlja očigledni nastavak politike pritisaka, pogotovu u trenutku kada se očekuje trećestepena odluka koja se neće odnositi samo na njega, već na ceo srpski narod, što svima treba da bude jasno", istakao je Petković.\n"Srbi sa Kosova i Metohije neće dozvoliti Kurtiju da im se na ovaj način krše prava i ugrožavaju dve najsvetije vrednosti - pravo na slobodu kretanja i pravo na slobodu govora. Zato ćemo biti istrajni u zašiti prava srpskog naroda na Kosmetu", naglasio je Petković.\nPripadnici kosovske policije postavili su desetak kontejnera u blizini administrativnog punkta Jarinje, bez obrazloženja čemu će služiti i šta je povod njihovog dovoženja, a predsjednik Leposavić Zoran Todić rekao je da su zbog ovoga uznemireni građani ove opštine, ali i čitavog sjevera Kosmeta.


Izbori za Evropski parlament počinju 23.maja, Foto: Glas Amerike\nIzbori za Evropski parlament počinju sutra i nakon njih će biti mnogo jasnije gde će na listi prioriteta biti proširenje EU, odnosno gde će u toj šemi biti Zapadni Balkan i da li sledi nastavak pridruživanja, pauza ili čak preispitivanje te politike i eventualno udaljavanje regiona.\nUčesnici konferencije "Evropa pred izborom" takođe ističu da Srbija, bez obzira na buduću strategiju EU, treba da nastavi reforme.\nEvropski parlament nema velika ovlašćenja u procesu proširenja, ali je činjenica da novi saziv čeka usvajanje novog Instrumenta predpristupne pomoći za period 2021-2027. a potom i rezoluciju koja se odnosi na izveštaj EK o Srbiji.\nIzbori bi trebalo da daju odgovor i u kom pravcu će se reformisati EU, a istraživanja javnog mnjenja pokazuju da će dva vodeća bloka, narodnih partija i partija socijaldemokratske orjentacije, doživeti blagi pad, dok će partije evroskeptične orjentacije povećati svoj udeo poslanika možda i na jednu trećinu ukupnog broja.\nI iako će, prema dosadašnjim anketama, u narednom sazivu biti više onih koji se protive proširenju Unije, taj glas ne bi trebalo da učini sporijim proces proširenja, a bivši ambasador Srbije pri EU Duško Lopandić kaže da Srbija ne treba da podvlači crtu, već da nastavi reforme i uskladi njihovu brzinu i dinamiku sa procesima unutar EU.\nPodseća da će nakon izlaska Velike Britanije iz EU u EP ostati upražnjeno 71 mesto, od kojih je 47 ostalo nepodeljeno zbog budućih proširenja, te dodaje da, kad je reč o proširenju, ne treba gledati s pesimizmom na svaki negativan signal iz zemalja EU.\nLopandić kaže da kampanja za evropske izbore ostavlja utisak prelomnog momenta u Evropi jer je danas debata mnogo šira i značajnija.\n"Talas populizma i kritika koje prate ovih desetak godina krize doneo je jednu pozitivnu stranu, jer tehničke i lokalne teme više nisu najvažnije, već pitanja da li i kako će EU opstati, u kom obliku, da li treba da se smanje nadležnosti i slično", rekao je Lopandić.\nIvan Vejvoda iz Centra za demokratiju uveren je da dolazi kraj dvopartijskom konsenzusu unutar Evropskog parlamenta, jer će prvi put stranke naprednjaka i socijalista imati ispod 50 odsto ukupnog broja poslanika i dodaje da će doći do jačanja snaga koje su ekstremnije orjentacije, bilo desne ili leve.\nOcenio je i da mejnstrim partije, koje će izgubiti određeni broj poslanika, žele da zadrže svoju prevlast tako što svoje argumente usmeravaju ka ekstremnijim orjentacijama, pa tako narodnjaci insistiraju na sprečavanju migracija, dok socijalisti sve glasnije govore o klimatskim promenama.


DRŽAVA TREBA DA UKLONI SVE BESPOTREBNE ADMINISTRATIVNE PROBLEME NA SVIM NIVOIMA KAKO BI PODSTAKLA DOMAĆE I STRANE INVESTITORE\nKapaciteti domaće privrede za investiranje su ograničeni jer su preduzeća prezadužena i ne mogu da se takmiče sa konkurencijom iz inostranstva.\nAli nekim rešenjima država bi mogla da stvori povoljniju klimu za domaće investicije.\nPre svega, država bi morala da pruži podršku onim sektorima domaće privrede koje je prepoznala kao prioritetne, ali i da generalno poboljša poslovni ambijent uklanjanjem i pojednostavljenjem nepotrebnih procedura, ocenili su Tanjugovi sagovornici.\nPotpredsednik Privredne komore Srbije (PKS) Mihailo Vesović rekao je da je kapital domaćih investitora na neki način zarobljen, i da su kompanije opterećene kreditima, što im ograničava pristup svežem kapitalu.\nKapacitet domaćih preduzeća za investiranje je veoma skroman, a najveći potencijal za ulaganje mogla bi da bude poljoprivredno-prehrambena industrija i energetika, odnosno, energetska efikasnost i obnovljivi izvori energije.\nDržava, smatra Vesović, treba da ukloni sve bespotrebne administrativne probleme na svim nivoima kako bi podstakla domaće i strane investitore, jer je Srbija medju zemljama sa najgorim uslovima kada su u pitanju gradjevinske dozvole, svojinsko-pravni odnosi, restitucija.\nDržava može i da omogući jeftiniji pristup kapitalu, da se komercijalne banke lakše odlučuju da preuzmu rizik i investiraju u privredu, u one grane koje su strateški značajne i na taj način podstakne investitore da ulažu, naveo je on.\nPrema rečima Vesovića, privrednici u Srbiji nisu u ravnopravnom položaju sa austrijskim, italijanskim ili nemačkim kompanijama koje žele da investiraju u Srbiju jer iza ovih drugih stoje kreditne linije finansijskih institucija ili komercijalnih banaka sa mnogo povoljnijim uslovima.\nGeneralni direktor Ekonomskog instituta Dragan Šagovnović slaže se da je potencijal za domaće investicije prilično skroman jer je korporativni sektor je, usled nerealnih očekivanja, dostigao limit zaduživanja 2008. godine i danas traži načine da se razduži, a domaća štednja nedovoljna za pokretanje ozbiljnijeg investicionog ciklusa.\nDomaće investicije su nedovoljne da bi na srednji rok preokrenule postojeće negativne tendencije, ograničene domaće izvore za samostalne investicije trebalo bi usmeravati, najpre u sektore ekonomskog suvereniteta - poljoprivredno-prehrambeni kompleks i proizvodnju električne energije, rekao je on.\nŠagovnović smatra da su jedini ozbiljan izvor investicija, na kratak i srednji rok, strana ulaganja, najbolje kroz strateška partnerstva sa državom i domaćim preduzećima, koja bi omogućila pokretanje velikih kompleksa i povećanje zaposlenosti.\nOsnovno ograničenje u povećanju domaćih investicija, kaže on, jesu skroman bruto domaći proizvod i veliko učešće javne potrošnje, ili jasnije - opredeljenje za finansiranje socijale umesto razvoja, čime se na kratak rok, postiže socijalni mir, ali sve više smanjuje konkurentnost domaće privrede.\n"U narednom periodu Srbija bi morala da se usmeri na podizanje konkurentnosti privrede, što bi omogućilo i bolje korišćenje njenih izvoznih potencijala", poručio je Šagovnović.\nDirektor i osnivač kompanije Fudlend, Vaso Lekić, ocenio je da Srbija ima mnoge komparativne prednosti, posebno u oblasti poljoprivrede i preradjivačke industrije, koje bi morala da iskoristi uz podršku države.\n"Svet se u proizvodnji hrane okreće, ne više hiperprodukciji, već ka kvalitetnijim proizvodima i mi, kao mala zemlja, trebalo bi da sagledamo te komparativne prednosti, i da država tome da dobru podršku", istakao je Lekić.\nOn je naglasio da bi država, pre svega, trebalo da privredi omogući zaduživanje pod povoljnijim kamatnim stopama kod banaka "jer mi, ako hoćemo da dodatno rastemo, suočavamo se sa ogromnim teškoćama u obezbedjivanju kapitala".\n"Treba da postoji jedan dobar razvojni fond koji će stimulisati ili olakšavati ili, ono što je nama najteže, dati kolateral bankama za povlačenje novih kredita", rekao je Lekić.\nOd izuzetne je važnosti, kaže on, i da se napokon utvrdi dugoročna agrarna politika Srbije, a ne da se sa dolaskom svake vlade promovišu kratkoročni interesi.\n"Potrebno je da se utvrdi jedna stabilna dugoročna politika koja će odrediti šta da se radi u narednih 15 godina, da se svako ko bude na vlasti strogo pridržava te politike, i onda sa velikom sigurnošću možemo da tvrdimo da ćemo za 10-12 godina imati drugačiju državu sa drugačijom spoljnotrgovinskim bilansom", rekao je Lekić.\nPredsednik izvršnog odbora "Oportjuniti" banke u Novom Sadu Vladimir Vukotić izjavio je da je za podsticanje investiranja u Srbiji potrebna kombinacija nekoliko bitnih faktora, ali je na prvom mestu u tome privlačenje, prvenstveno, stranih investicija, jer smatra da su domaći izvori ograničeni.\n"To se postiže stvaranjem povoljnog ambijenta, a potom radom na promociji Srbije kao atraktivne destinacije za ulaganje", rekao je Vukotić.\nOn smatra da bi snižavanjem obavezne rezerve bankama, kao i ubrzavanjem izvršnog postupka i ostalim merama, banke bile ohrabrene da investiraju u domaću privredu. Možda bi bilo korisno, dodao je, doneti i specijalne mere oslobadjanja od rezerve, ako se kreditiraju "start-ap" ili slične investicije.


Vulin:Ðukanović radi ono što su nekada ustaše – Studio B\nVulin:Ðukanović radi ono što su nekada ustaše\nVulin:Ðukanović radi ono što su nekada ustaše Tanjug\nObjavljeno: 21.05.2020. 09:26 Izmenjeno: 21.05.2020. 09:26\nVlasti u Crnoj Gori trebalo bi da se plaše Velike Albanije, a ne Srbije i ovo što radi predsednik Milo Ðukanović je nešto što smo gledali za vreme ustaša, ocenio je predsednik Pokreta socijalista Aleksandar Vulin.\n„Srbija nema ni centimetar teritorijalnih pretenzija, a Velika Albanija će se stvarati na delu Crne Gore, ne u Bosni, stvaraće se u Crnoj Gori kao što je već crnogorska vlada talac partija koje zagovaraju veliku Albaniju i sprovode Veliku Albaniju,“ naglasio je Vulin.\nOn je dodao i da je „to što radi Milo Ðukanović stvarajući takozvani domovinski identitet Crne Gore nešto što smo gledali za vreme ustaša, ali nismo mogli da očekujemo da će se desiti sada u ovom našem vremenu“.\nUpitan da prokomentariše najnovija dešavanja u Crnoj Gori, Vulin je, gostujući na lokalnoj televiziji u Vrbasu, rekao da nije verovao da će neko posle Sekule Drljevića ikada više govoriti o domovinskom identitetu Crne Gore.\nOn smatra da sva dešavanja koja destabilizuju Crnu Goru, destabilizuju i nas i nama prave problem.\n„Ja to ne želim. To izaziva ozbiljnu nestabilnost mi smo mali region, ne dešava se to u Mongoliji,“ poručio je Vulin.\nVulin je naglasio i da ugrožavanje položaja i prava Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori je ugrožavanje položaja i prava Srpske pravoslavne crkve bilo gde.\nOn smatra i da se ne meša u odluku Crne Gore da bude samostalna, da uđe u NATO, ali ne smatra da je mesanje u unutrašnje odnose kada kaže „ostavite pripadnike mog naroda da veruju kako misle da treba da veruju – ništa vam nisu uradili“.\nPredsednik PS istakao je i da je ponosan na Srbiju u kojoj ima mesta za sve koji je poštuju.\n„Beskrajno sam ponosan što u Srbiji ima mesta i za Srbe iz Crne Gore i za Crnogorce i za sve one koji Srbiju doživljavaju kao svoju,“ rekao je Vulin i dodao da Crna Gora ne može da ponižava SPC i da očekuje da je u dobrim odnosima sa Srbijom.\nVulin je naglasio i da nama CG nije neprijatelj, ali da se nada da će Srbi moći da ostvare svoja elementarna prava u Crnog Gori, pravo na jezik, pravo na pismo, na religiju, možda i da se zaposle, da imaju priliku da budu Srbi iako žive u Crnoj Gori.\nOn je još kazao da je Ðukanović nekada bio ljuti Srbin za koga je Milošević uvek bio „mek“ kada je reč o isticanju srpstva, a da sada, isti taj Ðukanović ne želi čak ni da obeleži stradanje dece na kamenom mostu u Murinu, te da je potpuno neshvatljivo i to što se pušta Tompson na nacionalnom servisu i da to ne radi čak ni Hrvatska.\nNa pitanje da li očekuje eskalacije u regionu koje bi se mogle odraziti i na Srbiju, Vulin je kazao da je samo jaka Srbija garant mira u regionu.\n„Predsednik Vučić je jedini predsednik koji je potpuno samostalan, koji samostalno odlučuje i koji iskreno veruje u politiku mira. Srbija, kao najveća i najmoćnija i njen predsednik koji je bez svake sumnje najuticajniji političar na Balkanu će učiniti sve da bude mira“, smatra Vulin, saopštio je PS.


Sedam sati čekao u redu da glasa: Nije ni pomišljao da će zbog toga završiti u ZATVORU | Balkan24h\nNaslovnica Zanimljivosti Sedam sati čekao u redu da glasa: Nije ni pomišljao da će...\nSedam sati čekao u redu da glasa: Nije ni pomišljao da će zbog toga završiti u ZATVORU\nZbog zaokruživanja jednog broja, preseo mu je život\nAmerikanac Hervis Rodžers iz Teksasa uhapšen je tek posle nekoliko meseci po dva osnova u vezi sa nezakonitim glasanjem.\nČovek koji je maltene postao nacionalni heroj na prošlogodišnjim izborima u SAD kada je sedam sati proveo u redu kako bi prvi dao glas na biračkom mestu, uhapšen je jer je navodno glasao dok je bio na uslovnoj slobodi, što nije dozvoljeno.\nDržavni tužilac u Teksasu Ken Pekton navodno će podići optužnice u kojima se navodi da je Rodžers glasao dok je bio na uslovnoj slobodi zbog presude iz 1995. godine kojom je kažnjen za provalu i nameru da počini krađu, prenose Zanimljivosti dana.\nU Teksasu je nezakonito da bilo ko ko je osuđen za krivično delo glasa dok ne odsluži kaznu, uključujući uslovnu slobodu, Rodžersova je isticala u junu dok je on na teksaškim predizborima glasao u martu.\n– Hapšenje i krivično gonjenje gospodina Rodžersa trebalo bi da uznemiri sve Teksašane. Čekao je u redu više od šest sati da glasa da ispuni ono za šta je smatrao da je njegova građanska dužnost, a sada je zatvoren uz kauciju koju većina ljudi nije mogla priuštiti! On se suočava se sa decenijama zatvora. Naši zakoni ne bi trebalo da zastrašuju ljude da glasaju povećavajući rizik od krivičnog gonjenja, u najgorem slučaju, nevinih grešaka – rekao je Andre Segura, pravni direktor teksaškog ACLU.\nPravni stručnjaci navode da Rodžersova dva krivična dela znače da bi moglo da mu se izrekne stroža zatvorska kazna zbog optužbi za protivzakonito glasanje, potencijalno 25 godina zatvora po svakoj tački optužnice. (objektiv.rs)\nPrethodni članakPOTPISALA UGOVOR ZA PETU SEZONU! Rijaliti ZVEZDETINA opet ulazi u Zadrugu, a evo gde će biti BEBA za to vreme!\nSljedeći članakKAD POSPETE OVO PRIRODNO ĐUBRIVO PARADAJZ BUJA, BUDU NAJVEĆI PLODOVI: Urod će biti toliki da ćete ga imati u IZOBILJU, trik iskusnih baštovana


Vesti online / Sport / Odbojka / Pazarci se ogradili od primitivizma navijača koji su izviždali srpsku himnu\nPazarci se ogradili od primitivizma navijača koji su izviždali srpsku himnu\nOdbojkaški klub Novi Pazar ogradio se od incidenta dela navijača na meču sa Vojvodinom, kada je izviždana himna "Bože pravde", i objavio da pojedinci žele da stvore lošu sliku o gradu i klubu.\nOdbojkaši Novog Pazara\nU saopštenju, potpisanom od predsednika OK Novi Pazar Ervina Ćorovića, ističe se da grupa pristalica zlopotrebljava sport i sve iz Novog Pazara "pretvara u lake medijske mete".\n* Šampionska trka se nastavlja: Novi Pazar počistio Vojvodinu\n* Vojvodina na korak do titule prvaka Srbije\n* Vojvodina silovita na startu finala plej-ofa\n* U četvrtak kreće finalna serija: Vojvodina ili Novi Pazar\n- Odbojkaški klub Novi Pazar je do borbe za titulu šampiona države došao sportskom borbom i poštovanjem protivnika na terenu, a uz veliku podršku publike koja je mnogo puta do sada bila siguran vodič do pobede. Pošto su naši planovi i napori dugoročni i isključivo vezani za sport, OK Novi Pazar nikada nije i neće dozvoliti da o nama umesto rezultata govori šačica instruisanih pojedinaca, ovog puta medijski zloupotrebljenih u nameri da se zanemari i organizovano umanji značaj pobede OK Novog Pazara nad novosadskom Vojvodinom - navode Pazarci.\nPodseća se OK Novi Pazar pravi istorijske rezultate, ne samo za klub, već i celu Srbiju.\n- Dokazali smo da se odbojkaške lekcije mogu deliti van Beograda i Novog Sada, u srcu Novog Pazara. Grad Novi Pazar je centar odbojke, fer pleja i domaćinskog odnosa prema gostima, uprkos tome što je ispad nekolicine zalutalih pojedinaca na poslednjoj utakmici glavna tema mnogih, uglavnom nimalo dobronamernih medija.\nIz Novog Pazara su apelovali na sve "da ne podležu uticaju pojedinaca koji svoje frustracije prezentuju na pogrešnim mestima, zloupotrebljavaju sport, publiku i čitav grad".\n- Ograđujemo se od svih koji pojedinačno ili organizovano, u nedostatku ideja i kreativnosti da žive na način dostojan čoveka, zloupotrebljavaju sportske događaje kako bi o ovom gradu i ljudima u javnost poslali lošu poruku.\nOdbojkaši Vojvodine vode sa 2:1 protiv Novog Pazara u finalnoj seriji Odbojkaške lige Srbije.\nPešić Tomiću: Hoćemo se ljubiti tri...\nODBOJKA Šampionska trka se nastavlja: Novi Pazar počistio Vojvodinu\nODBOJKA U četvrtak kreće finalna serija: Vojvodina ili Novi Pazar\n"Njujork tajms": Burno neslaganje, pukotine idu...\nNapeto oko Gibraltara: Britanska mornarica...\nKad Kim dođe na proslavu: "Tri tračice" umesto...\nBlic: Američki kongresmeni tražili od Vučića...\nReal traži suspenziju sudijske trojke\nVeseli produžio ugovor sa Fenerbahčeom


Posjeta KOMS-a našem Udruženju – Svetionik\nTokom današnje posjete Krovne organizacije mladih Srbije našem Udruženju, predstavili smo bliže naš rad, kao i programe i aktivnosti koje uključuju mlade sa našeg lokala. Razgovarali smo o ključnim izazovima i poboljšanju rada, kao i o unapređenju položaja mladih na našim prostorima.\nUdruženje Svetionik je pridružena članica KOMS-a od 2018., a uskoro će biti i punopravna članica! Radujemo se budućoj saradnji.\nKrovna organizacija mladih Srbije (KOMS) je savez 109 udruženja mladih i za mlade, koji predstavlja najviše nezavisno predstavničko tijelo mladih u Srbiji. KOMS je, zapravo, zagovaračka platforma za unapređenje položaja mladih i djeluje kao spona između mladih, svojih organizacija članica i različitih donosioca odluka i pružaoca programa i usluga za mlade (prije svega države i institucija).\nDakle, KOMS zagovara unapređenje položaja mladih u Srbiji.\nPored Svetionika, jos 3 organizacije iz Novog Pazara su članice KOMS-a, i ono za šta ćemo se u budućnosti zalagati jeste da se glas mladih sa ovih prostora, kroz konstruktivan rad i dobrobit svih, daleko čuje.\nVeliko hvala @komsmladi


Jedni pišu i zarađuju, mi čitamo i strahujemo - a desnica samo jača\n8. 2. 2017. u 21:20 Odgovori\n1. Vecina informativnog sadrzaja u svim medijima se moze podvesti pod komentar, misljenje, stav, nesto poput ovog teksta. Misljenje, komentar, stav ne mogu biti lazni ili istiniti, vec manje ili vise argumentovani, verodostojni, suvisli… Tako da prica o “laznim vestima” je zapravo vid propagande ili odgovor na propagandu druge strane.\nNa primer vest koja se moze podvesti pod naslov “Biti clanica EU je dobra stvar za tu zemlju” nije cinjenicni iskaz, i ne moze se proveriti. To je vrednosni stav i moze biti manje ili vise argumentovan i verodostojan…\nDa ne govorim da ljudi imaju prava i da veruju u laz, da citaju nesto sto nije istina ili se ne moze utvrditi da li je istina i da veruju u to. Svrha informisanja nije da se filtriraju istinite price, da se lazne cenzurisu, vec da se prikazu obe ili sve strane… pa ko slobodno izabere da veruje u nesto sto nije istina, to je njegova stvar.\n2. Britanci nisu odlucili iz straha da izadju iz EU, vec na osnovu racionalnih razloga. Iako su mediji pokusali da migrante predstave kao najozbiljniji argument zagovornika, oni su bili drugaciji. Ekonomski – EU nema sporazum o trgovini sa Indijom, vaznim partnerom za UK, zbog protivljenja nekih manjih zemalja, i sl. Raste uticaj Evropske komisije (a slabi zemalja clanica) u spoljnoj i bezbedonosnoj politici, u ekonomiji.. EK je organ koji se ne bira vec postavlja, i u kome glavnu rec vode razne tehnokrate, predstavnici nekih neformalnih krugova, itd. Ako se doda tome imperijalna proslost, odvojenost od kontinentalnog dela Evrope..\n3. Nista Tramp nije bolji ili gori od Busa ili Niksona ili vec. Ako demokratija zavisi od toga koji se covek nalazi na nekom polozaju to drustvo nije demokratsko. Demokratska drustva mogu da donose i lose odluke, vecina moze da gresi, to je njeno pravo. Veca vrednost je pravo izbora (pa bio on i los), nego napredak ili ekonomski, politicki dobitak i sl.


Međunarodni dan ljudskih prava - Internet portal Kruševac\n10.12.2018. 10.12.2018. 037info.net\t0 komentara\tljudska prava, međunarodni dan\nMeđunarodni dan ljudskih prava se obeležava danas. Sve je počelo 1950.godine, dve godine nakon što je je 10. decembra 1948. u UN potpisana Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima. U toj deklaraciji je istaknuto da su ljudska prava univerzalna. Ona ne zavise od nacionalne, državne, ideološke, socijalne i kulturne pripadnosti. Deklaracijom se štite građanske, političke, ekonomske, socijalne i kulturne slobode i prava čoveka. I to od prava na život i slobodu do prava na dostojanstvo, privatnost, socijalnu sigurnost i udruživanje. U okviru Saveta Evrope 1950. doneta je Konvencija o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda. Ona, pored osnovnih prava, ustanovljava i mehanizme zaštite i nadzora nad njihovim ostvarivanjem.\n10. decembra obeležava se Međunarodni dan ljudskih prava čime se ujedno simbolično završava globalna kampanja “16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama”. Pomenuta kampanja je deo šire akcije koja se na nacionalnom i međunarodnom nivou realizuje u periodu od 25. novembra do 10. decembra svake godine.\n← Danas se otvara klizalište na Kosturnici\nGeometri najavili štrajk →


Energetska zajednica upozorava | Energetski portal Srbije\nEnergetska zajednica upozorava\n21.03. 2016 Srbija\nSrbija bi zbog nerešenih pitanja u energetici, pre svega kašnjenja u razdvajanju delatnosti u Srbijagasu, mogla da se suoči sa sankcijama Energetske zajednice i teškoćama u pregovorima o članstvu u EU, rekao je danas direktor Sekretarijata Energetske zajednice Janez Kopač. Kopač je na konferenciji za novinare u Beogradu rekao da je danas razgovarao sa predstavnicima Ministarstva energetike o otvorenim pitanjima u primeni obaveza iz članstva Srbije u Energetskoj zajednici i da su se izdvojila četiri sporna pitanja. „To su pitanja koja spečavaju otvaranje pregovaračkog poglavlja o energetici. Dok se ta pitanja ne reše, verovatno neće biti vidljivog napretka u otvaranju poglavlja o energetici“, rekao je on. On je naglasio da nije dovršen proces razdvajanje delatnosti u Srbijagasu, odnosno razdvajanje operativnog prenosnog sistema i komercijalne delatnosti.\n„Ministarstvo nam je ponovo obećalo da će se to dogoditi do 1. jula ove godine“, rekao je Kopač i dodao da će u suprotnom Sekretarijat proslediti to pitanje Ministarskom savetu Energetske zajednici kako bi odlučio o uvodjenju sankcija Srbiji. Prema njegovim rečima, sankcije EZ mogu biti formalne poput zabrane glasanja na sastancima i uskraćivanja finansijske naknade za troškove učešća na sastancima te organizacije, što je suma od 30.000 do 40.000 evra godišnje. Ozbiljnije sankcije predvidjaju ukraćivanje evropskih sredstava za energetiku iz pretpristupne pomoći IPA, što bi moglo da se odrazi i na sredstva planirana za gasnu interkonekciju izmedju Srbije i Bugarske, upozorio je on. Drugo otvoreno pitanje odnosi se na članstvo Elektromreže Srbije (EMS) u Birou za dodelu koordinisanih preograničnih kapaciteta u Podgorici, a za EMS je sporna tarifa od 40.000 evra koja mora da plati.\nTreće otvoreno pitanje se odnosi na saradnju EMS-a i kosovskog operatera prenosa na Kosovu KOSTT koja predvidja osnivanje nove firme za snabdevanje, što do sada nije učinjeno. „I u tom slučaju će verovatno doći do neke odluke Ministarskog saveta EZ“, rekao je on i dodao da danas nisu donošeni nikakvi zaključci i da će se pokušati doći do dogovora, a da je EZ stavila do znanja da može ponovo pokrenuti prekršajni postupak protiv Srbije. Srbija takodje još nije ispunila evropsku Direktivu o sumporu u gorivima i želi da je odloži do kraja 2019. godine, rekao je Kopač i dodao da je to neprihvatljivo za EZ i da će se ići na neko kompromisno rešenje. Šef sektora za gas EZ Predrag Grujičić je na konferenciji za novinare rekao da razdvajanje delatnosti u EPS-u ide dobrim tokom.


Srbi "zarobljeni" širom sveta! Na sajtu “Tačka povratka” formular za građane koji imaju problem da se vrate u Srbiju - Naši u svetu\nSrbi “zarobljeni” širom sveta! Na sajtu “Tačka povratka” formular za građane koji imaju problem da se vrate u Srbiju\nObjavljeno 22/03/20 u 16:30\nBrojni srpski državljani ostali su “zarobljeni” u inostranstvu ili na raznim aerodromima širom sveta zbog situacije sa korona virusom, koja je, između ostalog, zatvorila i avio saobraćaj.\nMnogi od njih se organizuju putem društvenim mreža ili kontaktiraju medije i mole za pomoć, a jedan od njih je i Miloš Stanković (26) iz Beograda koji je sa bratom i dvojicom prijatelja već dva dana na međunarodnom aerodromu u Dohi.\nStanković je za Tanjug rekao da su se oni preko Dohe vraćali iz Vijetnama i da su na katarskom aerodromu zatekli više desetina srpskih državljana koji pokušavaju da se vrate u Srbiju. Kako kaže, ima ih iz različitih krajeva Srbije, Beograda, Novog Sada, Čačka, Užica, Leskovca…\n“Poslednja informacija koja nas je obradovala je da je sutra let Doha-Beograd u 7 časova. To se pojavilo u sistemu Katara. Međutim, let je nakon sat vremena otkazan u sistemu. Ambasada nam i dalje ne daje konkretan odgovor”, rekao je Stanković.\nKaže da većinu u grupi čine turisti, studenti, a ima i starijih osoba, kao i poslovnih ljudi koji su zbog posla išli na Tajland.\nZa sada im, kaže, Katar obezbeđuje hranu, vodu i ćebad, međutim, problem je, kaže, što među njima ima astmatičara i dijabetičara kojima je terapija pri kraju.\nNa instagramu se pojavila i grupa koju je pokrenuo nekadašnji voditelj “Survajvera” Andrej Maričić. Maričić je putem svog profila obavestio pratioce da pravi grupu za povratak srpskih državljana sa Tajlanda.\nOn ih je pozvao da mu pošalju u inboks ime i prezime, lokaciju zbog eventualnog aviona koji bi, kaže, iz Srbije došao do Bankoka.\nNa sajtu “Tačka povratka” nalazi se formular za građane koji imaju problem da se vrate u Srbiju.\nNa sajtu ovog portala se navodi da su granice Srbije u potpunosti zatvorene od 20. marta zbog suzbijanja pandemije korone virusa i pozivaju se građani koji su trenutno u inostrantvu da im se jave.\nFormular upitnika pogledajte OVDE.\nVlada je već organizovala povratak 144 državljana Srbije koji su ostali u tranzitu na aerodromima u Parizu i Amsterdamu gde je između ostalog bili i studenati koju su morali da napuste studentke domove u USA nakon što je uvedeno vanredno stanje zbog korona virusa, a širom SAD nalaze se i učenici koji ovde završavaju treći ili četvrti razred, ali i oni koji su radili na kruzerima a ostali su bez posla.\nDačić kaže da se Vlada Srbije trudi da pomogne srpskim građanima i to shodno prioritetima.\n“Razmišlja se kako organizovati avione da ih prevezu do Beograda, ali u slučaju haosa, to je nekada nemoguće, a Srba ima u svim delovima sveta”, kazao je Dačić.\nDohakoronavirussrpski državljaniTačka povratka


Sekretarka Kalezić na Konferenciji o kvalitetu vazduha u Sofiji – Glavni Grad Podgorica\nSekretarka Kalezić na Konferenciji o kvalitetu vazduha u Sofiji\nNa poziv gradonačelnice grada Sofije Yordanke Fandakove sekretarka Sekretarijata za saobraćaj Lazarela Kalezić učestvovala je na Konferenciji o kvalitetu vazduha (SOFAIR) koja se održala u ovom gradu.\nKonferencija je okupila kreatore politika, naučnike, stručnjake, predstavnike privatnog sektora i nevladinih organizacija. SOFAIR su prisustvovali najvažniji akteri u zajedničkim naporima za rješavanje zagađenja vazduha u Evropi i organizovan je u partnerstvu sa Zajedničkim istraživačkim centrom Evropske komisije (JRC) i uz podršku EUROCITIES-a. Cilj Konferencije bio je da se pokaže da su gradovi posvećeni ovom pitanju kroz ulaganje napora da prepoznaju održiva rješenja i pozovu na sprovođenje zajedničkih mjera i aktivnosti u rješavanju ovih problema.\nNa konferenciji je zaključeno da svi gradovi ulažu napore da obezbijede visoke standarde življenja za svoje građane, a pitanje zagađenja vazduha i transporta visoko je na ljestvici zacrtanih ciljeva u nastojanju ispunjenja zahtjeva za Evropski zeleni grad.\nKonferencija se bavi transportom kao jednom od glavnih uzročnika zagađenja vazduha. Diskusija se fokusirala na vidljive mjere koje treba primijeniti za smanjenje emisije štetnih gasova iz sistema javnog transporta i iz privatnih automobila.\nPredstavnica Glavnog grada je učešćem na istoj bila u prilici da komunikacijom sa predstavnicima drugih gradova razmijeni iskustva i ostvari saradnju u budućnosti, posebno u dijelu koji se odnosio na profilisanje specifičnog profila zagađenog vazduha u evropskim gradovima, s obzirom na različite tipove geografije i ekonomskih aktivnosti.\nZaključeno je da je važno fokusirati se na različite karakteristike zagađenja vazduha na različitim lokacijama širom Evrope.\nObaveštenje kandidatkinji koja ispunjava uslove javnog konkursa za popunu radnog... Obavještenje kandidatima koji ispunjavaju uslove javnog konkursa za popunu...


Evropskoj uniji potrebna nova strategija za Balkan – Zavera\nRuski i kineski uticaji rastu u Srbiji. EU mora da pokaže inicijativu kako bi zadržala ključnu ulogu u pregovaračkom procesu.\nKrajem juna, srbijanski predsednik Aleksandar Vučić trebalo je da se sastane sa svojim kosovskim partnerom Hašimom Tačijem u Beloj kući, na inicijativu specijalnog američkog izaslanika Ričarda Grenela. Cilj ovog samita bio je normalizacija odnosa između dve zemlje, koje su u stanju zamrznutog konflikta od 2008. godine kada je Kosovo jednostrano proglasilo nezavisnost.\nMeđutim, samo tri dana pre planiranog sastanka u Vašingtonu, Specijalno tužilaštvo Haškog tribunala podiglo je optužnicu kojom se Tači i njegovi saradnici terete za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti; prema tačkama optužnice, zločine su počinile snage Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) nad civilima, uključujući etničke Srbe, tokom rata na Kosovu 1998-99.\nS obzirom da je bio vodeća figura u OVK, Tači je odmah otkazao svoje putovanje u Sjedinjene Države, a sastanak u Beloj kući je izgubio svrhu. Umesto toga, Vučić i kosovski premijer Avdulah Hoti otputovali su u Brisel radi odvojenih sastanaka sa predsednicom Evropske komisije Ursulom fon der Lajen.\nSpecifičan “tajming” optužnice odmah je pokrenuo spekulacije da Evropska unija pokušava da preotme inicijativu od SAD-a. Obično se ovakve pretpostavke odbacuju kao teorije zavere, ali u ovom slučaju one su sasvim opravdane. Čim je sastanak najavljen za sredinu juna, u evropskim prestonicama je preovladala zebnja da će Grenel, inače neomiljeni bivši ambasador u Nemačkoj, pokrenuti kontroverzni predlog razmene teritorija između Srbije i Kosova. Navodno su Vučić i Tači pristali na rezoluciju o etničkom razgraničenju, ali je EU morala da reaguje zbog mogućeg pokretanja drugih graničnih sporova širom regiona.\nUbeđivanje Srbije da formalno prizna nezavisnost Kosova glavni je geostrateški cilj na Balkanu, ali zapadne sile su žestoko podeljene oko toga kako to treba postići. Preovlađujući stav u Briselu je da Srbiju treba podstaći da prihvati status kvo i odustane od svojih zahteva prema otcepljenoj pokrajini, no ovaj pristup je srpska strana više puta odbacila.\nS druge strane, administracija predsednika Donalda Trampa je daleko je fleksibilnija kada kaže da će priznati bilo kakvo “obostrano zadovoljavajuće rešenje” između Beograda i Prištine, što podrazumeva i korekciju granica. Takav dogovor bi bio u suprotnosti sa interesima Brisela, zbog čega optužnica protiv Tačija ne deluje nimalo slučajno.\nPrvi put predložena u avgustu 2018. godine, razmena teritorija prebacila bi četiri većinski srpske opštine (severno od Ibra) u Srbiju, u zamenu za Preševsku dolinu koja leži uz istočnu granicu Kosova i u kojoj živi pretežno albansko stanovništvo.\nEU je uporno odbacivala takvu nagodbu, a njen specijalni izaslanik za Balkan, Miroslav Lajčak, ponovio protivljenje tom planu u maju, poručivši da razmena teritorija “nije na dnevnom redu i ne bi trebalo da bude na dnevnom redu”, kao i “da nam treba sporazum koji smiruje situaciju, dok bi ovo imalo kontraefekat.” Nasuprot tome, Trampova administracija je voljna da podrži bilo kakvu rezoluciju koju može predstaviti kao spoljnopolitičku pobedu uoči novembarskih izbora.\nSusret Grenela sa Vučićem i Tačijem za sada je otkazan, ali činjenica da je to uopšte bilo zakazano trebalo bi da razbudi Brisel. U protekloj deceniji, EU je bila toliko zaokupljena vlastitim krizama da joj je ostalo premalo kapaciteta za balkanske razmirice. Ovo povlačenje je smanjilo uticaj Evrope u regionu i ostavilo politički vakuum koji sve više ispunjavaju Kina, Rusija, Turska i zemlje Persijskog zaliva. Ukoliko ne želi da bude potisnuta iz sopstvenog dvorišta, EU mora da nadigra geopolitičke rivale i ubedi regionalne lidere, posebno Vučića, da deluju u skladu sa njenim ciljevima.\nBrisel je godinama posmatrao Vučića kao čoveka sa koji završava posao, ali sve je očiglednije da predsednik Srbije aktivno sabotira ciljeve EU na Balkanu. Dosadašnja strategija ustupaka je nesumnjivo propala i ukoliko Evropa zaista želi da reši problem Kosova, mora da prestane da obasipa Vučića ekonomskom i političkom podrškom, te da je preusmeri grupama civilnog društva.\nTagovi:EU, Balkan, Vučić, Tači, Kosovo


Deca iz socijalno ugroženih porodica stigla sa letovanja\nCrveni krst Zrenjanin dočekao je petnaestoro mališana iz Zrenjanina koji su prethodnih deset dana boravili u Odmaralištu Crvenog krsta Srbije „Krista Đorđević“ u Baošićima kroz program preventivnog oporavka – letovanja.\n„Rad Odmarališta je bio izuzetno dobro organizovan – u skladu sa potrebama dece osnovnoškolskog uzrasta. Deci je bila na raspolaganju plaža Odmarališta uz stalni nadzor spasilaca – volotera Crvenog krsta, a za njih je bila obezbeđena i Škola plivanja“, rekla je za portal I love Zrenjanin Gordana Pajović, aktivistkinja Crvenog krsta i vaspitač koji je pratio grupu dece na ovom letovanju.\nPored uživanja u čarima mora, deca su učestvovala u edukativnim, sportskim i kulturnim sadržajima.\n„Prostrani „Dečiji trg“ u okviru Odmarališta bio je mesto za odvijanje radionica nakon prepodnevnog boravka na plaži. Mladi edukovani volonteri Crvenog krsta vodili su radionice o promociji humanih vrednosti, proj pomoći, realističkom prikazu povreda, zaustavljanju trgovine ljudima i sličnim temama“, istakla je Pajović.\nOna je dodala da su deci privlačile pažnju i likovna i dramska radionica, pa su mališani iz Zrenjanina svakodnevno učestvovali i u radionicama kreativnog sadržaja poput maskenbla, predstava i kvizova.\n„Deca su bila primerena, dobro raspoložena, aktivna i sarađivala su sa vaspitačem – pa zaslužuju sve pohvale“, napominje Pajović.\nCrveni krst je zahvaljujući sredstvima koje usmerava Osnovno tužilaštvo u Zrenjaninu – na osnovu principa oportuniteta, uspeo da obezbedi boravak za petnaestoro dece iz socijalno ugroženih i hraniteljskih porodica.\n„Žao nam je što broj upućene dece ove godine nije mogao da bude veći, ali ipak ostaje nada da će u narednom periodu sve više dece kojoj je ovakav vid oporavka potreban i dobrodošao – moći da postane korisnik ovakvog vida naših usluga“, rekla nam je Aleksandra Tanasijević, sekretar zrenjaninskog Crvenog Krsta.\nOna je dodala da je posebno zadovoljstvo to što su deca imala priliku da se druže sa vršnjacima iz gradova širom Srbije i da je samo tokom boravka u Odmaralištu bilo čak 300 mališana.\n„Neizbežna je bila tuga, pa čak i po koja suza na rastanku – ali je ostalo obećanje da će neki od polaznika već septembra meseca učestvovati u aktivnostima Crvenog krsta u Zrenajninu i priključiti se članovima Omladinske terenske jedinice Crvenog krsta Zrenjanin“, istakla je Tanasijevićeva za I love Zrenjanin.\nTagovi:baošići, crna gora, crveni krst, letovanje, zrenjanin


Narudžbine za Microlino, električnu verziju BMW Isetta-e, dostigle 100 miliona dolara | PC Press\n18. septembar 2018. Marijana Pečić\nUprkos impresivnoj inovativnosti u industriji električnih vozila, ne dešava se svaki dan da novo električno vozilo debituje tako uspešno. Zato je vest o malenom gradskom električnom automobilu švajcarske kompanije Micro Mobility Systems, Microlinu, za koji narudžbine prelaze 100 miliona dolara u pretprodaji, veoma obećavajuća.\nKrajem jula pisali smo o karakteristikama ovog malog električnog automobila koji ima dizajnerska obeležja BMW Isetta, kao i uopšteno o konceptu „bubble car“ automobila. Retro dizajn i atraktivni marketing bili su uspešni u osvajanju srca novih vozača, a kompanija je najavila preko 8.000 rezervacija za nova vozila. Sa cenom od 14.000 dolara (12.000 evra), Microlino nije mnogo skuplji od mnogih električnih motocikala i znatno je jeftiniji od nekih drugih pristupačnih električnih automobila u porodičnoj veličini.\nPrema nemačkom portalu Focus, većina rezervacija dolazi od kupaca iz Nemačke i Švajcarske, a ostatak dolazi iz celog sveta. O tome da ovo nisu samo lepe želje kupaca svedoči i činjenica da je prilikom narudžbine potrebno uplatiti zalog od 1.000 evra, pa je realno za očekivati kako će naručena količina automobila na kraju i završiti kod kupaca koji su uplatili depozit. Automobil je nedavno odobren za vožnju po ulicama u Evropi, a početna proizvodnja prvih 25 automobila je planirana za oktobar. Ti automobili će se koristiti kako bi se podešavao dalji proizvodni proces i pripremu za proizvodnju velikih razmera počev od decembra ove godine.\nProizvodnjom automobila će se baviti kompanija Tazzari, partner kompanije Micro Mobility Systems koja poseduje polovinu akcija kompanije, a Microlino će se sastavljati u pogonima u Italiji.\nTagovi: električni automobil, električno vozilo, Evropa, Italija, Micro Mobility Systems, Microlino, nemačka, Švajcarska, Tazzari\n← Google priznao tajno podešavanje Android telefona\nNovi Philips monitor samo za profesionalne korisnike →


EU podsticaj kreativnih i inovativnih ideja u kulturi i turizmu - EU za turizam\nProjekat “EU za kulturno nasleđe i turizam“ je otvorio novi konkurs za dodelu bespovratnih sredstava. Cilj ovog poziva je podsticanje kreativnih i inovativnih ideja u turizmu i promociji kulturnog nasleđa. Ukupan iznos bespovratnih sredstava je 200.000, dok će pojedinačni projekti iznositi ne više od 20.000 evra.\nPozivom su obuhvaćeni osam opština i gradova Donjeg Podunavlja i Istočne Srbije: Smederevo, Požarevac, Veliko Gradište, Golubac, Majdanpek, Kladovo, Negotin i Zaječar, kao i opština Topola u Šumadiji.\nKonkurs je namenjen svima koji nastoje da na kreativan i inovativan način unaprede prezentaciju kulturno-istorijskog nasleđa, učine atraktivnijom promociju svojih opština ili oplemene turističku ponudu i proizvode. Stoga je konkurs usmeren na organizacije civilnog društva, institucije kulture, tela za upravljanje kulturnim nasleđem, kao i mala i srednja preduzeća u kreativnoj industriji. Svrha konkursa je da se poveća atraktivnost destinacija, a posetiocima omogući da na zanimljiviji način dožive mesta koja obilaze.\nProjekat „EU za kulturno nasleđe i turizam“ podržava razvoj turizma i promociju kulturnog nasleđa, sa ciljem podsticaja ekonomskog razvoja regiona i stvaranju novih poslovnih perspektiva, posebno u ruralnim sredinama. Projekat finansiraju Evropska unija i Vlada Savezne Republike Nemačke, a sprovodi Nemačke organizaciju za međunarodnu saradnju GIZ.


Branislav Peić Zoran Bušić Milan Parezanović Miloš Lužnjanin Ivan Drobnjak Dario Adamov Uglješa Bulatović Aleksandar Stakić Goran Igić Ivana Jovičić\nSreda, 10.10.2018 10:08\nGradska organizacija Srpskog pokreta Dveri u Nišu podržava protestni skup „Mame su zakon“ koji je najavljen za četvrtak 11.10.2018.god.u Nišu na Trgu Kralja Milana u 17 sati i time izražava neslaganje sa diskriminatorskim odredbama Zakona o podršci porodica sa decom, koji je stupio na snagu 1.jula ove godine.\nNormama ovog Zakona promenjen je način obračuna naknada tokom porodiljskog odsustva, kao i naknada za negu deteta, pa je za brojne kategorije majki i trudnica mesečni iznos naknada smanjen na minorne iznose. Ovim su Zakonom oštećene majke koje rade manje od 18 meseci u kontinuitetu, majke preduzetnice, majke koje imaju decu sa invaliditetom, oštećena su deca koja su rođena kao treće i četvrto dete u porodici pre stupanja na snagu ovog Zakona a imaju manje od deset godina, kao i majke koje zarađuju više od tri republičke prosečne plate.\nOdsustvo odgovorne populacione politike u Srbiji dovelo je Srbiju na jedno od poslednjih mesta u svetu po broju rođene dece i na jedno od prvih deset mesta po broju umrlih. Po prvi put, danas u Srbiji živi više ljudi starijih d 65 godina od onih koji imaju manje od 18 godina. Skandalozne izjave odgovornih u Ministarstvu za rad po kojima „poslodavci primaju žene da rade a ne da rađaju“ izraz su stvarnih neoliberalnih težnji nove elite u Srbiji po kojima je profit iznad svega, pa i iznad života, dece i porodice.\nUmesto pevajućih fontana, milionske novogodišnje rasvete, i novih škoda za Ministarstva i lokalne samouprave, Srbiji je neophodno da majke sa decom imaju zagarantovan minimalac, i zadatak je odgovorne vlasti da im to obezbedi.\nPorodica je poslednji bedem odbrane protiv neoliberalne, individualističke i antiporodične dogme koja preti da preplavi zapadnu civilizaciju ali i Srbiju. Program Srpskog pokreta Dveri u svom središtu ima porodičnu politiku i izraz je političke borbe za prava porodice. Porodica je najosetljiviji i najugroženija od svih napadnutih institucija i segmenata srpskog društva. A bez porodice, nema veze sa prošlošću, kao ni mosta ka budućnosti.\nStoga Gradska organizacija Srpskog pokreta Dveri u Nišu poziva sve svoje članove, pripadnike drugih političkih stranaka i pokreta ali i sve Nišlije, da bez političkih obeležja podrže protest Inicijative majki Niša za izmenu diskriminatorskog Zakona i za očuvanje porodične Srbije.\nU Nišu, 10.10.2018.god.\nGrO Srpskog pokreta Dveri Niš\nLokalne vestimame su zakonprotestitrudnicemajkeporodiljeNišprotestni skupZakon o podršci porodica


Poslao: 22 Jul 2005 12:52\nLjudi, nemojte se raspravljati sada oko istorije i oko nekih istoricara. Jako bi me radovalo da okacite jos po neki tekst, pa kome se svidja neka preuzme, a kome ne, ne mora.\nPoslao: 01 Avg 2005 11:58\nPa mogu i ja sad tako da sednem da pišem "istoriju" a može i Rosoner da sedne i da piše o "diagramima odlučivanja i spektralnoj analizi" ali sumnjam da će bilo šta od toga biti naučno validno...\nJednostavno Istorija je ozbiljna i složena nauka tekstovi nekog ko nije školovani istoričar (ili bar ne dolazi iz neke srodne naučne discipline) ostaje samo amaterski pokušaj i ništa više.\nPoslao: 17 Avg 2005 19:12\nNisam ljubitelj istorije,ali mislim da ovde ima previše i za studente slavistike.\nPoslao: 23 Avg 2008 06:27\nevo i mog doprinosa ovoj temi pa koga interesuje neka čita.\nDopuna: 23 Avg 2008 6:27