Specijalna misija: Kondoliza udara na Srbiju i Rusiju na tri fronta - Sputnjik Srbija\n05:17 26 Novembar 2020\nSpecijalna misija: Kondoliza udara na Srbiju i Rusiju na tri fronta\n13:35 26.11.2017 Preuzmite kraći link\nZadatak koji su SAD postavile pred svog novog specijalnog izaslanika za Balkan — Kondolizu Rajs — između ostalog jeste brzo eliminisanje ruskog uticaja u RS i smena Milorada Dodika, tvrde analitičari.\nSputnjik otkriva: Počela ofanziva Amerike na Balkan — šalju poznatog „igrača“\nNakon što je Sputnjik, pozivajući se na odlično obaveštene izvore, nedavno objavio da će bivša američka državna sekretarka uskoro biti imenovana za specijalnog izaslanika te zemlje za Balkan, u javnosti su se pojavile razne spekulacije o tome koji su pravi ciljevi buduće misije Rajsove.\nDok mediji u Srbiji prognoziraju da će Kondoliza Rajs, pre svega, biti aktivno uključena u pregovore između Beograda i Prištine, pojedini stručnjaci za međunarodne odnose i ugledni analitičari za „Euro Blic“ tvrde da će bivša šefica američke spoljne politike imati mnogo širi spektar zadataka koji bi, prema njihovim rečima, trebalo da ispuni do kraja sledeće godine.\nJedan od tih zadataka je, kako tvrdi politički analitičar iz Beograda Željko Cvijanović, uklanjanje Milorada Dodika sa vlasti u RS i snažniji američki angažman na unitarizaciji BiH.\n„Skoro da više nije ni tajna da će Kondoliza Rajs uskoro biti postavljena za specijalnog izaslanika SAD za Balkan. Naime, Amerikanci su pre skoro deceniju prepustili gotovo sve ’balkanske poslove‘ Evropljanima, prvenstveno Nemačkoj. Međutim, pošto se stvari u proteklih desetak godina nisu odvijale onako kako su zamislili u Vašingtonu i pošto je u tom periodu došlo do snažnog povratka Rusije i jačanja njenog uticaja na Balkanu, najavljeni angažman bivšeg državnog sekretara SAD na sređivanju stanja u ovom delu sveta pokazuje da Amerikanci imaju ozbiljne planove“, kaže Cvijanović.\nMeđu kandidatima za šefa FBI i Kondoliza Rajs\nPrvi zadatak jeste pritisak na vlasti u Srbiji da prestanu da se protive nezavisnosti Kosova i njegovom prijemu u punopravno članstvo u UN. Drugi zadatak je eliminacija ruskog uticaja u RS, što brže uklanjanje Milorada Dodika sa vlasti i unitarizacija BiH. Treći cilj koji će Rajsova pokušati da ostvari odnosi se na Makedoniju, odnosno njeno definitivno udaljavanje od Rusije.\nSledeća godina po mnogo čemu će biti dramatična na ovim prostorima — prognozira Cvijanović.\nStručnjak za međunarodne odnose i bivši ambasador Srbije u Belorusiji Srećko Đukić takođe tvrdi da je, prema informacijama kojima raspolaže, dolazak Kondolize Rajs na Balkan već gotova stvar. On isto tako veruje da će navedeni angažman jednog od najpoznatijih lica američke spoljne politike u poslednjih nekoliko decenija dovesti do, kako kaže, ozbiljnih komplikacija u regionu.\n„Još od završetka jugoslovenskih ratova Amerikanci na Balkan nisu slali ’jače‘ ime od Rajsove. Reč je o ženi koja u američkoj administraciji pre svega važi za odličnog poznavaoca prilika u Rusiji i koja je, to vam govorim iz sto odsto proverenih izvora, godinu dana pre američkog priznanja nezavisnosti Kosova o tome lično obavestila ruskog predsednika Vladimira Putina. Ponovno aktiviranje Rajsove jedino može da znači to da će prvo uslediti ozbiljni pritisci na Srbiju da prizna nezavisnost Kosova, a zatim će se verovatno angažovati na sređivanju stanja u BiH po američkom ukusu“, tvrdi Đukić.\nEkskluzivno: Dodik za Sputnjik objasnio zašto je crtao novu mapu na Balkanu\nkondoliza rajs, misija


ŠESNAEST GODINA OD UBISTVA ZORANA ĐINĐIĆA: JOŠ BEZ ISTRAGE O POLITIČKOJ POZADINI\nZa atentat na premijera Zorana Đinđića na po 40 godina zatvora osuđeni su tadašnji komandant i zamenik komandanta Jedinice za specijalne operacije Resora državne bezbednosti Milorad Ulemek Legija i Zvezdan Jovanović\nNakon atentata Vlada je osnovala Državnu komisiju za ispitivanje sistema obezbeđenja premijera Đinđića, čiji je izveštaj proglašen državnom tajnom i do danas nije objavljen, ali u kojem su, po nezvaničnim informacijama, konstatovane brojne nepravilnosti u sistemu Đinđićevog obezbeđenja neposredno pred ubistvo\nPozadinu i izvršenje atentata na Đinđića od tada su pratile različite spekulacije i hipoteze, među kojima i one da su u atentat navodno umešane pojedine strane tajne službe, a da je navodni izvršilac iz inostranstva\nPoštu ubijenom premijeru danas su polaganjem venaca i cveća u dvorištu Vlade i na njegovom grobu odali članovi aktuelne Vlade, DS, Nove stranke, LDP i drugi\nOrganizatori protesta „1 od 5 miliona“ će zajedno sa članovima DS i Đinđićevim poštovaocima večeras učestvovati u memorijalnoj šetnji, a u pozivu građanima naveli su da na taj način odaju poštu „velikom vizionaru, čije je ubistvo trenutna vlast slavila“\nNa današnji dan pre 16 godina ubijen je premijer Srbije i lider Demokratske stranke (DS) Zoran Đinđić, a taj datum je obeležen šetnjama, kao i polaganjem venaca i cveća na njegov grob i u dvorištu Vlade, gde je izvršen atentat.\nĐinđić je bio prvi premijer Srbije posle pada režima Slobodana Miloševića 2000. godine i dolaska na vlast Demokratske opozicije Srbije (DOS), a za vreme njegovog mandata pokrenut je proces demokratizacije društva i ekonomskih i socijalnih reformi.\nĐinđićeva Vlada se zalagala za saradnju s Haškim tribunalom za ratne zločine i u to vreme je uhapšeno i tom sudu izručeno nekoliko optuženika, među kojima i bivši predsednik Srbije i SRJ Milošević.\nOn je bio jedan od osnivača DS-a, a od januara 1994. do ubistva i predsednik te stranke. Bio je prvi nekomunistički gradonačelnik Beograda posle 1945. godine.\nPolitička pozadina atentata na Đinđića do danas nije otkrivena, niti su otkriveni politički nalogodavci, iako su se zahtevi za sprovođenje takve istrage mogli čuti više puta i od različitih političkih i stručnih aktera, najčešće u vreme obeležavanja godišnjice njegove smrti.\nZa njegovo ubistvo, koje se dogodilo 12. marta 2003. godine u dvorištu zgrade Vlade, kada je na njega pucano iz snajpera, osuđeni su pripadnici tadašnje Službe državne bezbednosti (današnje BIA). Na po 40 godina zatvora osuđeni su Milorad Ulemek Legija, bivši komandant Jedinice za specijalne operacije Resora državne bezbednosti („Crvenih beretki“), kao organizator ubistva i Zvezdan Jovanović, bivši zamenik komandanta JSO, kao neposredni izvršilac.\nNakon ubistva odlukom Vlade Srbije osnovana je Državna komisija za ispitivanje sistema obezbeđenja premijera Đinđića, na čijem je čelu bio Žarko Korać.\nPrema nezvaničnim informacijama, u izveštaju takozvane Koraćeve komisije konstatovane su brojne nepravilnosti i propusti u sistemu Đinđićevog obezbeđenja neposredno pred atentat.\nIzveštaj je podnet Vladi 13. avgusta 2003. godine, ali je proglašen državnom tajnom i do danas nije objavljen.\nPozadinu i izvršenje atentata na Đinđića od tada su pratile različite spekulacije i hipoteze, među kojima i one da su u atentat navodno umešane pojedine strane tajne službe, a da je navodni izvršilac iz inostranstva.\nPripadnici vlasti i opozicije su i danas u Beogradu odali poštu ubijenom premijeru – u različito vreme i na različitim mestima.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić je prva položila venac na mestu atentata, u dvorištu Vlade.\nNa istom mestu, ali u tačno vreme kada je Djinđić ubijen – u 12.20 časova, vence i cveće položili su predstavnici „njegove“ DS.\nOni su prethodno, zajedno sa drugim poštovaocima i prijateljima ubijenog premijera, položili venac i cveće i na njegov grob u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju u Beogradu.\n– Ovo ne treba shvatiti kao negovanje kulta ličnosti, već kao želju da se političko nasleđe Zorana Đinđića neguje i poštuje, i da baštinimo političke ideje i filozofiju koju je on u Srbiji sprovodio- rekao je novinarima predsednik stranke Zoran Lutovac.\nOn je najavio da će predstavnici DS-a večeras zajedno sa organizatorima protesta „Jedan od pet miliona“ organizovati memorijalnu protestnu šetnju u Đinđićevu čast od Filozofskog fakulteta do zgrade Vlade.\nU pozivu za tu šetnju navedeno je da će građani imati priliku da odaju poštu „velikom vizionaru, čije je ubistvo trenutna vlast slavila“.\nNa grobu ubijenog premijera vence su danas položili i članovi i simpatizeri Nove stranke na čelu sa predsednikom Zoranom Živkovićem, koji je bio jedan od Đinđićevih najbližih saradnika i njegov zamenik u DS, a nakon atentata i predsednik Vlade.\n– Na dan kada se navršava 16 godina od stravičnog atentata na prvog demokratski izabranog premijera Srbije, dubokim naklonom odali smo počast reformskoj politici, idejama i porukama velikog političara čiji put i danas dosledno sledimo- navedeno je iz Nove stranke.\nOko 150 ljudi učestvovalo je u „Šetnji za Zorana“, od sedišta te stranke do dvorišta Vlade, u organizaciji Liberalno-demokratske partije (LDP).\nPosle polaganja cveća, lider LDP Čedomir Jovanović rekao je da članovi te stranke već godinama šetaju na godišnjicu Đinđićeve smrti ne samo da bi iskazali poštovanje prema njemu, već i „želju da se otkriju nalogodavci ubistva“.\nGORAN VESIĆ „IZJEDNAČIO“ VUČIĆA SA ĐINĐIĆEM\nAktuelni zamenik gradonačelnika Beograda i funkcioner Srpske napredne stranke (SNS) Goran Vesić, koji je jedno vreme bio i pripadnik DS i saradnik Zorana Đinđića, izjavio je da su o nekadašnjem premijeru Srbije Đinđiću širene laži, kao što se danas, kako je rekao, šire o predsedniku Srbije i lideru SNS-a Aleksandru Vučiću.\nVesić je u intervjuu za list „Alo“ kazao da je sličnost između ta dva državnika i u tome što je Đinđić bio radoholik koji je mnogo zahtevao od svojih saradnika, a i Vučić je, prema rečima Vesića, takav.\n– On (Đinđić) nije bio popularan, jer su o njemu širene strašne laži. Tu istu matricu laži imate i danas, kada je reč o Aleksandru Vučiću i to rade maltene isti ljudi- rekao je Vesić.\nOn je dodao da su i Vučić i Đinđić razumeli da su reforme važne bez obzira na to da li ste zbog toga popularni ili ne.\n– I jedan i drugi su podigli ugled Srbije u svetu, razumeli su da mala zemlja poput Srbije može da preživi samo ako ima podršku u međunarodnoj zajednici i prijatelje u svetu- kazao je Vesić.


Još ranije odlučeno je da se finale igra 26. maja u Beogradu, a kako klubovi nisu mogli da se dogovore oko domaćinstva, njega je odredio žreb.\nVoljom kuglica odlučeno je da domaćin bude Crvena zvezda.\nPrethodno finale odigrano je na stadionu "Rajko Mitić", a trijumfovali su crveno-beli posle boljeg izvođenja penala.\nInače, u nedelju je na programu poslednje kolo Superlige, gde Zvezda čeka Voždovac, a Partizan niški Radnički.\nCrveno-belima je sve osim poraza dovoljno da osvoje petu šampionsku titulu zaredom.\nBONUS VIDEO - Đokovićev trening sa Kecmanovićem\nŠAMPIONSKOM ŠETNJOM PROBUDILI BEOGRAD: Omladinci Zvezde na originalan način proslavili titulu (VIDEO)\n18. 05. 2022. u 19:42\nFK Partizan FK Crvena zvezda Kup Srbije\n44 PLAN ZAPADNIH CENTARA: Pale fitilj na KiM, hoće da slome Beograd


Srpski dvosed i četvorosed trijumfalno za finale | Kajakaški savez Srbije\nSrpski dvosed i četvorosed trijumfalno za finale\nDruga sesija prvog dana takmičenja na Prvenstvu Evrope u kajaku i kanuu za juniore i mlađe seniore 2022. čiji je domaćin srpska prestonica i prelepa Ada Ciganlija donela je slavlje u srpskom timu nakon fantastičnih trka naših juniorki i mlađih seniora u konkurencijama dvosed i četvorosed.\nPrvo mesto i aplauz dana pobrale su u disciplini K2-500 juniorke Dina Bacelj i Dunja Stanojev vremenom 1:48.78 čime su izborile finale koje će se održati 26. juna 2022. sa početkom od 14:02 časa.\nUsledila je briljantna vožnja na Savskom jezeru srpskog četvoroseda u disciplini K4-500 juniori i u sastavu: Stefan Vrdoljak, Nikola Kovačević, Luka Stojkov, Branko Lagundžić koji su svojim preformansom publiku digli na noge i na kraju doživeli ovacije. Prvo mesto u kvalifkacijama osvojili su vremenom 1:24.42. Za zlatnu medalju boriće se 26. juna od 14:38 časova.\nPriliku da se bore za finala imaće i srpski takmičari koji su u kvalifikacijama prvog dana takmičenja ostvarili plasmane vredne polufinala.\nK2-500JUN Luka Manjenčić, Strahinja Dragosavljević – 4. mesto (1:39.75)\nK2-500U23 Danilo Živković, Miloš Stojkov – 4. mesto (1:37.18)\nK2-500U23 Anastazija Bajuk, Olivera Mihajlović – 4. mesto (1:52.25)\nK4-500JUN Veljko Vještica, Nikolas Andrić, Mihajlo Dadić, Luka Manjenčić – 7. mesto (1:30.74)\nFinalnu trku u disciplini K1-1000 Bojan Zdelar će veslati 25. juna 2022. sa početkom od 9:56 časova, dok će se za zlato u disciplini K1-500 boriti 26. juna od 10:14 časova. Dunju Stanojev u disciplini K1-500 borba za medalju čeka 26. juna u 9:10 časova. U disciplini K1-1000 naša Olivera Mihajlović finalnu trku veslaće 25. juna u 10:38 časova, dok kanuistkinja Tijana Arsić finalnu trku u disciplini C1-500 vesla 26. juna u 9:51 čas.\nDrugog dana Šampionata Evrope za junore i mlađe seniore boje Srbije braniće 18 posada. U prepodnevnom programu naši takmičari veslaće polufinala u disciplinama na 1000 i 500 metara, dok će se u poslepodnevnom programu srpske posade boriti u kvalifikacijama u disciplinama na 200 metara.\nRaspored trka naših takmičara drugog dana Evropskog prvenstva\n09:00 polufinale K1-500JUN Aleksandar Jovanović\n09:35 polufinale K1-500U23 Marija Dostanić\n10:00 polufinale K2-500JUN Luka Manjenčić, Strahinja Dragosavljević\n10:20 polufinale K2-500U23 Danilo Živković, Miloš Stojkov\n10:30 polufinale K2-500U23 Anastazija Bajuk, Olivera Mihajlović\n11:04 polufinale K1-1000JUN Luka Manjenčić\n11:18 polufinale K1-1000JUN Katalin Gere\n12:00 polufinale K2-1000JUN Igor Subotić, Nikolas Andrić\n12:14 polufinale K2-1000U23 Filip Ratkov, Miodrag Ikadinović


Plejmejker Stefan Jović na pregledima u Minhenu kod doktora Johena Hana kako bi ubrzao period oporavka.\nKošarkaški klub Crvena zvezda mts obaveštava javnost, da je prvotimac kluba Stefan Jović, otputovao u ponedeljak u Nemačku, gde će u narednih nekoliko dana obaviti dodatne detaljne preglede i sprovesti, ukoliko to bude bilo potrebno, dodatnu terapiju kako bi sanirao i ubrzao oporavak od povrede leđa koja ga muči već dva meseca.\nJović je otputovao u Minhen, gde će ga na jednoj od najpoznatijih kinika pregledati tim lekara predvođen doktorom Johenom Hanom.\nKK Crvena zvezda mts zahvaljuje se ovom prilikom aktuelnom selektoru reprezentacije Srbije Aleksandru Đorđeviću koji je predložio pregled u Minhenu, kao i menadžeru Stefana Jovića, gospodinu Aleksandru Raškoviću koji je organizovao put u Nemačku gde će igrač biti pregledan, i podvrgnut posebnoj vrsti terapije, u cilju bržeg oporavka.\nKK Crvena zvezda mts sa svojim lekarskim timom koji je činio sve u prethodnim nedeljama kako bi sanirao neugodnu povredu Stefana Jovića koji je u nekoliko navrata i na sopstvenu odgovornost pokušavao da se vrati na teren, i pomogne timu u vrlo važnom periodu sezone. Lekarski tim KK Crvena zvezda mts i lekarski tim u Minhenu biće u stalnom kontaktu.\nO rezultatima pregleda u Nemačkoj, daljim koracima u oporavku Stefana Jovića, i povratku na teren našeg plejmejkera, klub će se oglasiti u narednim danima.\nSimonović: "Zaslužena pobeda gostiju"


Sutra konsultacije Nikolića sa Vučićem o Vladi - Nova Borba\nSutra konsultacije Nikolića sa Vučićem o Vladi\nNikolić je ranije rekao da je pobeda SNS upečatljiva i jasna i da misli da za mandatara neće morati ni da obavlja konsultacije, suštinski, ali ga Ustav na to formalno obavezuje\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić počeće sutra konsultacije povodom formiranja Vlade Srbije, razgovorom sa Aleksandrom Vučićem, nosiocem izborne liste - "Aleksandar Vučić - Srbija pobeđuje", koja je na aprilskim vanrednim parlamentarnim izborima osvojila većinu mandata u novom sazivu parlamenta.\nKako je saopštila Pres služba predsednika, konsultacije će biti održane u 14 sati u zgradi Generalnog sekretarijata predsednika Republike.\nPrema Ustavu Srbije, kandidata za predsednika Vlade parlamentu predlaže predsednik, pošto sasluša mišljenje predstavnika izabranih izbornih lista.\nU parlament je posle vanrednih parlamentarnih izbora 24. aprila ušlo sedam lista - lista oko SNS, koja je osvojila 131 mandat, SPS-JS, SRS, Pokret "Dosta je bilo", koalicija oko DS, koalicija Dveri-DS S, koalicija LDP-LSV-SDS i pet manjinskih lista.\nTako bi na Andrićev venac na razgovor sa šefom države u narednim danima trebalo da dođu i Ivica Dačić, Vojislav Šešelj, Saša Radulović, Bojan Pajtić, Sanda Rašković Ivić i Boško Obradović, Čedomir Jovanović, Boris Tadić, Nenad Čanak...\nPrema Zakonu o predsedniku, šef države je dužan da Narodnoj skupštini predloži onog kandidata za predsednika Vlade koji može da obezbedi izbor Vlade.\nLista oko SNS ima većinu i da samostalno formira vladu, bez koalicionih partnera, ali je lider stranke Aleksandar Vučić već najavio da će SVM Ištvana Pastora sigurno biti partner.\nMediji, doduše, uveliko špekulišu da bi u vladi mogli da se nađu i druge političke opcije, poput LDP-a Čedomira Jovanovića, te procenjuju da "ima nade" i za ponovnu saradnju sa SPS Ivice Dačića.\nVučić je više puta rekao da ni sa kim još nije razgovarao o sastavu vlade, ali je načelno najavio mogućnost da njegov novi kabinet ima jedno ministarstvo manje, te promene na čelu pojedinih resora.\nNikolić je ranije rekao da je pobeda SNS upečatljiva i jasna i da misli da za mandatara neće morati ni da obavlja konsultacije, suštinski, ali ga Ustav na to formalno obavezuje.\nNakon obavljenih konsultacija, predsednik poverava mandat za sastav vlade kandidatu za predsednika vlade koji sa programom i sastavom vlade izlazi pred poslanike.\nOčekuje se da novi saziv parlamenta bude konstituisan do 4. juna, budući da tad ističe zakonski rok, odnosno 30 dana od dana proglašenja konačnih rezultata izbora.\nPo konstituisanju parlamenta, počinje da teče rok od 90 dana za formiranje vlade, ali je Vučić već najavio da će ona biti formirana ubrzo po ulasku novih poslanika u zgradu na Trgu Nikole Pašića.\nVučić je ranije najavio da će sednica Predsedništva SNS biti održana 28. maja, posle čega će biti konstituisana skupština, a da će novi tim iz Nemanjine 11 zakletvu položiti najkasnije 15 dana od konsituisanja parlamenta.\nPrema zakonu, mandatar za sastav vlade parlamentu iznosi program i predlaže njen sastav, a parlament istovremeno glasa o programu i izboru premijera i članova vlade.\nNakon vanrednih izbora 16. marta 2014. godine, na kojima je pobedila SNS, vlada je bila formirana 27. aprila, dok je za formiranje nove vlade posle izbora 6. maja 2012. godine trebalo 83 dana.


Hitlerovo pismo o Jevrejima - Kurir\nHitlerovo pismo o Jevrejima\n11:33, 08.06.2011. 4\nLOS ANĐELES - Centar Simon Vizental saopštio je da je došao do pisma nacističkog vođe Adolfa Hitlera u kome je prvi put opisano njegovo viđenje odnosa prema Jevrejima i dodao da će ono biti izloženo u Muzeju tolerancije u Los Anđelesu na ulazu u odelenje o Holokaustu.\nLOS ANĐELES - Centar Simon Vizental saopštio je da je došao do pisma nacističkog vođe Adolfa Hitlera u kome je prvi put opisano njegovo viđenje odnosa prema Jevrejima i dodao da će ono biti izloženo u Muzeju tolerancije u Los Anđelesu na ulazu u odelenje o Holokaustu. U saopštenju Centra se precizira da je pismo iz 1919. napisano šest godina pre nego što je izdata Hitlerova knjiga Majn Kampf.\nDenvnik Njujork tajms navodi da je takozvano Gemlihovo pismo napisano na zahtev Hitlerovog starešine kapetana Karla Majra, koji mu je naredio da u pisanoj formi obrazloži svoje ideje o odnosu prema Jevrejima kako bi on to prosledio vojniku Adolfu Gemlihu.\nSva trojica su bili u sastavu jedinice Bavarske vojske koja se bavila propagandom protiv boljševika. Majr je umro u koncentracionom logoru Buhenvald pošto se okrenuo protiv firera tokom rata.\nList, međutim, prenosi, da je rabin Hier ubeđen da je pismo autentično, što je potvrdio i nemački ekspert Otmar Plokinger. Pismo je pred kraj Drugog svetskog rata pronašao američki vojnik Vlijam Zigler u ruševinama sedišta nacističke partije u Nirnbergu.


Galić-Cikotić: Zaštititi istočnu granicu BiH, uoči migrantskog vala - BiH Vijesti\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Galić-Cikotić: Zaštititi istočnu granicu BiH, uoči migrantskog vala\nDirektor Granične policije BiH Zoran Galić održao je sastanak s ministrom sigurnosti Selmom Cikotićem i saradnicima, a u povodu priprema za novi migrantski val koji se uskoro očekuje.\nNa sastanku je bilo riječi o stanju na državnoj granici i mjerama koje je potrebno poduzimati u vezi s nezakonitim migracijama s naglaskom na istočnu granicu gdje je najveći migracijski pritisak i Unsko-sanski kanton, gdje se nalazi najviše migranata.\nMinistar Cikotić je istaknuo kako Granična policija BiH ima punu podršku Ministarstva sigurnosti te da su se maksimalno angažirali kako bi nabavili materijalno-tehnička sredstva i povećali ljudske kapacitete u Graničnoj policiji.\nGalić i Cikotić su zaključili kako Granična policija BiH ulaže maksimalne napore u zaštiti državne granice te su prezentirane aktivnosti koje GP poduzima i koje će poduzimati u idućem razdoblju.\nUsaglašeni su stavovi oko nabavke materijalno-tehničkih sredstava i povećanja kadrova, na čemu radi Ministarstvo sigurnosti BiH, navodi se u saoopćenju GP BiH.\nPrethodni članakMrđen: BiH među najbogatijim zemljama Europe po vodnim resursima\nNaredni članakVlada HNK: Domovima zdravlja još 3 miliona KM


Katedra za balkanistiku na Filološkom fakultetu u Prištini čeka na akreditaciju, otvara se jezički centar - Radio Goraždevac\nKatedra za balkanistiku na Filološkom fakultetu u Prištini čeka na akreditaciju, otvara se jezički centar\nFilološki fakultet Univerziteta u Prištini već skoro dve godine, uz podršku Britanske ambasade, OEBS-a i IOM, radi na otvaranje katedre za „balkanističke studije“, na kojoj će se učiti i srpski jezik. Sada se čeka na odgovor Akreditacione komisije, za čiji je pozitivan ishod neophodna i podrška ovog univerziteta i vlade. Istovremeno, zeleno svetlo je dato da se pri fakultetu otvori i Centar za jezike, na kojem će se pre svega učiti srpski i albanski i dobijati sertifikat o profesionalom poznavanju jezika za prevođenje.\nNedovoljan broj profesionalnih prevodioca, loš kvalitet prevoda, nedostatak finansiranja za usluge prevođenja, nesklad u zakonodavstvu, ali i pitanje uzajamnog (ne)priznavanja srpskih i kosovskih diploma, neki su od ključnih problema sa kojima se godinama suočavaju kosovske institucije, a pre svih njih – građani iz nevećinskih naroda.\nUpravo su ovi problemi izlistani u najnovijem izveštaju NVO „Centar za mir i toleranciju“, koji je juče u Prištini predstavio Stefan Filipović.\n„Kvalitet prevoda je jedan od osnovnih problema sa kojima smo se bavili, a pored toga i to da postoje ministarstva koja nemaju nijednog prevodioca ili sudovi u kojima ima samo jedan prevodilac. U pravosudnom sistemu na Kosovu ima ukupno 77 prevodilaca. U sudovima dokumenta moraju da se prevedu striktno tačno. Prosek za prevođenje jednog dokumenta je sat vremena, dakle prevodilac može u toku radnog dana da prevede najviše 5 do 8 dokumenata“, objasnio je Filipović samo delić problema.\nFilipovićevo izlaganje deo je izveštaja o proceni potreba profesionalnih prevodioca, koji, u okviru šireg projekta za institucionalizaciju učenja zvaničnih jezika na Kosovu podržavaju Međunarodna organizacija za migracije (IOM), Britanska ambasada i OEBS.\nOni su protekle dve godine intenzivno sarađivali sa Univerzitetom i Filološkim fakultetom u Prištini, Ministarstvom prosvete, Kancelarijom poverenika za jezike pri kosovskoj vladi i konačno sa Agencijom za akreditaciju, pre svega na generisanju podrške Filološkom fakultetu da pripremi dokumentaciju o akreditaciji programa za balkanističke studije, i otvaranju jezičkog centra.\nPred novu kosovsku vladu i univerzitetsko rukovodstvo konkretna očekivanja postavili su juče pokretači inicijative.\n„Postoji mnogo očiglednih razloga zbog kojih bi sve jezičke institucije i Balkanološki program trebalo da uspostave i podrže sve relevantne institucije, ali navešću samo dva. Prvo, Zakon o upotrebi jezika kaže da zvanični dokumenti moraju biti prevedeni na oba službena jezika. Mislim da svi znamo da to često nije slučaj, niti su prevedeni, ili nisu prevedeni kako treba. Međutim, jednak pristup uslugama i informacijama na tim službenim jezicima je od suštinske važnosti, bitan za sve građane, posebno tokom vremena poput ove pandemije kada se ljudi oslanjaju na zvanične informacije. Drugo i podjednako važno je komunikacija između ljudi, zajednica i suseda. To je važno na Kosovu, ali u bilo kojoj drugoj zemlji u kojoj postoje ljudi koji govore različite jezike, ali koji žive uporedo, treba da komuniciraju“, kazao je britanski ambasador Nikolas Abot.\n„u 2019. godini morala sam da objasnim zainteresovanim stranama šta je to Balkanski program, kakav dugačak proces smo imali kako bismo pripremili dokumentaciju ovog programa i sada vam samo mogu potvrditi to da smo u procesu akreditacije. Čekamo da strani stručnjaci pregledaju program, ako od njih dobijemo pozitivne povratne informacije – da započnemo s tim oktobra 21/22″, kazala je dekanica Filološkog fakulteta u Prištini Ljindita (Lindita) Rugova.\nOna kaže da je dosta toga učinjeno od decembra 2019. godine, kada su se sa međunarodnim partnerima sastali u prostorijama Filološkog fakulteta u Prištini, a na kojem je ono što su planirali, uspela tada da rezimira u jednoj rečenici: Da će uspostavljanje Centra za jezike u okviru Filološkog fakulteta kao dodatak u odnosu na nastavni plan i program – doneti razliku; da će se u centru učiti jezici na Kosovu.\n„I sada pred vama imam odluku o osnivanju jezičkog centra koju je odobrilo veće Univerziteta u Prištini“, kazala je Rugova, inače jedan od glavnih promotera otvaranja jezičkog centra i katedre za balkanologiju.\nI dok se čeka na konačno zeleno svetlo Akreditacione komisije, ona je zajedno sa, kako je kazala, „prijateljima balkanistike“, uz podršku OEBS-a i IOM-a, uspela i da nakon duže potrage za profesorima u regionu – voljnim da dođu u Prištinu, pozitivan odgovor dobije od profesora Josipa Lasića i Ane Sivački.\nPored toga, radna grupa intenzivno radi na sastavljanju jednogodišnjeg master programa koji bi služio pre svega kosovskoj vladi u potrebama za budućim prevodiocima i tumačima na službenim jezicima na Kosovu, kao i drugim institucionalnim potrebama.\nIako su dali podršku za sve što pospešuje društveni razvoj, davanje šanse mladima, integraciju zajednica i uopšte, društvenu koheziju, rektor i nova kosovska ministarka obrazovanja izbegli su u svojim govorima da tu podršku povežu uz konkretno spominjanje tzv. balkanističkih studija.\nArbrie (Arbërie) Nagavci kaže da su jezik i komunikacija most koji povezuje ljude.\n„Poznavajući se međusobno se bolje razumemo i uspevamo da se prihvatimo i uverimo da gradimo mostove saradnje, podržavajući jedni druge i zajedno napredujući kroz dijalog da bismo prevazišli dileme “, kazala je, govoreći o „zajedničkom napretku građana Republike Kosovo“.\nNa skupu je po prvi put, od kada je pre nedelju dana stupio na novu dužnost, govorio i ambasador OEBS-a na Kosovu, Majkl Davenport (Michael Davenport). On je pozdravio, kako je to video, posvećenost kosovske vlade i Univerziteta u Prištini da uspostave program balkanističkih studija i jezičkog centra.\n„Ideja je da će program balkanskih studija zaista stvoriti neku vrstu cevovoda profesionalnih i efikasnih tumača, kako u vladi, tako i presudno u privatnom sektoru“, kazao je.


Uručena sportska oprema lazarevačkim fudbalskim klubovima - GEM info\nUručena sportska oprema lazarevačkim fudbalskim klubovima\n6. novembra 2021. 6. novembra 2021. Redakcija 0 Comments FSB, FSL\nFudbalski savez Lazarevca uz podršku Fudbalskog saveza Beograda, uručio je sporstku opremu svim klubovima sa teritotije lazarevačke opštine. Opremu su uručili Marko Ranković predsednik Fudbalskog Saveza Lazarevca i Miroslav Stojanović generalni sekretar Fudbalskog Saveza Beograda.\nSvi klubovi sa teritorije opštine Lazarevac biće u prilici da obnove svoju opremu zahvaljujući donaciji Fudbalskog saveza Beograda. Marko Ranković, predsednik Fudbalskog saveza Lazarevca ovom prilikom zahvalio se svim prisutnim predstavnicima fudbalskih klubova što se bave ne samo fudbalom i razvojem omladine, već i pospešuju celokupan razvoj sporta u opštini. Dodelom opreme želimo da stimulišemo fudbalere u daljem radu, istakao je Ranković.\nKompleti sportske opreme uručeni su svim klubovima bez obzira na rang i ligu u kojoj se takmiče, rekao je ovom prilikom Generalni sekretar Fudbalskog Saveza Beograda Miroslav Stojanović i najavio da će se ovakve akcije nastaviti i u narednom periodu, kako bi se pomoglo klubovima. Fudbalski Savez Beograda ima izuzetnu saradnju sa Fudbalskim Savezom Lazarevca, dodao je Stojanović.\nČlan upravnog odbora Fudbalskog saveza Lazarevca Dušan Jevremović istakao je značaj dodele sportske opreme za ne samo za klubove, već i kao podsticaj za sportske radnike koji velike napore ulažu u vođenje i funskcionisanje klubova.\nVršilac dužnosti sekretara Fudbalskog Saveza Lazarevca Milan Paunović zahvalio se sekretaru FSB na sportskoj opremi i dobroj saradnji. Dodao je da je ovo samo jedna u nizu akcija koje će biti sprovedene u narednom periodu.\nSlične akcije se očekuju i u narednom periodu koje će nesumnjivo poboljšati kvalitet i uslove rada fudbalskih klubova na teritoriji opštine Lazarevac.\nShare the post "Uručena sportska oprema lazarevačkim fudbalskim klubovima"\nKolubara pobedila Napredak i prekinula seriju od tri poraza →


Tara Rodić i Rade Tepavčević "Industrija sreće"\nU četvrtak, 05. marta u 20:00 časova, u prostoru BW Experience (galerija Progres), Knez Mihailova 27, umetnička inicijativa Kvart BW u saradnji sa Galerijom ŠTAB, zajedničkom izložbom slika Tare Rodić i Radeta Tepavčevića, započinje prolećnu izlagačku sezonu. Izložba će biti otvorena za posetioce do 16. 03. 2020. godine. Radno vreme galerije je svakog dana od 12 do 21h, sem nedelje, kada je radno vreme od 12 do 18h...\nTara Rodić će se beogradskoj publici predstaviti slikama iz ciklusa „Sa one strane zla i industrije sreće“, koje nastaju kao potreba umetnice da se ličnim jezikom pozabavi duhovnim stanjem našeg društva. Tara se u određenom broju radova bavi pritiskom kao lajt motivom svakodnevice koji nastaje iz ljudske potrebe za prilagođavanjem. Suočen sa surovom borbom za egzistenciju, čovek je smešten u kontekst izrazito smanjene empatije. Slika kao sredstvo komunikacije treba da osvesti čoveka i približi mu svet u kome živi. Umetnica svojim delovanjem uzdiže empatiju i razumevanje čoveka današnjice.\nRade Tepavčević je mladi novosadski slikar koji na apsurde savremenog društva iskrivljenog sistema vrednosti odgovara veštom igrom simbola u satiričnom prikazu odnosa ljudi prema životinjama. Pored učešća na brojnim samostalnim i grupnim izložbama, dobitnik je nekoliko nagrada u oblasti primenjenih umetnosti. Privučen estetikom street art-a, umetnik često menja platno ceradom, gde izbor materijala i slikarskog izraza oslikava punk bunt kojim se kritikuje društvo današnjice. Slike na kojima umetnik životinjama daje osobine čoveka formu oglasa koriste u cilju uspostavljanja lakše komunikacije, gde su upotrebljeni tekstovi kratki i jasni, često inspirisani narodskim uzrečicama. Svojim delom, naizgled pojednostavljenim i duhovitim, umetnik se dotiče ozbiljnih tema vezanih za sociološke fenomene, uz isticanje nasilja kao jednog od najvećih problema današnjice.


Osnovana aktivistička grupa LBTQ žena “KvirA”\nDatum kreiranja: srijeda, 10 avgust 2016 07:57\nNakon više od dvije godine kontinuirane implementacije aktivnosti usmjerenih ka lezbejkama, biseksualnim, trans i kvir ženama, Kvir Montenegro danas sa zadovoljstvom obavještava javnost o zvaničnom formiranju nezavisne aktivističke grupe LBTQ žena pod nazivom “KvirA”, te prenosi prvo obraćanje javnosti ove nezavisne aktivističke grupe:\nOd danas ženski identiteti unutar LGBTIQ zajednice nisu u sjenci\nIstorija LGBTIQ pokreta u Crnoj Gori u značajnoj mjeri kreirana je od strane LBTQ žena iz sjenke već godinama unazad. Uprkos tome, lezbejke, biseksualne i trans žene su ostale do danas nevidljive, iako su u velikom broju slučajeva predstavljale katalizatore, te sprovodile u praksi skoro sve aktivnosti u ovoj oblasti. Mediji, kreatori politika i donosioci odluka, sa svoje strane, u potpunosti su zanemarivali, ali i dalje zanemaruju, činjenicu da postoje i drugi glasovi koje je potrebno i važno čuti.\nIako su značajno brojnije, LBTQ žene bile su nečujne, te bez autentičnih predstavnica koje bi zastupale njihove interese u javnoj sferi.\nU tom konktekstu, ističemo podatak da članice organizacije Kvir Montenegro okupljaju više od 120 LBTQ žena uključenih u sprovođenje aktivnosti na dnevnoj bazi (od ideje do realizacije) značajno više u odnosu na broj gej, biseksualne i trans muškarce.\nTokom priprema druge povorke ponosa Montenegro Pride 2014, naše članice izrazile su želju da formiraju grupu posvećenu isključivo interesima LBTQ žena. Takva odluka i želja u potpunosti je podržana od strane menadžmenta organizacije Kvir Montenegro. Kroz program izgradnje zajednice, članice Kvir Montenegra sprovele su brojne aktivnosti koje su imale za cilj da izgrade jaču grupu žena različitih identiteta. Raznovrsne uspješno sprovedene društvene i sportske aktivnosti tokom 2014., a posebno 2015. i 2016. godine poslužile su kao jasan indikator potrebe za dodatnim mjerama posebno kreiranim kako bi se izašlo u susret potrebama ženske grupe unutar LGBTIQ zajednice.\nNeformalna i nezavisna LBTQ ženska grupa „KvirA“ jedina je tog tipa u Crnoj Gori i do danas broji 120 članica. Grupa “KvirA” oformljena je sa ciljem djelotvornog organizovanja radi poboljšanja položaja žena u društvu sa posebnim akcentom na žene drugačije seksualne orijentacije i rodnog identiteta.\nSmatramo da će djelovanje i postojanje naše grupe predstavljati značajnu promjenu u percepciji i organizovanju aktivizma vezanog za takozvana „gej prava“ u kojem je do danas tradicionalno dominirao isključivo muški identitet, te otvoriti novo uspješno razdoblje ženskog aktivizma u Crnoj Gori.\nRad naše grupe smatramo vitalnim budući da pruža mogućnost LBTQ ženama da se umrežavaju na ličnom i društvenom nivou, budu motivisane da rade na pitanjima koja ih se direktno tiču, vode dijalog, razmjenjuju znanja, iskustva i lekcije proizašle iz izazova, te osnažuju jedne druge u cjelokupnom procesu za dalji rad i radne učinke. Multiplicitet identiteta, poštovanje njihovih kompleksnosti, kao i tretiranje njihovih specifičnih potreba, može samo biti dodata vrijednost višegodišnjeg mukotrpnog procesa unapređenja ljudskih prava LGBT osoba koji će na kraju, nesumnjivo, rezultirati istinskom jednakošću.\nPromocija i zaštita ljudskih prava LGBTIQ osoba od danas neće podrazumijevati praksu da vidljivost LGBTIQ osoba uglavnom znači vidljivost muškaraca iz LGBTIQ pokreta.\nDa podsjetimo, u okviru programa izgradnje LGBTIQ zajednice u Crnoj Gori, nakon osnivanja nezavisne aktivističke grupe trans osoba “Transovci” koja je prije dva mjeseca izvela prvu uspješnu akciju vidljivosti trans osoba pod nazivom “Prođimo ispod duge zajedno”, osnivanjem ženske grupe LBTQ aktivistkinja Kvir Montenegro uspješno nastavlja svoje aktivnosti na polju osnaživanja i podizanja kapaciteta za aktivističko djelovanje posebnih grupa unutar naše zajednice, koje nisu u dovoljnoj mjeri vidljive i čije specifične potrebe i mišljenje često nisu dovoljno prepoznate i prihvaćene.\nOsnivačica nezavisne grupe LBTQ žena "KvirA"\ni koordinatorka programa za izgradnju LGBT zajednice\nu NVO Queer Montenegro


Švedsku guraju u NATO „dok ne bude kasno“ - Sputnjik Srbija\n11:37 04 Mart 2021\n07:01 07.11.2019 Preuzmite kraći link\nU Stokholmu se ponovo diskutuje o mogućem ulasku Švedske u NATO. Ta zemlja je već više od dva veka vojno neutralna, ali se poslednjih godina zbog „agresivne Rusije“ pokreće pitanje priključivanju Alijansi. Ovog puta napravljen je i korak dalje — u Parlamentu je razrađen nacrt zakona o priključivanju zemlje NATO-u.\nPoslanica je pozvala Stokholm da se „ne bavi analizom posledica“ ulaska u NATO, nego da prosto pristupi Alijansi „dok ne bude prekasno“, jer će, po njenom mišljenju, samo to omogućiti Stokholmu da dobije vojnu pomoć od NATO-a u slučaju hipotetičkog sukoba sa Rusijom.\nRuski eksperti, međutim, smatraju da Švedskoj odgovara da ostane van zapadnog vojnog bloka i da izjave o „ruskoj pretnji“ još uvek neće odvesti zemlju u Alijansu.\n„Diskusije o tome da li bi Švedska trebalo da se pridruži NATO-u traju već odavno. Većina švedskih političara je proatlantski orjentisana. Ali, istovremeno, švedski atlantisti nisu nužno pristalice članstva u NATO-u, pa tradicionalna švedska neutralnost, koja postoji od 19. veka, još uvek ima veoma velike šanse da se očuva. Pored toga, švedsko stanovništvo nije željno da se njihova država pridruži Severnoatlantskom savezu“, rekao je za Sputnjik ruski politikolog Dmitrij Oficerov-Beljski.\nNjegove reči potvrđuje i jedno prošlogodišnje istraživanje koje je pokazalo da samo 40 odsto Šveđana teži ka pridruživanju NATO-u, što je četiri odsto manje nego godinu pre. Istovremeno, većina protivnika članstva Švedske u bloku uverena je da će NATO u slučaju potrebe pomoći Stokholmu.\nPolitikolog ističe da ulazak Švedske u taj savez u bliskoj budućnosti ne treba očekivati.\nMoskva je više puta istakla da rastuća vojna moć Rusije nikome nije pretnja i da nema planove da taj potencijal koristi u ofanzivne, agresivne i osvajačke svrhe.\nRuski ministar odbrane Sergej Šojgu je ranije izjavio je da je politika Alijanse usmerena na jačanje vojnog prisustva na istočnom krilu i da u tom kontekstu predstavnici Saveza „aktivno koriste mit o ruskoj pretnji“, posebno šireći vojnu saradnju sa Švedskom i Finskom. On je ranije izjavio da će Moskva odgovoriti, ukoliko Švedska i Finska uđu u NATO savez. On je istakao da bi to umanjilo globalnu bezbednost.\nPojedini ruski eksperti ističu da Švedska, iako se često doživljava kao vojno neutralna država, to zapravo nije. Pored aktivne saradnje sa Alijansom, Švedska, zajedno sa Finskom, ima status zemlje domaćina NATO-a, koji je dobila na samitu u Velsu u septembru 2014. godine, a koji dopušta raspoređivanje snaga za brzo delovanje NATO-a na njihovoj teritoriji, a takođe i tranzit NATO snaga preko njihove zemlje.\nSmatra se da je za Švedsku korisno da bude van NATO saveza, ne samo u pogledu bezbednosti, već i zato što zbog svog statusa dobija dividende. Zbog svog geografskog položaja, Švedska je važno saobraćajno čvorište, kroz koje prolaze NATO komunikacije. U slučaju da je potrebno prebaciti borbene jedinice, grupe i vojnu opremu sa juga ka severu i obrnuto — ti putevi idu kroz Švedsku, a s obzirom da nije članica NATO pakta, Alijansa mora da plati korišćenje tih transportnih koridora.\nPovod za ovaj predlog zakona, po rečima Obergove, je činjenica da je poslednjih godina neizvesnost u svetu povećana, a nivo regionalne bezbednosti značajno opao.\nŠvedska poslanica ističe „agresivno ponašanje“ Rusije prema nekim svojim susedima, a posebno prema Ukrajini. Ona ukazuje na to da ta „agresija“, koja, navodno, traje već nekoliko godina, pokazuje poziciju Rusije, a istovremeno jasno daje do znanja i kakve negativne posledice ima nepriključivanje NATO-u, ako postoje samo tesni saveznički odnosi.\nTakav stav obrazlaže konstatacijom da tokom sukoba u Donbasu Kijev nije mogao da računa da će druge države „učiniti nešto više od opšteg iskazivanja empatije“ (uključujući političke i ekonomske sankcije protiv Moskve), jer NATO ne pruža vojnu pomoć zemljama van Alijanse.\n„Isto će biti i sa Švedskom u slučaju napada na nas“, istakla je Obergova, tražeći od Riksdaga, švedskog Parlamenta, da podrži ideju o priključivanju Severnoatalnskom bloku.\nčlanstvo u NATO-u, NATO, Švedska


"Reč je o projektima kojima završavamo višedecenijske infrastrukturne poslove u Srbiji, a 2016. godine moći ćemo da napravimo presek i da kažemo svi zajedno da smo učinili mnogo", rekao je predsednik Srbije.\nOn je danas obišao radove na izgradnji kolektora u Velikom selu kraj Beograda, zatim radove na izgradnji tunela "Straževica" u Rakovici, kao i na prvoj deonici mosta od desne obale Save do Ade Ciganlije i istakao da se radi o projektima važnim za sve građane Srbije.\nNakon obilaska prvog gradilišta, u Velikom selu, Tadić je podsetio da se u Srbiji trenutno grade putni i železnički Koridor 10, dva mosta u Beogradu i most kod Beške, kao i veći broj drugih objekata.\nPredsednik Srbije je upozorio da je veoma važno da se prilikom zaduživanja za izgradnju tih objekata ne pređe "crvena linija javnog zaduživanja", kako ne bi došlo do sloma ekonomskog sistema. On najavio da će nastaviti da obilazi radove i daje podstrek radnicima, kontroliše menadžment i proverava da li ima finansijskih problema.\nGradonačelnik Beograda Dragan Đilas, koji je danas sa Tadićem obišao beogradska gradilišta, ocenio je da je glavni grad najveće gradilište u Srbiji i da razvoj grada podstiče i razvoj ostalih delova zemlje.


Kineska nova godina – godina bika – vodi Vas u onlajn obilazak šarenog sveta dinastije Ćin: Terakota ratnici – od prošlih vremena sve do danas\nČetvrtak, 04.02.2021. u 12:44\nKineska nova godina – godina bika – vodi Vas u onlajn obilazak šarenog sveta dinastije Ćin: Terakota ratnici – od prošlih vremena sve do danas\nTokom duge istorije kineske civilizacije drevni narod Ćin je u 3. veku pre nove ere sabirao mudrost sveta i uvodio inovacije. Vrhunske zanatlije napravile su ratnike i konje od terakote za Mauzolej kineskog cara Ćin Ši Huanga – istorijsko i kulturno blago svetske klase i time ostavile snažan utisak na čitav svet. Baš u vreme Kineske nove godine (Nove godine po lunarnom kalendaru), sa ciljem da ljudima iz Srbije, kao i Kinezima u inostranstvu pruži tu prazničnu atmosferu, Ambasada Narodne Republike Kine u Republici Srbiji će, uz podršku Odeljenja za kulturu i turizam provincije Šansi, 12. februara 2021. godine zvanično pokrenuti onlajn izložbu moderne umetnosti pod nazivom Ćin – Terakota ratnici – od prošlih vremena sve do danas.\nIzložbu „nosi” internet uz podršku tehnologije, pažljivo je kreiran onlajn sadržaj sa elementima kulture i turizma – stvarajući sveobuhvatno i interaktivno izložbeno iskustvo, „oživljavajući ratnike od terakote” i prateći Vas kroz vreme i prostor za vreme epidemije, a sve sa ciljem da uživate u jedinstvenoj kineskoj novogodišnjoj „onlajn” gozbi sa karakteristikama provincije Šansi.\nGlavna tema izložbe su ratnici od terakote cara Ćin Ši Huanga, kao i prikupljanje istorijskih činjenica, nasleđa, umetnosti, kulturnog stvaralaštva i integrisanje različitih kulturnih elemenata, poput kineske Nove godine, srpskih običaja, kao i narodnih običaja provincije Šansi. Ova izložba iz delova poput tradicionalnog svitka sa slikama koje se pred Vama otvaraju i nižu polako pripoveda prošlost i sadašnjost ratnika od terakote, okružujući plodove njihovog stvaralaštva. Sadržaj je podeljen u sedam većih kategorija: „Plime i oseke istorije”, „U poseti istorijskim mestima”, „Drevne umetničke tehnike”, „Kineska i zapadna umetnost”, „Na putu za Ćin”, „Kroz prošlost do sadašnjosti” i „Neobični ritmovi”. Povezujući otkriće i istoriju ratnika od terakote, njihovo stvaralaštvo i tehnologiju sa savremenom tehnologijom i inovativnim tehnikama, ljudima se dočarava veličanstveni šarm ratnika od terakote. Vreme trajanja izložbe je od početka Kineske nove godine do aprila meseca.\nAdresa za izložbu\nMinistarstvo spoljnih poslova BiH ogradilo se od stavova konzula u Frankfurtu\nNećemo pristati na pokoravanje bilo kome\nPočelo subvencionisanje za novu fiskalizaciju


Tunis produžava vanredno stanje za još dva meseca\nM. D. 31. jula 2015. 15:03\nVanredno stanje, koje je uvedeno u Tunisu nakon što je naoružani džihadista u junu na plaži u poznatom tuniškom odmaralištu ubio 38 stranih turista, biće produženo za još dva meseca, saopštila je danas kancelarija predsednika te zemlje.\n„Posle konsultacija sa premijerom i predsednikom parlamenta, predsednik je odlučio da od 3. avgusta produži za dva meseca vanredno stanje koje je na snazi u celoj zemlji“, navodi se u saopštenju, a prenosi AFP.\nPredsednik Tunisa Bedži Kaid Esebsi naložio je 4. jula, osam dana nakon napada izvedenog iz vatrenog oružja u mediteranskom letovalištu Port El Kantaui, uvođenje vanrednog stanja u zemlji u trajanju od 30 dana.\nTo je bila jedna u nizu mera koje su vlasti uvele nakon masakra na plaži, kojim je zadat težak udarac turističkoj industriji, ključnoj za ovu zemlju.\nMeđu ostalim merama, vlada je prvi put počela da naoružava turističku policiju i da ih ojačava trupama, nastojeći da umiri strane vlade.\nZašto se ne razmišlja o uvođenju vanrednog stanja i policijskog časa\nMeđutim, Velika Britanija, čijih je 30 državljana ubijeno u napadu na plaži, upozorila je svoje građane da ne putuju u Tunis ako ne moraju, ističući da se više toga mora učiniti kako bi bili bezbedni na odmoru.\nVanredno stanje, za vreme kojeg su policija i vojska imale specijalna ovlašćenja, bilo je na snazi u Tunisu tokom tri godine, do marta 2014, nakon što je dugogodišnji sekularni predsednik Zin El Abidin Ben Ali zbačen sa vlasti u revoluciji 2011. godine, podseća francuska agencija.\nUpozorenje građanima Srbije: Izbegavajte letovanje u Tunisu\nIrak: Pogođena kuća u blizini aerodroma, troje poginulih\nU Zimbabveu pronadjeno još 12 uginulih slonova, sumnja se na…\nBritanci ponovili da žele izmene delova sporazuma sa EU o…\nBeloruska književnica otišla iz zemlje, ali planira povratak


Lepa Brena – Biografija 2020, Visina, Težina, Godište\nLepa Brena je jedna od najpoznatijih jugoslovenskih pevačica pop i folk muzike, i ima karijeru koja traje skoro pune četri decenije, a retko koja zvezda sa domaće scene se može pohvaliti takvom popularnošću i uspesima koje je Brena postigla.\nPevačica Lepa Brena uveliko priprema svoj koncert koji će održati 20. oktobra u „Štark Areni“, a u međuvremenu se raduje što će u martu naredne godine postati baka, jer je njena snaja Aleksandra Prijović u drugom stanju, sa njenim posinkom Filipom Živojinovićem.\nJedna od naših najvećih pevačkih zvezda Lepa Brena je rođena kao Fahreta Jahić, u Tuzli u Bosni i Hercegovini, 20. oktobra 1960. godine, u muslimanskoj porodici od oca Abida (koji je bio po profesiji medicinski tehničar) i majke Ifete (koja je bila krojačica), a pak ona ima i sestru Faketu i brata Faruka.\nSvoje detinjstvo je Brena provela u Brčkom, gde je i završila osnovnu školu „Zaim Mušanović“, u kojoj je proglašeba za đaka generacije, a manje je poznato da se od malih nogu bavila sportom, te da je dugo trenirala košarku i to u klubu „Interplet“ iz Brčkog.\nSvoj poznati nadimak Brena, naša najslavnija pevačica je dobila još u školi, od svog profesora fizičkog vaspitanja Vlade Bajera, što je kasnije i sama ispričala.\nKada je upisala Gimnaziju, Brena je sa samo 17 godina i to ni manje ni više nego „po kazni“, učestvovala na takmičenju „Mladi graditelji“, na kome je pobedila izvođenjem pesme svog kasnije velikog prijatelja, i nedavno preminulog legendarnog pevača Kemala Montena „Sviraj još, prijatelju moj“.\nTada je lepa plavuša i shvatila da je muzika njen pravi izbor i da želi da se bavi pevanjem, te je počela da nastupa po igrankama, Domovima kulture i muzičkim festivalima i takmičenjima sa grupom „Yudexi“, kada su je nakon pomenutog takmičenja zapazili momci iz benda i ponudili joj saradnju.\nMada je kod kuće Lepa Brena slušala gramofonske ploče i pevala samo sevdalinke, ona je zarad publike i svojih nastupa naučila i veliki broj domaćih i stranih pesama.\nNakon što je završila srednju školu, Brena se preselila 1979. godine u Beograd, gde je na PMF-u Univerziteta u Beogradu, upisala smer turizam, i studije je uspešno završila.\nDok je Lepa Brena išla na fakultet, njen brat je pohađao srednju školu, a sestra Faketa nije nikako uspevala da pronađe poosao, pa je pola plate Breninog oca odlazilo na njeno školovanje, i ona je pak odlučila da se nakon samo godinu dana studija, vrati u Brčko i da počne da nastupa i da peva za honorare kako bi pomogla svojoj porodici, koja je jedva uspevala da sastavi „kraj sa krajem“.\nBrena je ubrzo u Brčkom postala poznato lice na igrankama i raznim proslavama i veseljima, a poznata je bila i kao „neka tamo mlada devojka koja peva rok muziku“, te je tada upoznala svog danas velikog prijatelja Sašu Popovića, sa kojim je počela da peva u njegovom bendu „Lira šou“, jer je njegova dotadašnja pevačica Spasa, zbog udaje napustila grupu.\nKako je Brena pevala rok i strane pesme u Domu kulture „Vasa Pelagić“ u Brčkom, a grupa Saše Popovića je pevala narodnu muziku, oni su kada su upoznali Lepu Brenu, bili sasvim negativnog utiska, i nije im se dopala, jer je bila dosta otresita i samouverena, te im je rekla da ona ne peva narodnjake, ali može lako da ih nauči.\nMada se Brena dogovorila o saradnji sa Sašom Popovićem, njen otac Abid se pobunio i zabranio svojoj ćerki da nastupa kao kafanska pevačica, te su nakon čak nekoliko meseci ubeđivanja njeni otac i majka popustili, i ispratili je aprila 1980. godine vozom iz Brčkog za Bačku Palanku.\nSvoj prvi nastup je Lepa Brena imala 6. maja 1980. godine u hotelu „Turist“, te se pomenuta godina i smatra zvaničnom godinom kada je počela njena pevačka karijera, a posle pune dve godine putovanja i rada širom Srbije, grupa „Lira šou“, dobila je stalni angažman u hotelu „Park“ u Novom Sadu, 1982. godine.\nMada je Brena bila veoma talentovana i publiku je osvajala pak izvenrednim glasom i scenskim nastupima, ona je želela da se ugleda na tadašnje svetske zvezde pop i rok scene, te je osmislila odevne kombincije koje je želela da nosi na nastupima, a crteže je slala majci da ih šije, pa iako se Ifeti tako „oskudne krpice“ nisu ni malo dopadale, uvek bi radila kako je njena ćerka skicirala.\nIako je tada imala primetan višak kilograma, Lepa Brena je osmislila i na našim prostorima prva obukla „vruće pantalonice“, a postala je i svojevrsna buntovnica tadašnje scene, kada je rekla da će da se oblači onako kako sama želi i da se svog tela kao takvog ne stidi i da se neće obazirati na kritike okoline, a tada su joj uzori bile svetske zvezde Lajza Mineli i Tina Tarner.\n1991. godine, Lepa Brena se udala za tada najslavnijeg jugoslovenskog tenisera Slobodana Bobu Živojinovića, sa kojim je dobila sinove Stefana i Viktora, a prihvatila je kao svoje dete i njegovog sina Filipa iz braka sa Zoricom Desnicom.\nMuzička karijera i vrtoglavi uspeh Lepe Brene – od prvih početaka pa sve do danas\nSvoju karijeru je Brena kako je i navedeno počela kao članica grupe „Lira šou“ 1980. godine, a pak posle slave koju je grupa stekla angažmanom u novosadskom hotelu „Park“, usledila je ponuda da počnu da pevaju u beogradskom restoranu i hotelu „Taš“, kada je vlasnik ovog mesta i nekadašnji košarkaš Vladimir Cvetković, postao i prvi zvanični menadžer Lepe Brene.\n1981. godine, Brena je upoznala Milutina Popovića Zahara, koji joj je ponudio saradnju te je ona za PGP RTS snimila takozvani LP sa deset pesama, a ime grupe je promenjeno u „Brena i Slatki greh“.\nNa takmičenju „Hit parada“, Brena i „Slatki greh“ su se sa legendarnom numerom „Čačak, Čačak“ pojavili iste godine, a pesma se našla i na njenom pomenutom prvom izdanju za PGP.\nTada je poznati reditelj Jovan Ristić, koji je uređivao program na RTS-u, isekao Brenu iz svog programa jer je bila nepristojno obučena, te je taj snimak prosledio velikom šoumenu, voditelju Milovanu Iliću Minimaksu, koji je vodio emisiju „Pretežno vedro“, te je on Breni tada dao epitet „lepa“, što je na dalje i postalo njeno umetničko ime.\nSmatra se da je potpuna prekretnica i vrtoglavi uspeh Lepe Brene, usledio ipak nakon njenog pojavljivanja u filmu „Tesna koža1“, a Brena je kasnije pored sopstvenog filma „Hajde da se volimo 1, 2, 3 i 4“, imala uloge i u kultnim ostvarenjima „Nema problema“; „Kamiondžije opet voze“ i „Kamiondžije ponovo voze“.\nBrena je 1983. godine opet u saradnji sa Milutinom Popovićem Zaharom, objavila za PGP RTS i svoj drugi album, na kome su se izdvojile pesme „Mile voli disko“; Duge noge“, kao i „Dama iz Londona“.\nKada se održavala takozvana „Jugovizija“, Brena se prijavila na takmičenje za izbor za „Pesmu Evrovizije“, sa numerom „Sitnije, Cile sitnije“, koja nije ostvarila željeni plasman, ali je zato ipak postala jedan od Breninih najvećih hitova u karijeri, a iste te godine je Raka Đokić postao pak baš i novi menađer Lepe Brene i „Slatkog greha“.\nKada je Raka Đokić postao Brenin menadžer, ona i njen prateći bend su i krenuli na svoju prvu veliku turneju, te su održali neverovatnih 17 uzastopnih koncerata u prepunom „Sava Centru“ u Beogradu, a najveći tadašnji koncert je održan na stadionu FK „Velež“ u Mostaru, kada je Brena pevala pred više od 30 hiljada fanova.\nLepa Brena je 1984. godine izdala album „Bato, bato“, te je njen do tada striktno narodnjački zvuk, postao više naklonjen pop maniru, a same nove pesme su bile „provokativnije, vrcavije i zabavnije“ širokim narodnim masama.\nIste 1984. godine, Raka Đokić je odlučio da okupi vrlo poznata filmska imena scenaristu Sinišu Pavića, te i reditelja Milana Miću Miloševića, i da snimi komediju „Nema problema“, a sa ciljem da se praktično ispromoviše Lepa Brena i njena grupa „Slatki greh“ kao jedan svojevrsni brend, te film doživljava neverovatan uspeh i biva nagrađen i Oskarom popularnosti za „film godine“.\nLepa Brena je iste 1984. godine snimila sa tada velikom pevačkom zvezdom Miroslavom Ilićem dve duetske numere „Živela Jugoslavija“ i „Jedan dan života“, a otvorila je u Sarajevu i „Zimske Olimpijske Igre“, te u Skenderiji održala svoj veliki solistički koncert.\nKao da dotadašnji uspeh za jednu godinu nije bio dovoljan, 1984. godine Lepa Brena kreće pak i na svoju veliku turneju po Evropi, Americi, Kanadi i Australiji, te je pored niza uspešnih nastupa, u Sidneju ostvarila rekordnu posećenost od 12 hiljada ljudi.\nBrenin četvrti album je izašao 1985. godine, pod nazivom „Pile moje“, a potom je opet i krenula na svoju novu veliku turneju, gde je na stadionu u Rumuniji pevala pred preko 60 hiljada ljudi, a koncert na istom stadionu u Temišvaru „Dan Paltinišan“, održala je i u junu 2012. godine.\nIako se 1986. godine Lepa Brena ponovo prijavila za takmičenje na kome se birao predstavnik za „Pesmu Evrovizije“, opet nije uspela da se plasira na željeni festival, te je pak iste godine Brena objavila album „Voli me, voli“, te je i sa rok grupom „Alisa“ snimila numeru „Hej, hej dječače“.\nNaredne 1987. godine, Brenin menadžer Raka Đokić je imao ideju da njen novi album bude najavljen filmom „Hajde da se volimo“, u kome bi ona izvela sve pesme sa svog novog albuma i na taj način ih pak i kao glavna glumica i pevačica i predstavila publici, što se pokazalo kao baš i odlična poslovna ideja, te je uz film prodavan i najnoviji Brenin album „Hajde da se volimo“.\nKako je prvi deo filma postigao neočekivano veliki uspeh, već 1989. godine je snimljen i prvi nastavak „Hajde da se volimo 2“, uz koji se prodavao naravno novi album „Četiri godine“, a onda je sledeće 1990. godine izašao i treći nastavak kultnog filma „Hajde da se volimo 3“, koji je naravno bio propraćen novim Breninim albumom „Ma boli me uvo za sve“.\nNa dalje je Brena sa svojom grupom „Slatki greh“, održavala i po dva koncerta dnevno, te i preko 350 koncerata godišnje, a 1990. godine je plava pevačica u Sofiji u Bugarskoj održala na stadionu „Vasil Levski“ spektakularni koncert pred 90 hiljada ljudi, kada je na scenu sletela helikopterom, što je do tada na našim prostorima bilo neviđeno. Brena je isto to ponovila kasnije, na kraju 2011. godine u areni Armejec, kada je nastupila pred oko 20 hiljada ljudi.\nSvoj poslednji album sa grupom „Slatki greh“, Lepa Brena je snimila 1991. godine, koji se zvao „Zaljubiška“, a potom je odlučila da otpočne svoju solo karijeru, koja traje uspešno sve do danas.\nU svojoj solo karijeri, Lepa Brena je izdala najpre album „Ja nemam drugi dom“, 1994. godine, te je i održala koncert na beogradskom stadionu „Tašmajdan“, a potom je 1995. godine izašao i njen drugi album „Kazna božija“, koji je promovisan na njenoj turneji po Makedoniji.\nBrena je 1996. godine izdala album „Luda za tobom“, a potom je 2000. godine okupila ponovo „Slatki greh“ i sa njima snimila projekat „Pomračenej sunca“.\nNa dalje je 2004. godine, izašla je kompilacija sa 42 najveća hita Lepe Brene, pod nazivom „The Best Of Lepa Brena“, a potom 2008. godine i novi album „Uđi slobodno“ sa deset novih pesama, pa i 2011. godine pak novi solo album „Začarani krug“, a njen najnoviji album je nazvan „Je li važno dal se pjeva ili peva“.\nBrena je na svoj rođendan 20. oktobra 2011. godine u „Beogradskoj areni“ održala koncert na koji je došla helikopterom, a planira da sličan spektakl ponovi i ove godine takođe na svoj dan rođenja, te se za koncert koji sledi uveliko priprema.\nPrivatni život Lepe Brene\nOd 1991. godine pa sve do danas, Lepa Brena je u skladnom skoro tri decenije dugom braku sa nekadašnjim jugoslovenskim teniserom Slobodanom Bobom Živojinovićem, sa kojim je dobila dva sina Stefana (koji je rođen 1992. godine) i mlađeg Viktora (koji je rođen 1998. godine), ali je takođe sa njima odrastao i Bobin sin iz prvog braka Filip, za koga Brena uvek ističe da ga nikada nije odvajala od svoje biološke dece, te je presrećna što se Filip oženio i što će početkom naredne godine postati baka jednog dečaka.\nLepa Brena je preživela veliku porodičnu dramu, kada je njen stariji sin Stefan bio kidnapovan 23. novembra 2000. godine, te je nakon pet dana pušten pošto su otmičarima Živojinovići isplatili tadašnjih 2,5 miliona nemačkih maraka u gotovini.\nNakon nemilog događaja, Brena i Boba su se preselili u SAD, u Majami, kako bi njihova deca bila bezbedna, a gde poseduju nekretnine, kao i u Monte Karlo, ali su se nakon nekoliko godina vratili u Srbiju, gde su osnovali „Grand produkciju“, sa Sašom Popovićem, te godinama imaju emisiju „Zvezde Granda“, koja pronalazi mlade talente i pomaže im u pevačkoj karijeri.\nIme i Prezime: Fahreta Jahić (udata Fahreta Živojinović; umetničko ime Lepa Brena)\nDatum i mesto rođenja: 20. oktobar 1960. godine, Tuzla, Jugoslavija\nZanimanje: pop i folk pevačica; glumica; vlasnica „Grand produkcije“; talent menadžer\nIMDb stranica: https://www.imdb.com/name/nm0503190/\nPrevious Post:Nina Badrić – Biografija 2020, Visina, Težina, Godište\nNext Post:Goca Tržan – Biografija 2020, Visina, Težina, Godište


nedelja, 20. decembar 2015. 17:00h\nVukovi koji su bili zbrinuti u prihvatilištu u Pančevu od 16. decembra su smešteni u specijalizovano prihvatilište za krupne zveri u Grčkoj.\nVuk je u oktobru 2006. godine pronađen povređen, i od tada je živeo u prihvatilištu za pse u Pančevu MPZŽS\nKako je saopštilo Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine (Grupa za sprovođenje CITES konvencije) 15. decembra je uspešno sprovedena akcija zbrinjavanja tri primerka vuka (Canis lupus) – mužjak i dve ženke u specijalizovano prihvatilište za krupne zveri Arcturos u Grčkoj.\nAkcija je sprovedena u saradnji sa NVO „Četiri Šape“ i stručnjacima za krupne zveri Biološkog fakulteta Univerziteta u Beogradu i Prirodnjačkog Muzeja u Beogradu.\nVukovi su bili privremeno zbrinuti u prihvatilištima za pse u Pančevu i Zrenjaninu. Kada je pronađen u oktobru 2006. godine, mužijak vuka bio je povređen. Nakon saniranja povrede zbrinut je u sklopu prihvatilišta za pse JKP „Higijena“ u Pančevu. Crna vučica je pronađena u avgustu 2008, a zatim zbrinuta u Pančevu.\nTreća jedinka, vučica, odnosno hibrid vuka i psa, pronađena je u februaru 2014. godine. Na osnovu ponašanja ove životinje, pretpostavlja se da je odgajana kao pas, tako da je naviknuta na ljude i relativno je pitoma, a nalazila se u zrenjaninskom prihvatilištu.\nŽenka Vuk (Canis lupus) ima status strogo zaštićene vrste na većem delu teritorije AP Vojvodina, dok na ostatku teritorije Republike Srbije ima status zaštićene, ali istovremeno i lovne vrste. Ova vrsta je zaštićena međunarodnim ugovorima poput CITES i Bernske konvencije, a u svim državama EU ima status stroge zaštite.\nOva tri vuka, nije bilo moguće pustiti u prirodu, jer su odrasli u zatočeništvu i naviknuti su da se ljudi staraju o njima, što znači da ne mogu samostalno da žive na slobodi. Tokom privremenog boravka u prihvatilištima za pse u Pančevu i Zrenjaninu, vukovima je obezbeđen poseban ograđen prostor sa prirodnom podlogom i vegetacijom, bazenima i brlozima.\nMinistarstvo je uspostavilo zvaničnu saradnju sa specijalizovanim prihvatilištem za krupne zveri Arcturos u Grčkoj, koje prihvata i rehabilituje povređene ili oduzete medvede i vukove sa teritorije Grčke, drugih država članica EU, ali i iz drugih država u regionu. Takođe, zahvaljujući već postojećoj saradnji Ministarstva i NVO „Četiri Šape“, obezbeđen je transport ovih primeraka. Vukovi su pristitigli u prihvatilište u ranim jutarnjim časovima, 16. decembra.\nvukovi iz Pančeva\nNVO „Četiri Šape“


Za osvajanje prvog kristalnog globusa u karijeri Brem je bilo dovoljno da zauzme jedno od prva četiri mesta. Ona je trku završila uz rezultat 2:27,31 minuta i bila je 0,04 sekunde brža od petoplasirane Kanadjanke Mari Mišel Ganjon.\nPrva je bila Viktorija Rebensburg iz Nemačke rezultatom 2:26,15 minuta i ona je jedina mogla da prestigne Brem u generalnom plasmanu veleslaloma. Ona je po završetku svoje vožnje čekala rasplet i kada su objavljeni rezultati prva je prišla da čestita Bremovoj.\nDrugo mesto zauzela je Francuskinja Taina Baro sa 0,46 sekundi zaostatka, a treća kroz cilj prošla je osvajačica Svetskog kupa Švajcarkinja Lara Gut sa 0,75 sekundi zaostatka za pobednicom.\nU generalnom plasmanu veleslaloma Brem je prva sa 592 boda, druga je Rebensburg sa dva boda manje, a treća je Gut sa 472 boda.


NIN / Ustav iz Venecije\nUstav iz Venecije\nDa li Nacrt ustavne povelje Venecijanske komisije predstavlja spisak �elja EU, predlog srpskih lobista koji �ele da prekroje Beogradski sporazum, ili �ukanovi�evi Crnogorci di�u preventivnu galamu\nKada se pojavio Nacrt Venecijanske komisije koji reguli�e odnose budu�e zajednice Srbije i Crne Gore, podgori�ke "Vijesti" su na osnovu "pouzdanih informacija" objavile da su Beograd i Podgorica sa engleskog jezika razli�ito preveli odeljak koji se odnosi na dr�avljanstvo. Podgorica je pro�itala da Evropska komisija predvi�a da �e gra�ani Crne Gore i Srbije imati dr�avljanstva dr�ava-�lanica, dok su �lanovi Ustavne komisije iz Beograda ube�eni da je dr�avljanstvo jedinstveno. Ono �to je kasnije usledilo sa takozvanom venecijanskom ponudom podse�a na �ist dijalekti�ki materijalizam. I to iz Marksovih "Teza o Fojerbahu": filozofi su svet razli�ito tuma�ili, ali radi se o tome da se on promeni.\nIako je ponuda iz Venecije tek kao �etvrta pristigla na radni sto Ustavne komisije, izazvala je najvi�e bure, naro�ito u Crnoj Gori. Posle DSS-ovog, DOS-ovog i crnogorskog predloga, poslednji je stigao sa preporukom Evropske komisije. Prethodila mu je tiha kampanja da i Evropska unija ve� ima gotov Nacrt ustavne povelje i da je svejedno kako �e to uraditi dve zainteresovane strane.\nDok se �lanovi Ustavne potkomisije bave utvr�ivanjem nadle�nosti dr�avnih organa, ljudskim pravima, spornim pitanjima iz ekonomije i vojske budu�e zajednice, iz Saveta Evrope ih po�uruju da ustavnu povelju sastave tokom leta, kako bi 24. septembra mogla biti doneta odluka o prijemu SR Jugoslavije u punopravno �lanstvo. Pri tome, komesar Evropske unije za spoljnu politiku Kris Paten bio je izri�it da EU ne�e nametati svoje re�enje ustavne povelje: "Samo �elimo da kao prijatelj i ozbiljan, dugoro�ni partner posavetujemo ovda�nje vlasti. Ipak, va�a sudbina je u va�im rukama."\nPredlog Venecijanske komisije do�ekan je dvojako. Predsednik Ve�a gra�ana u Saveznoj skup�tini i �lan Ustavne komisije Dragoljub Mi�unovi� smatra da je njime Venecijanska komisija "u�tivo stavila do znanja kako treba da izgleda povelja i �ta nam valja �initi ako �elimo u Evropu". Oceniv�i da se posle toga predloga zna na �emu smo, Mi�unovi� je rekao da je "svima jasno da suprotstavljanje nekim re�enjima, koja predstavljaju evropska merila, nikome ne�e doneti dobro".\nI deo Crnogoraca okupljenih u koaliciji Zajedno za Jugoslaviju ponudu iz EU ocenio je kao "sugestije koje bi eventualno mogle u�i u ustavnu povelju". Na drugoj strani, predsednik Crne Gore Milo �ukanovi� optu�io je "neke krugove iz Brisela i Beograda" da poku�avaju da preko povelje promene Polazne osnove za preure�enje odnosa Srbije i Crne Gore potpisane u Beogradu 14. marta. Tako se i ovaj predlog uklopio u �ukanovi�ev model "svaki poku�aj naknadne interpretacije vodi�e u ru�enje Beogradskog sporazuma".\nPovodom crnogorskih strepnji direktor beogradskog Centra za ljudska prava i pridru�eni �lan Venecijanske komisije dr Vojin Dimitrijevi� za NIN ka�e da taj nacrt "nije ne�to zbog �ega se treba tresti: on mo�e biti prihva�en ili ne, ali je dobro pa�ljivo ga pro�itati". On dodaje da je to jedno mi�ljenje, preporuka jednog �lana Venecijanske komisije, dodu�e vrlo uglednog, i nekoliko stru�njaka, i da taj predlog odra�ava ono �to se u EU smatra najpo�eljnijim.\nDirektor Foruma za etni�ke odnose dr Du�an Janji� jedan je od onih koji smatraju da su mediji u Srbiji tom dokumentu dali zna�aj koji on objektivno nema i da je do�lo do manipulacije statusom dokumenta koji "jeste finansirala Evropska komisija, ali ne predstavlja i njen stav, jer ga nije �ak ni usvojila kao svoj dokument". "Osim toga", ka�e Janji�, "on je predstavljen kao pritisak iz Brisela na pregovara�ki status." Me�utim, Dimitrijevi� ka�e da se Venecijanska komisija sastaje tri puta godi�nje i da Nacrt nije odbila da prihvati zato �to je protiv njega, nego on nije bio ni razmatran, jednostavno nije ni stigao na dnevni red. Ipak, i on smatra da je Nacrt "neka vrste probe, jer niko ne�e da izle�e sa zvani�nim stavom, a on �e zavisiti od prijema dokumenta ovde".\nDrugi jugoslovenski predstavnik u Venecijanskoj komisiji Vladimir �eri� tvrdi da je dokument koji su sa�inili nezavisni stru�njaci, sa britanskim ekspertom za ustavno pravo D�efrijem D�ouelom na �elu, "vrlo koherentan, nije isklju�iv i ne favorizuje nijedno re�enje", da zaista nije dokument Venecijanske komisije, ali da jeste sugestija EU savetodavnog karaktera i da predstavlja dobru osnovu za dalje razgovore o budu�em ure�enju dr�ave.\nDokument Venecijanske komisije baziran je na osnovnim zahtevima EU da nova dr�ava Srbije i Crne Gore treba da ima zajedni�ko tr�i�te i uskla�ene carinsku i spoljnotrgovinsku politiku, �to su uslovi da se u potpunosti realizuje Beogradski sporazum o redefinisanju odnosa izme�u ove dve federalne jedinice.\nOno �to, bar za srpski deo Ustavne komisije, nije sporno jeste da �emo imati jedinstven me�unarodno-pravni subjektivitet, jedinstvenu odgovornost i saradnju sa svetom, kao i jedinstven tr�i�ni prostor.\nDimitrijevi� je bio precizan u oceni da ponu�eni Nacrt predstavlja "�vr��u dr�avnu zajednicu, nego �to je prosta konfederacija". On za NIN poja�njava da Nacrt nije potpuno na strani onih kojih najvi�e ima u Srbiji i koji bi �eleli da zadr�e federalnu dr�avu, ali nije ni na strani onih koji ga tuma�e kao najlabaviju konfederaciju, kao poslednju fazu razdvajanja. "To je ozbiljan i koherentan dokument u kom se vidi razumevanje situacije i �elja da se ipak spre�i prebrzo raspadanje dr�ava i stvaranje novih na Balkanu", ocenjuje Dimitrijevi�.\nIako je venecijanskim predlogom crnogorska strana za�ti�ena od preglasavanja i majorizacije, �lan Ustavne komisije i funkcioner �ukanovi�eve Demokratske partije socijalista Miodrag Vukovi� smatra da je predlog Venecijanske komisije neuspeo poku�aj pomirenja razli�itih stavova Srbije i Crne Gore "koji nikako ne sme biti definitivan predlog na kome �e insistirati EU". Iz �ukanovi�eve DPS krenula je lavina primedbi na ovaj dokument, pa je i koordinator crnogorske delegacije u Ustavnoj komisiji Dragan Kujovi� ponovio poznati �ukanovi�ev stav da �e se oni odlu�no suprotstaviti svemu �to je u suprotnosti s osnovnim polazi�tima Beogradskog sporazuma, �to se posebno odnosi na ekonomsku oblast, odnos ustavne povelje i ustava dr�ava-�lanica, kompetencije suda i dr�avljanstvo.\n"Predlog Venecijanske komisije boluje od centralisti�ke zakonodavne logike i nije funkcionalan", rekao je Janji� za NIN oceniv�i ga kao probni balon koji ima opasne posledice.\nNije sasvim izvesno kako �e svoj probni let zavr�iti Nacrt ustavne povelje iza kojeg stoji �lan Venecijanske komisije Britanac D�efri D�ouel, ali je EU dala precizne i kratke rokove za pisanje ustavne povelje. S obzirom na nekoliko klju�nih spornih pitanja izme�u Srbije i Crne Gore, koja jo� nisu ni dotaknuta radom ustavnih potkomisija, verovatnim se �ine procene koje predvi�aju da �e i ovaj dokument biti potpisan no� uo�i puta za Strazbur. Tada �e verovatno dobro do�i gotova re�enja.\n�ta je Venecijanska komisija\nEvropsku komisiju za demokratiju putem prava, odnosno Venecijansku komisiju osnovale su dr�ave-�lanice Saveta Evrope 10. marta 1990. godine. Trenutno ima 44 �lanice, 11 posmatra�a, a Belorusija i Jugoslavija su pridru�eni �lanovi. Nezavisni pravni eksperti u okviru Komisije bave se prilago�avanjem pravnih propisa evropskom zakonodavstvu iz oblasti ustavnog prava, nacionalnih manjina, pitanjima federalizma i regionalizma, kao i pravnim temeljima inostrane politike. Zemlje-�lanice i kandidati za �lanstvo u Savetu Evrope podnose tom savetodavnom telu na razmatranje predloge, od ustava do pojedina�nih zakona. Mi�ljenje stru�njaka-izvestilaca dr�ave nisu du�ne da uva�e, ali one to po pravilu �ine. Jugoslavija je od 1. februara pro�le godine pridru�eni �lan Komisije, a krajem pro�le godine Venecijanska komisija je pohvalno ocenila Nacrt ustava Srbije koji su pripremili eksperti pod pokroviteljstvom beogradskog Centra za ljudska prava. Eksperti Venecijanske komisije u�estvovali su u pisanju Sporazuma iz Rambujea, Prelaznog ustavnog okvira za Kosovo i Ohridskog sporazuma u Makedoniji, kao i u nastajanju mnogih zakona u Hrvatskoj i BiH.\nGeneralni sekretar Venecijanske komisije �ani Bukikio posle potpisivanja Beogradskog sporazuma, u �ijem su nastanku tako�e u�estvovali njeni eksperti, naglasio je da nije bitno kakav je dr�avni model, nego da li omogu�ava re�avanje problema. "To je interes naroda i Srbije i Crne Gore. Sada imamo Sporazum i verujem da �e funkcionisati. Mi, kao Evropljani, moramo da se nadamo da �e ova avantura uspeti", rekao je sredinom marta Bukikio.\nPredlog ustavnih re�enja Venecijanske komisije usredsre�en je na funkcionisanje novog saveznog parlamenta koji bi imao 81 poslanika, 59 iz Srbije i 22 iz Crne Gore. Da bi se izglasala odluka u saveznom parlamentu neophodan je 51 glas, ali i po najmanje 11 glasova iz svake republike. Prema predlogu eksperata Venecijanske komisije, novi savezni parlament bi imao mandat da donosi zakone iz odbrane, kontrole granica, ekonomskih odnosa sa inostranstvom, za�titi ljudskih i manjinskih prava, slobode kretanja ljudi i kapitala, za�tite intelektualne svojine i imigracione politike. U tim predlozima nema konkretne sugestije kako �e se birati poslanici novog saveznog parlamenta - direktno na izborima ili delegiranjem, koliko �e trajati njihov i mandat predsednika dr�avne zajednice, �lanova saveta ministara i sudija zajedni�kog suda. Dr�avni simboli su tako�e jedno od pitanja koja su ostala otvorena i u ovom predlogu.


Jelena Bačić: Nikada više Estrada! – Poznati.info\nJelena Bačić: Nikada više Estrada!\nJelena Bačić Alimpić, novinarka i jedna od najtraženijih voditeljki na našim prostorima, a sada i sve uspešnija književnica otkrila je da planira da se vrati na početak karijere.\n„Što se tiče televizije, najverovatnije ću se vratiti na početak karijere kada sam radila dokumentarce i bavila se istraživačkim novinarstvom. Otkako sam otišla sa Pinka, dobila sam šest-sedam ponuda, ali sve su se oslanjale na ono što sam do sada radila“\n“To je nešto čemu ne želim da se vraćam i to je jedan od razloga zbog kojeg sam otišla sa Pinka. Sada sam na prvo mesto stavila karijeru pisca“, priča Jelena.


Švedski ambasador o društvu bez gotovine i kripto valutama\nDatum kreiranja: sreda, 16 maj 2018 15:39\nU Beogradu je održan stručni skup „Kripto društvo u službi razvoja lokalnih zajednica“ o potencijalu upotrebe kriptovaluta za razvoj društva, lokalnih zajednica i humanitarni rad.\nUvodno predavanje pod naslovom „Društvo bez gotovine“ održala je Njegova Ekselencija ambasador Kraljevine Švedske gospodin Jan Lundin. On je govorio o tome na koji način Švedska polako postaje država bez gotovine i sa svim plaćanjima preko kartica ili online aplikacija.\n„Prelazak za gotovog novca u virtuelnu sveru moguće je kada građani steknu poverenje u državu i njen sistem. Bezgotovinski način plaćanja vodi ka većoj transparentnosti, koja uz poverenje da informacije o tokovima novca neće biti zloupotrebljene, vode u sigurnije društvo. U takvom društvu je teško finansirati kriminalne aktivnosti, a smanjuje se i obim delikata koji mogu povrediti građane ili službenike prodavnica i banaka.“, rekao je ambasador Lundin u uvodnom obraćanju.\nUsledila je panel diskusija o potencijalima kriptovaluta za društveni razvoj i humanitarni rad. U panelu su učestvovali Arvin Kamberi (Diplo Fondacija, Bitcoin Asocijacija), Slobodan Milovanović (doktorand na Univerzitetu u Upsali, Švedska), Ivan Bjelajac (CEO MVP Workshop), Slobodan Marković (tehnički savetnik, UNDP) i Nikola Božić (programski direktor Istraživačke stanice Petnica). Moderatori diskusije su bili novinarka Tamara Vučenović i Vladimir Radunović iz Diplo Fondacije.\n„Prečesto se o kriptovalutama priča ili kao o prevari ili kao lakoj zaradi, a retko se gleda realističan potencijal za razvoj društva i lokalne zajednice, pa i humanitarni rad. Ideja ovog panela i druženja je da se spoje tehnološka i razvojna zajednica, i da se konstruktivno prođe kroz potencijale i izazove kriptovaluta za društveni razvoj, pre svega kroz konkretne primere po svetu i najvažnije faktore.“ – rekao je Vladimir Radunović, organizator događaja i predsednik Rotary E-kluba.\nSkup su zajednički organizovali jedna humanitarna organizacija Rotari E-klub, i jedna tehnička zajednica okupljena oko kriptovalute „Dash“, što daje širinu pogleda temi.\n2020-06-03 - Vojna moć - poređenje\n2020-06-03 - Letjeti do zvijezda\n2020-05-31 - O cvijetnoj galaktici i astronautici Istre\n2020-05-30 - Starship SN4 prototip eksplodirao


Vesti online / Sport / Vaterpolo / Slobodan Soro se vraća u Partizan?\n"Braniću u Fluminenseu u Kupu Brazila, koji se održava krajem marta, čekam još neophodne papire i krećem put Rio de Žaneira", kaže Soro, koji se nedavno dogovorio sa Brazilskom vaterpolo federacijom da brani mrežu njihove reprezentacije.\nSoro je za domaća i evropska takmičenja registrovan za Partizan i kako kaže moguće je da se po povratku iz Brazila priključi prvom timu crno-belih.\nU ovom trenutku Partizan ima problem sa čuvarem mreže, s obzirom da će zbog povrede palca prvi golman Stefan Živojinović mesec - mesec i po dana ostati van stroja, pa bi povratak Sora značio. Sada trener Vladimir Vujasinović može da računa samo na talentovanog Dimitrija Rističevića, koji je nedavno debitovao za reprezentaciju.\nZa Ligu šampiona registrovan je i čuvar mreže Banjice Alen Osmanović, dok u domaćem prvenstvu za Partizan mogu da igraju vaterpolisti Partizana 2, koji se u Prvoj B ligi takmiči van konkurencije. Golmani drugog tima crno-belih Lazar Brakočević, Luka Stojković su, u manje važnim, ligaškim mečevima Partizana 1, već dobijali šansu.\nVATERPOLO Vujasinović: Mnogo nam znači utakmica protiv Oradee\nVATERPOLO Vujasinović: Možemo da pariramo Radničkom\nVATERPOLO Vujasinović: Završni turnir nagrada za mladi tim Partizana


Koškanje Trampovih pristalica i protivnika ispred njegovog skupa\nBeta\t 11. juna 2016. 09:45\nPet osoba je privedeno, a jedna optužena za neobuzdano ponašanja ispred stadiona u Ričmondu, u američkoj državi Virdžiniji, gde se održavao skup republikanskog predsedničkog kandidata Donalda Trampa.\nNa skupu koji je održan u petak veče, bilo je kratkih okršaja izmedju Trampovih pristalica i protivnika ispred stadiona u Ričmondu gde se okupilo oko 100 demonstranata. Dve strane su vikale jedna na drugu dok ih policija nije razdvojila.\nOvo je Trampov prvi skup usmeren na glavne predsedničke izbore u novembru, gde će mu glavni rival biti, kako se očekuje, demokratski predsednički kandidat Hilari Klinton.\nTramp je do sada punio mesta na svojim ranijim okupljanjima ali sinoć je stadion od 12.000 mesta bio samo jednu trećinu popunjen.\nVirdžinija je jedna od važnih američkih država za izbore pošto nema odredjenu partiju za koju najčešće glasa, i spada u takozvane neopredeljene države. Tramp će danas posetiti još dve neopredeljene države, Floridu i Pensilvaniju.\nDok su marširali oko stadiona demonstranti protiv Trampa uzvikivali su “Ne Kju Kluks Klanu, ne fašistima, SAD, ne Tramp”.\nPosle jednog umerenog govora koji je bio unapred pripremljen u utorak neki republikanci su očekivali da će Tramp nastaviti svoju kampanju u tom blažem tonu. Medjutim to se nije dogodilo sinoć u Ričmondu.\nTramp nije čitao pripremljen govor sa ekrana, obrušio se na Hilari Klinton za koju je rekao da mrzi sadašnjeg predsednika Baraka Obamu.\nRekao je za sebe da je najmanje rasistička osoba na svetu i istovremeno je stalno zvao demokratsku senatorku Elizabet Voren “Pokahontas”, po liku Indijanke iz istoimenog crtanog filma, na šta su neki u publici počeli da puštaju indijanske ratne pokliče.\nElizabet Voren, koja je podržala Hilari Klinton za predsedničkog kandidata demokrata, nekoliko puta je rekla da ima pretke poreklom Čeroki Indijance.\nTramp je kritikovan i od strane istaknutih republikanaca kao i demokrata zbog izjave da je sudija latinoameričkog porekla koji sudi u slučaju vezanom za Trampov univerzitet pristrasan protiv njega zbog svog porekla.\nTramp je odbio da se izvini zbog izjava o sudiji, ali je rekao da su njegove reči loše protumačene.


WHO: Loša ideja ukidanje restriktivnih mjera, treba to raditi postepeno - Index.ba\nNaslovnica Info WHO: Loša ideja ukidanje restriktivnih mjera, treba to raditi postepeno\nDirektor WHO-a za vanredne situacije Mike Ryan rekao je da mjere izolacije uvedene u mnogim zemljama, obuhvataju zatvaranje škola, radnih mjesta, društvenih skupova na javnom mjestu i okupljanja u parkovima.\n“Vjerovatno bi bila loša ideja da se ukinu sve restrikcije istovremeno”, rekao je Ryan.\nOn je rekao da države ne treba da izlaze iz izolacije, a da prethodno nemaju plan kako će zadržati širenje bolesti COVID-19 na nivou koji može da se kontroliše.\n“Izolacija smanjuje širenje bolesti. Kada se izolacija ukine, morate imati alternativne metode da zaustavite infekciju”, rekao je Ryan.\nPrethodni članakBritanski premijer Boris Johnson na intenzivnoj njezi zbog koronavirusa


Potreban pouzdan sistem informiranja i mobilizacije u slučajevima napada, pritisaka i prijetnji novinarima – Analiziraj.ba\nTwitter 647 Followers\nPotreban pouzdan sistem informiranja i mobilizacije u slučajevima napada, pritisaka i prijetnji novinarima\nDogovoreno učešće bh. institucija u međusektoralnoj grupi za stvaranje pouzdane baze podataka o napadima na novinare\nOtpor internetskom uznemiravanje novinarki\nPotreban je sveobuhvatan, brz i pouzdan sistem informiranja i mobilizacije institucija države Bosne i Hercegovine i organizacija civilnog društva u slučajevima napada, pritisaka i prijetnji novinarima i drugim medijskim djelatnicima da bi se na najefikasniji način zaštitili novinari i medijske slobode.\nZaključeno je to na sastanku koordinatorice Linije za pomoć novinarima koja djeluje u okviru Udruženja BH novinari Une Telegrafčić s pomoćnicom ministrice za ljudska prava i izbjeglice BiH Salihom Đuderijom i predstavnikom Institucije Ombudsmena za ljudska prava BiH Edinom Ibrahimefendićem.\nTokom razgovora bilo je riječi o izradi jedinstvene metodologije i drugih sistemskih rješenja za praćenje sudskih postupaka koji se vode protiv novinara i medija, te o efikasnijim načinima vođenja istraga i okončanja sudskih postupaka u interesu novinara i slobode medija.\nPredstavnici Institucije Ombudsmena i Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice u BiH izrazili su spremnost za sudjelovanjem u kreiranju metodologije, ali i u drugim aktivnostima koje provode BH novinari sa ciljem unapređenja položaja i zaštite novinara posebno u slučajevima kada su žrtve nasilja, prijetnji, govora mržnje i drugih krivičnih djela.\nTakođer, na sastanku je dogovoreno i učešće ovih institucija u međusektoralnoj grupi za stvaranje pouzdane i jednostavne baze podataka o napadima na novinare kao nezavisnog instrumenta za mapiranje medijskih sloboda u BiH i izvještavanje o poštivanju novinarskih prava nadležnih državnih institucija.


Nacrt zakona o obnovljivim izvorima energije - JavnaRasprava.ba\nZa: 9 Protiv: 2\nOvim zakonom uređuju se planiranje i podsticanje proizvodnje i potrošnje energije iz obnovljivih izvora, tehnologije za korištenje obnovljivih izvora energije, certifikovanje proizvodnih postrojenja, mjere podsticaja, sprovođenje sistema podsticanja proizvodnje, proizvodnja električne energije od strane kupaca-proizvođača pojedinačno ili u okviru zajednica, način vođenja registra i druga pitanja od značaja za ovu oblast.\nKoje je Vaše mišljenje o zakonu: Nacrt zakona o obnovljivim izvorima energije\nGlava I – Osnovne odredbe\nU ovoj glavi vrši se definisanje predmeta koji se uređuje ovim zakonom, cilj zakona, te podsticanje proizvodnje električne i toplotne energije iz obnovljivih izvora. Definisani su i pojmovi korišteni u ovom zakonu.\nGlava II – Planiranje i podsticanje proizvodnje i potrošnje energije iz obnovljivih izvora\nProgram o korištenju obnovljivih izvora energije sadrži ciljeve Republike Srpske o učešću energije iz obnovljivih izvora po godinama, količine predviđene za podsticaj po tehnologijama, pregled vrsta i način ostvarivanja podsticaja, kao i druga pitanja. Definiše se šta program mora da sadrži, kao i način računanja učešća energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj potrošnji energije.\nGlava III – Razvrstavanje i certifikacija postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora\n1. Razvrstavanje postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora\nU ovom poglavlju razvrstavaju se postrojenja koja koriste obnovljive izvore energije prema vrsti primarnog izvora energije. Dalje, postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora za koja se može ostvariti pravo na podsticaj proizvodnje električne energije, s obzirom na instalisanu snagu, dijele se na mala i velika postrojenja. Mala postrojenja su: hidroelektrane, vjetroelektrane i solarne elektrane na zemlji instalisane snage zaključno sa 150 kW, solarne elektrane na objektima, elektrane na bio-masu i bio-gas, deponijski gas i gas iz postrojenja za tretman komunalnih otpadnih voda instalisane snage zaključno sa 500 kW. Velika postrojenja su: hidroelektrane instalisane snage veće od 150 kW zaključno sa 10.000 kW, vjetroelektrane i solarne elektrane na zemlji instalisane snage veće od 150 kW, solarne elektrane na objektima i elektrane na bio-gas i bio-masu, instalisane snage veće od 500 kW.\n2. Certificiranje postrojenja za proizvodnju električne energije koja koriste obnovljive izvore\nCertifikat za proizvodno postrojenje izdaje se proizvođaču električne energije za proizvodno postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora energije na ekonomski isplativ način uz zaštitu životne sredine i u kojem je obezbijeđeno mjerenje svih energetskih veličina. Pribavljanje certifikata za proizvodno postrojenje je uslov za ostvarivanje prava na podsticaj proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora ili za izdavanje garancije o porijeklu električne energije. Certifikat za proizvodno postrojenje izdaje Regulatorna komisija za energetiku Republike Srpske, na zahtjev proizvođača. Certifikat za proizvodno postrojenje izdaje sa na period važenja od 15 godina za proizvodno postrojenje koje koristi energetski potencijal vodotokova, energiju vjetra i energiju sunca, odnosno pet godina za proizvodno postrojenje koje koristi bio-masu i bio-gas.\nGlava IV – Sprovođenje sistema podsticaja i balansiranje\n1. Sprovođenje sistema podsticaja\nOperater sistema podsticaja, kao neprofitna organizacija, obavlja administrativno-finansijske i druge operativne poslove. Operater sistema podsticaja ima svojstvo pravnog lica sa javnim ovlaštenjima utvrđenim ovim zakonom i upisuje se u Registar privrednih subjekata. Vlada Republike Srpske donosi odluku kojom se uređuju osnivanje, organizacija, kao i druga pitanja od značaja za rad Operatera podsticaja. Dalje, u ovom poglavlju se uređuju nadležnost i djelovanje Operatera, kao i ostalih subjekata u energetskom sistemu. Snabdjevač krajnjih kupaca dužan je obračunatu naknadu za obnovljive izvore energije uplatiti na račun Operatera podsticaja.\nProizvođač električne energije za koju je ostvareno pravo na podsticaj u vidu obaveznog otkupa član je balansne grupe obnovljivih izvora energije. Proizvođač električne energije koji je ostvario pravo na podsticaj proizvodnje električne energije u jednom ili više malih postrojenja čija je ukupna instalisana snaga manja ili jednaka 150 kW ne prijavljuje dnevni raspored rada Operateru podsticaja i ne snosi troškove balansiranja. Proizvođač električne energije koji je ostvario pravo na podsticaj proizvodnje električne energiju u jednom ili više malih postrojenja čija je ukupna instalisana snaga veća od 150 kW prijavljuje dnevni raspored rada Operateru podsticaja i snosi troškove balansiranja. Pored ova dva subjekta u ovom poglavlju uređuje se ko je još obavezan snositi teret balansiranje i na koji način.\nGlava V – Garancija o porijeklu električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora\nGarancija o porijeklu električne energije iz obnovljivih izvora energije izdaje se na zahtjev proizvođača električne energije iz obnovljivih izvora energije za koju ne ostvaruje pravo na podsticaj ili na zahtjev Operatera podsticaja za električnu energiju za koju je ostvareno pravo na podsticaj. Garancija o porijeklu izdaje se za jediničnu količinu proizvedene električne energije od 1 MWh. Regulatorna komisija izdaje garanciju o porijeklu, vrši prenos i poništavanje garancije o porijeklu. Garancija o porijeklu može se upotrijebiti u roku od godinu dana od dana izdavanja, a nakon upotrebe ili isteka roka važenja, garancija o porijeklu se poništava. Definiše se reciprocitet po pitanju garancija iz inostranstva.\nGlava VI – Mjere podsticaja za proizvodnju i korištenje energije iz obnovljivih izvora energije\n1. Mjere podsticanja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije\nProizvođač električne energije iz obnovljivih izvora energije može ostvariti pravo na sljedeće vrste podsticaja: pravo na pogodnosti prilikom priključenja na mrežu, pravo na obavezan otkup proizvedene električne energije po garantovanoj otkupnoj cijeni ili pravo na premiju za prodaju na tržištu ili potrošnju za vlastite potrebe za mala postrojenja, pravo na tržišnu premiju za električnu energiju koju prodaje na tržištu, utvrđenu u postupku aukcije za velika postrojenja. Definišu se uslovi koje proizvođač mora ispunjavati u slučaju dobivanja energije iz vodotoka, odnosno od sunčeve energije.\n2. Pogodnosti prilikom priključenja na mrežu\nOperater distributivnog sistema dužan je da svakom novom proizvođaču za malo postrojenje, koji zahtijeva priključenje na distributivnu mrežu, izradi i dostavi, o svom trošku, detaljnu analizu mogućnosti i uslova za priključenje, sa procjenom troškova priključenja i vremenskim okvirom za realizaciju predloženog načina priključenja.\n3. Pravo na obavezan otkup po garantovanoj otkupnoj cijeni i pravo na premiju\nProizvođač električne energije iz malih postrojenja ima pravo na jednu od sljedećih vrsta podsticaja: pravo na obavezan otkup proizvedene električne energije u cijelosti ili djelimično po garantovanoj otkupnoj cijeni, ili pravo na premiju za proizvedenu električnu energiju koju prodaje na tržištu ili koju koristi za vlastite potrebe. Pravo na obavezan otkup električne energije po garantovanoj otkupnoj cijeni može se ostvariti u trajanju do 15 godina. Garantovanu otkupnu cijenu i premiju za mala postrojenja utvrđuje Regulatorna komisija u skladu sa metodologijom propisanom Pravilnikom o podsticaju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije. Premija za mala postrojenja je promjenjiva i izračunava se kao razlika između garantovane otkupne cijene za dato postrojenje i referentne tržišne cijene. Uređuje se i mogućnost da nosilac projekta koji gradi malo postrojenje može ostvariti preliminarno pravo na podsticaj obaveznog otkupa po garantovanoj otkupnoj cijeni ili pravo na premiju. Dalje definiše se da regulatorna komisija, uz saglasnost Vlade, donosi Pravilnik o podsticanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora. Uređuje se pravo velikih postrojenja na tržišnu premiju, te pojam i vrste aukcije. Vlada, na prijedlog ministarstva nadležnog za energetiku, svake dvije godine, donosi odluku o sprovođenju postupka aukcije. Također, detaljno se definiše ko provodi aukciju, postupak aukcije, te ko donosi pravilnik o aukcijama.\n4. Predugovori i ugovori o podsticaju\nDefiniše se ko i za koje potrebe se izrađuju standardni obrasci predugovora i ugovora o podsticaju, te se definiše uslovi pod kojima prestaje pravo na podsticaje.\n5. Sredstva za podsticanje\nSredstva za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora obezbjeđuju se iz: naknade za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora, prihoda od prodaje garancija o porijeklu za električnu energiju iz sistema podsticaja i prihoda po osnovu aktiviranja sredstava obezbjeđenja za preliminarno pravo na podsticaj.\n6. Mjere za podsticanje korištenja obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje i u transportu\nOdređuje se da Vlada može uvesti podsticajne mjere u obliku: subvencija i drugih olakšica za domaću proizvodnju i nabavku opreme koja se koristi za potrebe grijanja i hlađenja upotrebom obnovljivih izvora energije (solarni kolektori za pripremu tople vode, toplotne pumpe za korištenje aerotermalne, geotermalne i hidrotermalne energije i drugo), uvođenje obaveze velikim potrošačima toplotne energije (industrijske i gradske toplane) da dio toplotne energije proizvode iz obnovljivih izvora energije, i druge podsticajne mjere. Definišu se i uređuju određene mjere za razvoj tržišta goriva iz obnovljivih izvora energije. Također, određuje se da operater punionica za električne automobile može biti svako pravno lice koje je registrovano za obavljanje date djelatnosti i koje je vlasnik javno dostupnog mjesta za punjenje ili u ime vlasnika, na osnovu ugovora, upravlja javno dostupnim mjestom za punjenje električnom energijom iz obnovljivih izvora. Operater punionica slobodno bira svog snabdjevača električnom energijom, koju koristi za pružanje usluga punjenja električnih vozila električnom energijom. Cijena usluge punjenja električnih vozila električnom energijom obavezno je tržišna, lako i jasno uporediva, pregledna i nediskriminatorska.\n7. Kupci-proizvođači i zajednice obnovljive energije\nDefiniše se da krajnji kupac ima pravo da izgradi i priključi elektranu koja koristi obnovljive izvore energije na unutrašnje električne instalacije svog objekta za potrebe sopstvene potrošnje. Ovakav krajnji kupac ukoliko dobije certifikat postaje kupac – proizvođač. On ima pravo da proizvodi električnu energiju za sopstvenu potrošnju, skladišti električnu energiju i da višak proizvedene električne energije isporuči u mrežu. Definiše se način mjerenja preuzete i isporučene električne energije i način obračuna. Zajednica obnovljive energije je pravno lice osnovano u skladu sa propisima, s ciljem korištenja obnovljivih izvora energije za proizvodnju električne energije radi zadovoljenja energetskih potreba članova zajednice, na način koji podrazumijeva ekološke, ekonomske i socijalne koristi za članove zajednice i za društvo. Članstvo u zajednici je dobrovoljno. Član zajednice može biti fizičko ili pravno lice, kao i jedinica lokalne samouprave. Definiše se pravo zajednice, te kako se vrši priključenje zajednice.\n8. Ostale mjere i informisanje\nProizvođač električne energije iz obnovljivih izvora energije kojem je, u skladu sa propisima, isteklo pravo na obavezan otkup po garantovanoj otkupnoj cijeni, ima pravo prodavati proizvedenu električnu energiju Operateru podsticaja po cijeni koja je 10% niža od referentne tržišne cijene, koju je utvrdila Regulatorna komisija.\nGlava VII – Izgradnja energetskih postrojenja i vođenje registra projekta\n1. Izgradnja energetskih postrojenja\nOdređuje se da se izgradnja energetskih postrojenja koja koriste obnovljive izvore energije vrši u skladu sa strateškim dokumentima i planovima razvoja energetskog sektora u Republici. Za izgradnju energetskih postrojenja koja koriste obnovljive izvore energije potrebno je prethodno pribaviti koncesiju.\n2. Registar projekata\nMinistarstvo uspostavlja i vodi Registar projekata koji koriste obnovljive izvore energije. Upis projekata u Registar projekata vrši Ministarstvo po službenoj dužnosti ili na osnovu podnesenog zahtjeva vlasnika projekta.\nGlava VIII – Nadzor i kaznene odredbe\nUpravni nadzor nad sprovođenjem odredbi ovog zakona i na osnovu njega donesenih propisa vrši Ministarstvo i Regulatorna komisija, u skladu sa ovlaštenjima propisanim ovim zakonom. Inspekcijski nadzor nad sprovođenjem odredbi ovog zakona vrši Republička uprava za inspekcijske poslove.\nGlava IX – Prelazne i završne odredbe\nU ovom poglavlju definiše se koje pravilnike i uredbe moraju donijeti različiti nivoi vlasti. Do uspostavljanja Operatera podsticaja, poslove Operatera obavljat će Mješoviti holding „Elektroprivreda Republike Srpske” – Matično preduzeće a. d. Trebinje.\nPodjela postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora\nPostrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora za koja se može ostvariti pravo na podsticaj proizvodnje električne energije, s obzirom na instalisanu snagu, dijele se na mala i velika postrojenja. Mala postrojenja su: hidroelektrane, vjetroelektrane i solarne elektrane na zemlji instalisane snage zaključno sa 150 kW, solarne elektrane na objektima, elektrane na bio-masu i bio-gas, deponijski gas i gas iz postrojenja za tretman komunalnih otpadnih voda instalisane snage zaključno sa 500 kW. Velika postrojenja su: hidroelektrane instalisane snage veće od 150 kW zaključno sa 10.000 kW, vjetroelektrane i solarne elektrane na zemlji instalisane snage veće od 150 kW, solarne elektrane na objektima i elektrane na bio-gas i bio-masu, instalisane snage veće od 500 kW.\nZa: 2 Protiv: 1 Detaljnije\nSubvencije za domaću proizvodnju i nabavku opreme za potrebe grijanja i hlađenja\nSubvencije i druge olakšice za domaću proizvodnju i nabavku opreme koja se koristi za potrebe grijanja i hlađenja upotrebom obnovljivih izvora energije (solarni kolektori za pripremu tople vode, toplotne pumpe za korištenje aerotermalne, geotermalne i hidrotermalne energije i drugo).\nPodsticaji za male proizvođače električne energije iz obnovljivih izvora\nProizvođač električne energije iz malih postrojenja ima pravo na jednu od sljedećih vrsta podsticaja: 1) pravo na obavezan otkup proizvedene električne energije u cijelosti ili djelimično po garantovanoj otkupnoj cijeni, ili 2) pravo na premiju za proizvedenu električnu energiju koju prodaje na tržištu ili koju koristi za vlastite potrebe.\nZa: 1 Protiv: 0 Detaljnije\nPodsticaji za velike proizvođače električne energije iz obnovljivih izvora\nProizvođač električne energije iz velikih postrojenja ima pravo na tržišnu premiju za proizvedenu električnu energiju koju prodaje na tržištu. Proizvođač električne energije iz velikih postrojenja pravo na tržišnu premiju ostvaruje na period do 15 godina.\nUkupno pitanja na zakonu: 3\nSa 1 odgovora najaktivniji parlamentarac u ovom parlamentu:\nNacrt zakona o fiskalizaciji Republike Srpske


U Brđanima mirno ali napeto\nU naselju Brđani, u severnom delu Kosovske Mitrovice, je mirno ali napeto, a jake snage Euleks policije još uvek su prisutne. Albanci u prisustvu jakih snaga policije nesmetano rade na raščišćavanju terena, kako bi na dve lokacije ubrzo krenuli sa gradnjom i obnovom svojih kuća, javio je Radio Kontakt plus iz Kosovske Mitrovice. Portparol Euleksa Hans Kristijan Klasig izjavio je da je UNMIK ovlastio neke Albance, koji su vlasnici kuća, da ih rekonstruišu, a da su pripadnici Euleksa prisutni da bi sprečili eventualno nasilje i probleme. "Imamo informaciju da je UNMIK dozvolio vlasnicima da rade na kućama, a mi se brinemo za bezbednosnu situaciju i osiguravamo kako ne bi došlo do nekog problema, " kazao je Klasig. Situacija u naselju Brđani je napeta jer je Srbe, koji žive u tom naselju, uznemirilo jako prisustvo Eulex policije. Jedan od predstavnika Srba iz Brđana Nebojša Minić ocenio je da prisustvo velikog broja policije predstavlja, kako je kazao, klasičnu okupaciju. "Juče smo čuli izjavu Hašima Tačija, da mora da se nastavi gradnja, pa me interesuje da li Tači rukovodi Euleksom ili neko drugi? Ako je vladavina prava sinonim za Euleks, oni danas ne štite vladavinu prava već nelegalnu gradnju u Brđanima, " kazao je Minić. Srbi iz Brđana su insistirali da zvanični Beograd preuzme inicijativu i da spreči nasilje nad srpskom zajednicom u ovom mestu. Siniša Lazić, takođe jedan od predstavnika Srba iz naselja Brđani, očekuje da se danas stupi u kontakt sa Beogradom. "Da im kažemo da nismo u mogućnosti da se suprotstavimo ovakvoj sili kao što je Euleks i kao što je KFOR. Žao mi je što niste mogli da vidite jutrošnji prizor, kada su deca odlazila u školu, da vidite sa kakvim strahom naša deca idu u školu. Država Srbija mora da reši ovaj problem i da zaštiti svoj narod, " kazao je Lazić. Na obližnjim brdima, oko naselja Brđani, vidljivo je prisustvo vojnika KFOR-a koji osmatraju razvoj situacije u ovom naselju.\n21.09.2021 Laplje Selo: Stigle tablice, ali ne i uputsvo za izdavanje. Građani nervozni (424)


Šta radite bre: „Pedala“ za gradske čelnike » Opozicionar\nŠta radite bre: „Pedala“ za gradske čelnike\nGrupa građana „Šta radite bre – Marko Bastać“ organizovala je danas akciju „Pedala za gradsku vlast“, u okviru koje su više od 30 aktivista ove liste na biciklima prošli najprometnijim gradskim ulicama.\nOsim promocije ovog načina prevoza, koji sada nema podršku nadležnih u gradu, predstavnici odborničke liste „Šta radite bre“ su i razgovarali sa Beograđanima o najvažnijim temama\nuoči gradskih izbora.\nVožnja je počela u centru grada, kod palate Albanija, zatim se išlo preko Bulevara kralja Aleksandra do pijaca Рeram i Kalenić, pa preko Slavije i Brankovog mosta do tržnog centra „Ušće“.\n„Ova vlast od Beograda pokušava da napravi najgori mogući motor siti. Ne samo što pešaci moraju da paze da se ne sapletu o polomljene ploče i stubove na trotoarima, već vlast kao da želi i da protera bicikliste sa ulica. Nama nedostaju biciklističke staze normalne širine, koje su međusobno povezane, nedostaje nam svest o tome da bicikl može da bude deo sistema javnog prevoza“, rekao je Uroš Marković, kandidat na odborničkoj listi „šta radite bre – Marko Bastać“.\nOn je obećao da će ova grupa građana, ukoliko pobedi na gradskim izborima, obezbediti i javne bicikle po celom gradu koji će moći uvek besplatno da se koriste.