Crna Gora: Partije nove većine dostavile Krivokapiću spisak zainteresovanih resora - Sputnjik Srbija\n12:03 26 Februar 2021\nCrna Gora: Partije nove većine dostavile Krivokapiću spisak zainteresovanih resora\n09:58 15.10.2020 (osveženo 13:39 15.10.2020) Preuzmite kraći link\nSve političke partije iz nove većine dostavile su mandataru Zdravku Krivokapiću predloge za neka od 18 ministarstva za koja smatraju da imaju adekvatan kadar za rukovođenje tim resorom u novoj vladi, piše Dan.\nPrema informacijama Dana, ima dosta preklapanja oko želja za istim resorima među partijama, što znači da će mandatar Krivokapić morati da donese konačnu odluku.\nNavodi se da je najviše zahtjeva za mjesto potpredsjednika Vlade, Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja, Ministarstvo prosvjete, Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP) i Ministarstvo vanjskih poslova (MVP). Za nekoliko resora nijedna partija nije zainteresovana, i to Ministarstvo sporta, Ministarstvo za ljudska i manjinska prava, Ministarstvo finansija.\nRanije je postojao dogovor sa mandatarom da se za resor Ministarstva ekonomije i Ministarstva finansija pobrine on lično, odnosno da na te funkcije imenuje eksperte.\nKako saznaje Dan, Demokratski front (DF) je u dopisu Krivokapiću naveo da traže mjesto potpredsjednika Vlade i da imaju kadar za čelne funkcije u MUP-a, MVP-a, Ministarstvu saobraćaja i pomorstva, Ministarstvu ekonomije, Ministarstvu održivog razvoja i turizma, Ministarstvu zdravlja, Ministarstvu prosvjete, Ministarstvu kulture i Ministarstvu javne uprave ili Ministarstvu poljoprivrede i ruralnog razvoja.\nKrivokapić: Ja nisam bunar želja\nU predlogu Demokratske Crne Gore navodi se da imaju kadar za čelne funkcije u Ministarstvu održivog razvoja i turizma, Ministarstvu poljoprivrede, Ministarstvu kulture, MVP, Ministarstvu pravde, Ministarstvu prosvjete, Ministarstvu rada i socijalnog staranja, a traže i jednu poziciju potpredsjednika Vlade, koji bi ujedno bio i ministar.\nIz Socijalističke narodne partije (SNP) su takođe predložili resore koje bi njihovi članovi mogli pokrivati.\nI to jedno mjesto potpredsjednika Vlade i četiri ministarstva i to poljoprivrede i ruralnog razvoja, rada i socijalnog staranja, Ministarstvo saobraćaja, kao i Ministarstvo prosvjete.\nKako Pokret za promjene (PzP) sa mandatarom pregovara posebno, oni su tražili poziciju u bezbjednosnom sektoru, tačnije Ministarstvu odbrane, uz koju bi išla i pozicija potredsjednika vlade, Ministarstvo prosvjete, Ministarstvo nauke i Ministarstvo održivog razvoja i turizma jer za to smatraju da imaju najbolji kadar.\nNaglasili su i da su to zahtjevi samo što se tiče Vlade i da će pozicije tražiti na nivou državnih sekretara i direktora direktorata.\nIz Građanskog pokreta URA su se još ranije izjasnisli da imaju kadar koji bi pokrio poziciju ministra odbrane i ministra unutrašnjih poslova, a među njihovim zahtjevima su još i Ministarstvo zdravlja, Ministarstvo pravde i Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja.\nNavodi se da je i URA tražila mjesto potpredsjednika Vlade.\nDva kralja u dve srpske države: Krivokapić objasnio odnose sa Srbijom rečima kralja Nikole\nZdravko Krivokapić, Crna Gora


Rusija traži ublažavanje Ukrajinske krize, SAD poručuju "I vi ste odgovorni!" : Nadlanu.com\nRusija traži ublažavanje Ukrajinske krize, SAD poručuju "I vi ste odgovorni!"\nObjavljeno 6. avg 2014. / 10:50:31\n- Kad govorimo o humanitarnoj situaciji, ne možemo da zanemarimo činjenicu da Rusija može to sve da zaustavi. Najsigurniji način da se okonča nasilje jeste da zvanična Moskva obustavi priliv boraca, oružja i novaca iz Rusije na istok Ukrajine - izjavila je zamenica američkog ambasadora u UN Rozmeri Dikarlo.\n- Situacija na istoku, posebno u Lugansku i Donjecku, je katastrofalna - rekao je Čurkin i dodao da Rusija tamo želi da pošalje humanitarni konvoj u saradnji sa Crvenim krstom.\n- Rusija poziva međunarodnu zajednicu da preduzme hitne mere za poboljšanje humanitarne situacije na istoku Ukrajine - rekao je Čurkin.\nReagujući na taj apel ruskog predstavnika, Dikarlo je odgovorila da se agencije UN već nalaze na terenu i da pomažu civilima koji su ostali bez pijaće vode, električne energije i medicinskog materijala.\n- Ponovo zahtevamo da Rusija obustavi ove destabilizujuće aktivnosti - rekla je zamenica ambasadora SAD u UN.


Koronom zaraženi korisnici Doma za stare u Surdulici - juGmedia\nEpidemiolog u Zavodu za javno zdravlje u Vranju Slađan Stojanović izjavio je za Jugmediu da je korona virus registrovan među korisnicima Doma za smeštaj starih lica u Surdulici.\n“Ekipe su na terenu, preduzećemo sve mere kako bi se suzbila epidemija u tom kolektivu. Stanovništvo se pridržavalo mera, međutim, postojanje velikog broja izvora zaraze omogućava brzu geomoterijski progresiju širenja virusa osim u Bosilegradu i Trgovištu, koje su rubne opštine Pčinjskog okruga”, objasnio je doktor Stojanović.\nKako dodaje, teška klinička slika registruje se kod starijih i osoba koje imaju neke hronične bolesti, koji se zbrinjavaju u Zdravstvenom centru Vranje, a gotovo svi koji su hospitalizovani imaju upalu pluća.\nPodsetimo, u kovid bolnicama Zdravstvenog centra Vranje, prema poslednjim podacima, hospitalizovano je 65 pacijenata, od kojih je 59 pozitivno na korona virus.\nSa bronhopneumonijom su 62 pacijenta, na kiseoniku 25.\nDoma za stare


Primena najsavremenijih IT od značaja i za državu i za građane\nPrimena najsavremenijih IT od značaja i za državu i za građane – Personal magazin\nPrvi potpredsednik-zamenik predsednika Vlade i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da Srbija u narednom periodu mora da dostigne zemlje koje koriste najsavremenije informacione tehnologije (IT) kako bi…\nPrvi potpredsednik-zamenik predsednika Vlade i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da Srbija u narednom periodu mora da dostigne zemlje koje koriste najsavremenije informacione tehnologije (IT) kako bi bio olakšan rad državnih organa i život građana.\nDačić je, otvarajući Treći IBM Forum, najavio da će od januara naredne godine početi izdavanje novih registarskih tablica, kao i saobraćajnih i vozačkih dozvola sa čipom.\nSaobraćajne dozvole sa čipom omogućiće produžavanje registracije bez dolaska u policijsku stanicu, odnosno registraciju će biti moguće produžiti na tehničkom pregledu vozila, objasnio je on.\nOn je rekao da je biometrijske pasoše do sada uzelo 2,7 miliona građana, dok je 1,4 miliona njih dobilo biometrijski pasoš druge generacije sa otiskom prsta.\nPrema njegovim rečima, druga generacija pasoša omogućiće građanima na graničnim prelazima prolazak kroz elektronska vrata na kojima neće biti granične policije.\nPrvi potpredsednik Vlade je najavio da će prvi takav prolaz biti uveden na Aerodromu “Nikola Tesla” u Beogradu za nešto više od mesec dana.\nMUP je, kako je podsetio, do sada izdao 2,5 miliona ličnih karata, od čega je 70 odsto sa čipom, dok je unos digitalnog sertifikata potražilo 1.000 građana.\nOn je naveo da su sa Ministarstvom za telekomunikacije i informaciono društvo uspostavljena sertifikaciona tela MUP-a koja omogućavaju da se čip na ličnoj karti iskoristi za ulazak u informacioni sistem državnih organa.\nPrvi potpredsednik Vlade je naveo da se radi na povećanju stepena bezbednosti ekstranet mreže, uz napomenu da u narednih pet godina MUP ima obavezu da kamerama pokrije ceo Koridor 10.\nKamere bi, kako je objasnio, registrovale prekoračenje brzine, za šta je takođe neophodno i postavljanje optičke komunikacione mreže za upravljanje saobraćajem na Koridoru.\nDačić je ukazao na to da je u planu i saradnja sa lokalnim samoupravama i uvođenje sistema za nadzor saobraćaja, a u većim gradovima i kamera za nadzor u školama.\nPrimena najsavremenijih IT od značaja i za državu i za građane was last modified: October 28th, 2010 by Redakcija\nbiometrijski pasošidozvole sa čipomIBMIBM ForumKoridor 10Nikola-Tesla\nZaštita intelektualne svojine značajna za Srbiju


Održana sjednica Savjeta za strane investitore Federacije BiH\nStvaranje što povoljnijeg poslovnog ambijenta za strane investitore kroz olakšavanje uvjeta za registraciju kompanija koje žele ulagati u Bosnu i Hercegovinu, jedan je od ključnih zadataka i ciljeva koje podupire Savjet za strane investitore FBiH koji je danas u Sarajevu održao teću sjednicu pod predsjedavanjem federalnog ministra trgovine Zlatka Vujanovića.\nNakon što je usvojena informacija o aktivnostima ovog savjetodavnog tijela Vlade Federacije BiH u proteklom periodu, koju su prezentirali predsjednik i zamjenik predsjednika, federalni ministar razvoja poduzetništva i obrta Amir Zukić, razmotrene su informacije članova Savjeta iz Vlade FBiH, kantonalnih vlada i Saveza općina i gradova FBiH o aktivnostima između dvije sjednice vezanim za promociju stranih ulaganja.\nZukić je istakao je da je investicijska klima jedan od najznačajnijih segmenata u Reformskoj agendi, te iznio podatak da je Vlada FBiH investirala četiri miliona konvertibilnih maraka budžetskih sredstava kao podršku razvoju poslovnih zona.\nO aktivnostima Vlade Federacije BiH na unapređenju sektora turizma koji doživljava pravu ekspanziju, te oblasti zaštite okoliša govorila je federalna ministrica okoliša i turizma Edita Đapo, istakavši zakonske propise koji su doneseni u ovoj oblasti i one koji se nalaze u proceduri donošenja, čijim bi usvajanjem znatno bilo unaprijeđeno stanje u turizmu.\nIste informacije prezentirali su i predstavnici Privredne/Gospodarske komore Federacije BiH, Vanjskotrgovinke komore BiH i Agencije za promociju stranih investicija u BiH uz značajno učešće predsjednika Vijeća stranih investitora u BiH Branimira Mujdže koji je govorio o neophodnosti unapređenja određenih zakonskih rješenja, kao što su Zakon o porezu na dobit, Zakona o prezima i doprinosima i drugi.\nIstakao je i zahvalnost stranih investitora Vladi Federacije BiH na dobroj komunikaciji koja će, kako je rekao iznjedriti nova i bolja rješenja, kako za investitore, tako i za državu, te značaj 113 najznačajnih investicionih projekata Federalne vlade koji su predstavljeni u decembru prošle godine. Najavio je da će krajem godine biti predstavljena nova „Bijela knjiga“ Vijeća stranih investitora.\nJedna od najvažnijih konstatacija izrečena na današnjem skupu je da je urađeno dosta na pomaganju i podsticanju investiranja i unapređenju ukupnog poslovog ambijenta za investitore, te ostvarena dobra koordinacija i saradnja institucija federalnog, kantonalnog i lokalnog nivoa u oblasti investiranja, ali da je to nedovoljno za poboljšanje ukupne investicione klime.\nIstaknuta je i potreba intenziviranja aktivnosti na stvaranju povoljnijeg poslovnog okruženja kroz izmjenu zakonskih propisa kojima bi bilo olakšano otvaranje tržišta Federacije BiH, posebno kroz „one-stop shopove“ za registraciju kompanija u što kraćem periodu na jednom mjestu.\nTakođer, naglašena je potreba što čvršćeg informacionog povezivanja svih subjekata u oblasti investiranja, te omogućavanje značajnijeg ulaganja naših ljudi iz dijaspore kroz transfer znanja i tehnologija iz zemalja u kojima žive.


Za otkup knjiga ove godine 100 miliona dinara : Nadlanu.com\nZa otkup knjiga ove godine 100 miliona dinara\nBEOGRAD, 6. marta 2011. (Beta) - Ministarstvo kulture Srbije raspisalo je konkurse za otkup publikacija objavljenih 2010. godine i otkup ponovljenih izdanja objavljenih 2009. i 2010, saopšteno je u nedelju.\nZa otkup publikacija namenjenih mreži javnih biblioteka u Srbiji biće izdvojeno 100 miliona dinara, navodi se u saopštenju ministarstva kulture.\nKako je navedeno, u februaru su objavljeni i konkursi za prevodjenje reprezentativnih dela srpske književnosti u inostranstvu i za sufinansiranje izdavanja prvih izdanja kapitalnih dela objavljenih na srpskom jeziku u oblasti kulture.\nPo prvi put će biti raspisan i konkurs za sufinansiranje izdavanja prvih izdanja vrednih dela iz oblasti domaće i prevodne književnosti u 2011. godini.\nU Godini knjige i jezika, pored navedenih konkursa, Ministarstvo kulture je završilo i konkurs za književne manifestacije kao i konkurs za sufinansiranje periodičnih publikacija iz oblasti umetnosti i kulture za koje je izdvojeno 20 miliona dinara.


Izvinjenje Ravnogorskog pokreta, povodom napada na novinare - Radio Bet\nIzvinjenje Ravnogorskog pokreta, povodom napada na novinare\nPovodom današnjeg napada na novinare u Višegradu oglasio se Ravnogorski pokret Višegrad.\n“Već 20 godina Ravnogorski Pokret Otadžbine Srpske ‘Opštinski odbor Višegrad’ organizuje pomen i parastos povodom hapšenja generala Mihajlovića kao i pogibije njegovih pratilaca oficira Vasiljevića, Kovača i Majstorovića 13. marta 1946 godine. Nikad se nije desio ni najmanji incident prilikom okupljanja na Trgu palih boraca u Višegradu i obavljanje vjerskog obreda u Manastiru Svetog Nikolaja u Dobrunskoj Rijeci”, navodi se u saopštenju.\nIstiču da su godinama bile prisutne brojne televizije iz regiona i nikada se nije desio bilo kakav incident.\n“Ovaj put novinari Federalne televizije su se blagovremeno najavili i pitali da li mogu da prisustvuju skupu. Rečeno im je da je skup javni i otvorenog tipa i da su godinama bile prisutne novinarske ekipe raznih medija.\nPomenuti incident u kome nisu bili svjedoci organizatori skupa desio se van prostora Kompleksa Draževina na magistralnom putu Višegrad – Priboj. U to vrijeme većina učesnika i organizatori su prisustvavali parastotsu 600 metara od mjesta događaja. Prilikom prijave javnog skupa koji je obavljen po zakonu navedeno je da svaki učesnik skupa lično odgovara za svoje postupke i eventualno kršenje javnog reda i mira. Ravnogorski Pokret Višegrad se izvinjava novinarima FTV i N1 na neugodnostima koje su doživjeli”, zaključuje se u saopštenju.


Prodaja "Telekoma" bi za Srbiju predstavljala neprocenjivu štetu | Ekonomska politika\nPočetna strana > Rubrike > Ekonomska politika > Prodaja "Telekoma" bi za Srbiju predstavljala neprocenjivu štetu\nProdaja "Telekoma" bi za Srbiju predstavljala neprocenjivu štetu\nNije jasno po kom osnovu naša vlast veruje da će dalje privatizacije doneti boljitak Srbiji, kada naša prethodna iskustva i iskustva drugih zemalja pokazuju suprotno. Prodaja, ili privatizacija "Telekoma", ili nekog njegovog dela, i generalno infrastrukture koju je gradila država, narodu Srbije će napraviti neprocenjivu i nenadoknadivu štetu.\n"Telekomova" infrastruktura, kao i druge (energetska, vodovodna, itd), građene su decenijama, a neke i više od sto godina. Vrednost ovakve infrastrukture je neprocenjiva, a javna preduzeća koja tom infrastrukturom upravljaju imaju prirodan monopol, jer takva infrastruktura zahteva velika ulaganja.\nAko strana kompanija kupi ovakav monopol, ona može kroz "Telekom", ili EPS, ili komunalna preduzeća, da izvlači ogromna sredstva iz Srbije. Telekom Srbije ima neto dobit od 140 miliona evra, pri čemu je ove godine otplaćeno 190 miliona evra duga za kupovinu 20% "Telekoma" od Grčke firme OTE i reprogramiranje starih dugova, koji će se otplatiti za dve godine. Kada se otplati ovaj visoki dugoročni kredit, realno je očekivati da će profit značajno skočiti, na preko 330 miliona evra, jer su prihodi "Telekoma" stabilni.\nKao što se pokazalo u svim dosadašnjim kupovinama infrastukturnih preduzeća širom sveta, kupac "Telekoma" bi otpustio veliki broj zaposlenih, smanjio dugoročne investicije, te bi novac koji bi strani kupac izvlačio iz Srbije kroz "Telekom" sigurno bio znatno veći od 330 miliona evra.\nS obzirom na to da je srednja godišnja bruto plata u Srbiji oko 5500 evra, možemo da kažemo da bi godišnje strani kupac iz Srbije izvlačio bar 60000 godišnjih srpskih plata. Konkretno, ovo znači da bi Vlada Srbije prodajom "Telekoma" ukinula bar 60000 radnih mesta ne računajući otpuštanja u "Telekomu". Slična je priča i sa drugim javnim preduzećima koja poseduju infrastrukturu u koju su svi stanovnici Srbije decenijama ulagali. Kupovina ovih preduzeća predstavljaju investiciju za kupca, a devastaciju za prodavca, tj. Srbiju.\nČinjenica je da su u mnogim zemljama prodati značajni delovi telekomunikacionih operatora, kao i druga preduzeća od opšteg interesa. Ali upravo u takvim odlukama vlada ovih zemalja treba tražiti uzroke globalne krize i sve dramatičnijih razlika u imovini i prihodima malobrojnih bogatih i mnogobrojnih siromašnih. Naime, veliki i sigurni profiti koje ostvaruju telekomunikacioni operatori posle privatizacija odlaze u investicione fondove, čiji su menadžeri i dominantni vlasnici iz redova 1% najbogatijih.\nBogate države su generalno zadržale značajne procente svojih operatora (Norveška, Nemačka, Britanija, Francuska, Švedska...) koji uključuju i veliki broj otkupljenih operatora manjih, siromašnih zemalja, te još uvek mogu da kontrolišu svoju telekomunikacionu infrastrukturu i prihode koju donose. Bogate države verovatno nisu izgubile prihode od svojih operatora iako su prodali dobar deo svojih akcija, jer su ukupni prihodi povećani kupovinom drugih operatora.\nOperatori bogatih zemalja su značajan deo profita kupljenih operatora praktično prosledili privatnim licima koja dalje uvećavaju svoje viškove na račun dugogodišnjih ulaganja stanovnika siromašnih država. Ovakva kartelizacija telekomunikacionog tržišta na globalnom nivou gde se broj telekomunikacionih operatora smanjuje, sigurno da nije dobra za oblast telekomunikacija, jer guši konkurenciju i inovacije, a takođe i isključuje bilo kakvo relevantno odlučivanje na regionalnom nivou. Takav trend nije u skladu ni sa načelima EU, pa bi bilo za očekivati da Evropska komisija analizira svoje direktive čiji je cilj liberalizacija telekomunikacionog tržišta i da ih adekvatno revidira.\nLogika i računica su vrlo proste, i nijednom dobronamernom političaru ne bi trebalo da pada na pamet da prodaje infrastrukturu u koju su ulagali svi dugi niz godina, i koja je preko potrebna za normalno funkcionisanje našeg društva i države. "Telekom" je decenijama gradio, obnavljao, i unapređivao telekomunikacionu infrastrukturu novim tehnologijama i jasno je da to može da nastavi i u narednom periodu.\nPolitičari i mediji su verovatno pod velikim pritiskom potencijalnih kupaca infrastrukture i njihovih neformalnih zastupnika, pa se zato besmislena priča o privatizaciji jednako nanovo otvara bez obzira na njenu očiglednu štetnost sa stanovišta interesa Srbije.\nUmesto što se energija troši na ovakve priče, i njima unosi nestabilnost u poslovanje javnih preduzeća, vlast bi trebalo da se posveti unapređenju njihovog poslovanja za šta ima prostora. Najpre je potrebno unaprediti transparentnost poslovanja javnih preduzeća, što se lako može ostvariti pomoću veb tehnologija, kao i drugih preduzeća koja koriste srpske prirodne resurse i državnu infrastrukturu. Povećanjem transparentnosti bi se dobrim delom rešio problem favorizovanja rođačkih i partijskih firmi npr. kao podizvođača, i izvlačenjem sredstava iz "Telekoma" na ovaj način. Istovremeno, treba uvesti stroge kazne za direktore javnih preduzeća koji na tenderima bezrazložno isključuju domaće firme, i tako ukidaju radna mesta u Srbiji umesto da ih stvaraju.\nNažalost, privatizacija medija će olakšati nosiocima vlasti da razdele preostalu društvenu imovinu i resurse Srbije u miru i tišini. Najavljeno projektno finansiranje medija će još više povećati uticaj političara i privatnog sektora na medije. Veliko je pitanje koliko će novinari uplašeni za sopstvenu egzistenciju imati mogućnosti da predstavljaju glas javnosti, i preispitaju pogubnu ekonomsku politiku koja se vodi.\nAutorka je profesor na Elektrotehničkom fakultetu Univerziteta u Beogradu i bivši ministar za telekomunikacije u Vladi Srbije 2007. i 2008. godine.


(VOICE) Analitičari: Srbija samo fingira evrointegracije | Autonomija\n(VOICE) Analitičari: Srbija samo fingira evrointegracije\n"Skretanje pažnje sa života na bajke"\nRepublika Srbija nije formalno odustala od evrointegracija, ali vlast taj proces samo fingira, a to se najbolje vidi u tome što su sve institucije urušene i što postoji samo jedna koja zamenjuje sve – predsednik Republike Srbije, upozoravaju sagovornici VOICE. Komentarišući činjenicu da Srbija po prvi put od početka pregovora nije otvorila ni jedno poglavlje tokom šestomesečnog predsedavanja Hrvatske, sagovornici VOICE-a kažu da je to znak da Evropa shvata da se u Srbiji dešavaju procesi kontra evropskim principima, ali da uprkos tome aktuelnu vlast u Srbiji toleriše jer smatra da ona može i mora da reši problem Kosova.\nPodsetimo, Republika Srbija započela je proces evrointegracija u januaru 2014. godine i od tada je otvorila 18 od 35 poglavlja, dok su dva poglavlja privremeno zatvorena. Hrvatska je svoje predsedavanje završila 30. juna i u tom periodu Srbija nije otvorila nijedno poglavlje, a pet država članica nije se složilo da se otvori Poglavlje 2 o slobodi kretanja radnika. Ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović rekla je za Insajder da je Srbija razumela tu poruku, te da je reč o političkoj odluci u trenutku kada Srbija ima pet spremnih poglavlja za otvaranje.\nHrvatska pogurala Balkan\nBivši pokrajinski sekretar za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Branislav Bugarski za VOICE upozorava da je proces evrointegracija vrlo kompleksan, da na njega utiče mnogo faktora, ali smatra da taj proces nije obustavljen, već da je fokus i zemalja članica EU i naše Vlade usmeren na borbu protiv pandemije virusa korona. Pandemija je, ukazje dalje Bugarski, oslikala dilemu u kom smeru će se razvijati sama EU i u kojoj meri će ići ka daljoj integraciji.\nBranislav Bugarski: Teško je prepoznati društvenu elitu koja je odlučna u borbi za Srbiju u EU (Foto: istinomer.rs)\n„Što se tiče Srbije i regiona uopšte, najveća je opasnost da se dodirne tačka obostrane nezainteresovanosti koja bi značila potpuno novu fazu u odnosima EU i Balkana. Mislim da nikome to nije u interesu, ali verujem da zaokupljeni sopstvenim problemima tema integracije Balkana u EU nije među prvim prioritetima”, kaže Bugarski.\nOcenjuje i da je sam proces, bez obzira na promenu metodologije pridruživanja, komplikovan i da je teško prepoznati društvenu elitu koja je odlučna u borbi za Srbiju u EU. Bugarski kaže i da proces evrointegracija nije samo pitanje zvanične politike, već i stručne javnosti, nevladinih organizacija, medija.\n“Kada pogledate danas dnevne teme, čini se da su svi akteri ‘zaslepljeni’ predsednikom države umesto da se bavimo pitanjima kojima ćemo svakoga dana bar za milimetar biti bliži boljem sutra. Za naše društvo je danas više nego ikada karakteristično odsustvo dijaloga i traženja zajedničkih interesa. Kako drugačije objasniti da za poglavlje 23, koje se smatra ključem našeg procesa približavanja EU, na primer, do sada Advokatska komora Srbije i Udruženje sudija, te Pravni fakulteti u ulozi moderatora, nisu mogli u bilateralnim radnim grupama da definišu 10 ciljeva za naše društvo?! Mogli su da se formiraju zahtevi prema politici kako bi pravosudni sistem bio efikasniji u odbrani interesa pojedinaca, na primer na Upravnom sudu, ili društva u celini, na Ustavnom sudu. Često nam fali ideja i kreativnosti u rešavanju pitanja, a za koje bi trebali da budemo svi zainteresovani”, naveo je on.\nČinjenica da nemamo glavnog pregovarača presedan\nGlavni pregovarač u procesu priključivanja Srbije EU, Tanja Miščević, podnela je ostavku na tu funkciju još u septembru 2019. godine. Srbija još nije imenovala njenog naslednika, niti je u javnosti licitirano potencijanim rešenjima.\nBranislav Bugarski upozorava da je odlazak Miščević, ali i još nekoliko značajnih ljudi koji su suštinski kreirali, koordinirali i vodili proces evrointegracija, rezultat kadrovske politike i nerazumevanja procesa čiju cenu ćemo videti u narednim mesecima.\n“Nažalost, veliki broj stručnjaka je izgubio motivaciju da radi za državu, a upoznao sam veliki broj vrlo kvalitetnih ljudi i sa mnogima sam imao čast da blisko sarađujem”, kaže Bugarski, uz opasku da ne postoji sistem bez kvalitetnih organizacionih jedinica, a one bez kvalitetnih pojedinaca.\nAleksandar Popov podseća da je Miščević imala i iskustvo i ugled, a da je činjenica da nemamo glavnog pregovarača presedan jer je dosadašnja praksa pridruživanja EU bila takva da je ceo proces evrointegracija zemalja kandidata vodio isti tim, bez obzira i na eventualnu promenu vlasti.\nBugarski je podsetio i da je predsedavanje Hrvatske svoje težište trebalo da ima i na regionu Balkana, ali da su se u pandemiji članice EU odlučile za nacionalna rešenja zbog čega je predsedavanje Hrvatske postalo mnogo kompleksnije, pa za Balkan nije bilo prostora.\nSa druge strane, politički analitičar iz Hrvatske Krešimir Macan za VOICE ukazuje da proces evrointegracija u Srbiji još uvek postoji upravo zahvaljujući hrvatskom predsedavanju EU, koje je kao jedan od prioriteta stavilo širenje na Zapadni Balkan. Podseća da je proširenje EU pre toga bilo stavljeno na čekanje, a da je sada deblokirano u slučajevima Albanije i Severne Makedonije što je, kaže, dobro i za Srbiju.\nKrešimir Macan: Ako vi to kod kuće ne odradite, onda Brisel neće baš previše gurati proširenje (Foto: manjgura.hr)\n“To je super poruka za Srbiju, a sve vam je ostalo domaći zadatak. Dakle, ako vi to kod kuće ne odradite, onda Brisel neće baš previše gurati proširenje. Deo članica ne želi previše gurati proširenje, onda je uistinu do vas da procenite kojom ćete brzinom odrađivati domaće zadatke. Moja je procena da Srbija to odrađuje formalno, koliko treba, baš da joj se ne žuri”, navodi Macan.\nSmatra i da su nedavna događanja dosta pokvarila sliku Srbije u međunarodnim okvirima, iako ne i Vučićevu sliku.\n“Zaustavio je ovim merama bilo kakvo okupljanje i samim tim protesti se ne mogu događati, nisu prerasli u nešto drugo, dakle preživeo je taj prvi udar, ali loša slika Srbije definitivno je otišla u svet, naročito posle izbora. Ali, on ima jednu mnogo goru stvar, on je puno ružniju sliku poslao o Srbiji sa ovim neuspehom borbe protiv kovida, s tim što je EU de facto zabranila ulazak Srbima u Evropsku uniju. Dakle, stavljeni su na listu nesigurnih zemalja i to mu je puno veća pljuska od tih protesta, a i potvrda ljudima koji su protestovali da su bili delom u pravu”, navodi Macan.\nAleksandar Popov iz Centra za regionlizam za VOICE ocenjuje da izjave visokih državnih zvaničnika o privrženosti evrointegracijama samo fingiraju posvećenost, dok zapravo njihovi postupci pokazuju stvarno stanje procesa evrointegracija. Prema njegovim rečima, to se najbolje vidi u rušenju institucija kojima komanduje Aleksandar Vučić.\n“Nema podele vlasti na tri grane, nego su sve institucije njemu podređene i to je vidljivo. On komanduje i izvršnom i zakonodavnom i sudskom vlašću. I to vidi i Evropa i to je naglašeno i u poslednjim izveštajima. Ujedno to neotvaranje poglavlja je dokaz da je Evropa shvatila da se Srbija nije posvetila evropskim integracijama, nego naprotiv, da je uvela sistem koji je kontra evropskim principima”, kaže Popov.\nSmatra da Evropa na taj način pokušava da natera Vučića da uradi bar jednu stvar – da se posveti rešavanju problema Kosova, jer se po shvatanju EU ulazi u završnicu rešavanja kosovskog problema.\nEU gleda kroz prste zbog Kosova?\n“Vučić je toga veoma svestan i zna da dokle god on je glavni ili jedan od glavnih igrača u rešavanju kosovskog rebusa da će mu se štošta gledati kroz prste i neće biti izložen drugim pritiscima sem pritisku da reši problem Kosova”, kaže Popov, dodajući da Vučić pred domaćom javnosti koristi opravdanje da mora da pregovara o Kosovu jer ne sme da ne pregovara sa velikim silama poput Nemačke i Francuske.\nAleksandar Popov: Kad progorovre gladna usta, tu „braća“ Rusi ne mogu da pomognu\nBranislav Bugarski smatra da će to gledanje kroz prste ići dosta teško, jer je sigurno da EU na čelu sa Nemačkom i Francuskom želi da zatvori temu konflikata na Balkanu u celini, u čemu odnos Beograda i Prištine igra veliku ulogu.\n“Tako treba i posmatrati poslednje preuzimanje inicijative, kako bi veliki spoljnopolitički igrači ipak ostali van Evropskog kontinenta. I na ovom pitanju se na unutrašnjem planu spekuliše do neprepoznatljivosti i teško se uočavaju koncepti rešavanja ovog višedecenijskog konflikta. Verujem da je za Srbiju važno da se odnosi maksimalno normalizuju i relaksiraju u odnosu na Kosovo i da počnemo da tražimo zajedničke interese za budućnost, a prošlost uz moratorijum od bar 50 godina ostavimo istoričarima”, rekao je Bugarski.\nUpozorio je da se na ovom prostoru generacije jako lako i prilično suludo troše jer se bavimo mitologijom.\n“Pri tome, ne možemo da sredimo bolnice po Srbiji da budu dostojne čoveka ili presvučemo puteve u Banatu novim asfaltom. I onda, najveći patrioti ne vide u tome problem, nego razglabaju o mitovima. Za mene je patriotizam kada se radi na ciljevima poput slobode izražavanja, demokratiji, različitosti mišljenja, modernim školama i bolnicama, putevima koji su ravni i bez rupa, modernoj poljoprivredi, industriji i nauci. Sve drugo je skretanje pažnje sa života na bajke”, navodi Bugarski.\nMacan ističe da je Vučić svestan koliko je odluka o Kosovu teška, te da će zbog toga pokušati istrgovati, što je i do sada dobro radio.\n“Moglo bi ići u tom smeru da pokuša neke uslove oslabiti, ali problem je što svaka članica EU može, ukoliko je nezadovoljna nečim, vršiti pritisak da se situacija ipak, Kosovu uprkos, dovede do reda, tipa pravosuđa. Reći ću jednu prognozersku rečenicu za Srbiju, a što se dogodilo u Hrvatskoj, dakle – Hrvatska je ušla u Evropsku uniju kada je uhapsila premijera”, istakao je Macan.\nAlternativa u Kini i Rusiji?\nNaši sagovornici ne veruju da bi Srbija alternativu EU mogla da nađe u Kini i Rusiji, ali se slažu da će Vučić pokušati da uradi sve da nastavi balansiranje između Brisela, Pekinga i Moskve. Bugarski ističe da do obustavljanja evrointegracija neće doći dokle god Srbija bude ozbiljno zalagala za članstvo u EU i radila na reformi društva, uz podsećanje da naša ekonomija i društvo u velikoj meri zavise od EU.\nKrešimir Macan balansiranje između EU, Kine i Rusije naziva Vučićevom pragmatičnošću, u skladu sa izrekom da umiljato jagnje dve majke sisa, s tim što Vučić pokušava tri.\n“On vrlo jednostavno balansira između njih, nastojeći uslovno rečeno dobiti neki popust oko tih strogih kriterijuma za priključenje EU, provocirajući ih tim druženjem s Kinezima i Rusima. S tim da od Rusa dobija avione i drugu opremu i ogromno tržište, a Kinezi su ga spasili u onoj situaciji kad nije znao ništa i nije se pripremio za koronu virus”, kaže Macan, podsećajući da je Vučić bio potpuno zatečen na početku pandemije.\nMacan očekuje da će Srbija, odnosno Vučić, „nastaviti plesati“ među više zainteresovanih strana kako bi od svih izvukao što više, pošto je svestan da ulazak u EU neće biti tako brzo.\n“Trebaće godine za to, a kriterijumi će zahtevati pre svega ono što se baš njemu ne sviđa – efikasno pravosuđe, slobodu medija, sve ono što deo članica EU i prigovara Srbiji da u ovom trenutku ide na lošije, a ne nabolje”, ocenjuje Macan.\n„Hrvatska popravlja odnose prema Srbiji“\nPolitički analitičar Krešimir Macan smatra da će nakon poslednjih izbora u Srbiji i Hrvatskoj ipak doći do poboljšanja odnosa između dve zemlje, dodavši da će nova Vlada Hrvatske verovatno imati potpredsednika iz redova srpske manjine.\n“Hrvatska definitivno popravlja odnose prema Srbiji”, navodi Macan.\nDodaje da je u Hrvatskoj sa podsmehom dočekan pokušaj uvlačenja te zemlje kao trećeg faktora u organizaciju nedavnih protesta u Srbiji.\n“To nije uspelo jer nije bilo trunke istine u tome. On (Vučić) je bio u jako lošoj situaciji i tražio je bilo kakvu slamku na koju se može uhvatiti, pokušao je igrati na tu ustašku kartu, ali je ovog puta omanuo”, zaključio je Macan.\nAleksandar Popov kaže da su međunarodni odnosi složeni i da nije jednostavno reći „neću EU, hoću Kinu“. Smatra da je Vučić sada pod pritiskom i da zbog toga reaguje nervozno i na domaćem i na međunarodnom planu, a da će biti u još većem problemu ako ne dobije ekonomsku podršku od Evrope za sanaciju privrede nakon virusa korona.\n“U septembru će biti promovisan veliki paket ekonomske pomoći zemljama Zapadnog Balkana, koji će biti uslovljen sa dve stvari, a to su reforme na domaćem planu koje idu u pravcu vladavine prava, suzbijanja korupcije i tako dalje, i drugi uslov je regionalna saradnja i odnos sa susedima”, ističe Popov, upozoravajući da u slučaju da ne bude novca, građanima neće biti presudno ima li medijskih sloboda nego ima li hleba.\n“A tu onda ‘braća’ Rusi ne mogu da pomognu. Ako pogledate koliko je naša ekonomija zavisna od Rusije, a koliko od Evropske unije, jasno je da je Rusija u tom pogledu zanemarljiva. Kad progorovre gladna usta, onda se moraš okrenuti onome ko ima pare i ko ti može pomoći”, ističe Popov.


10. 07. 2019 13:12\n02. 01. 2019 09:22\nKlubovi na transfere potrošili 7,1 milijardu evra\n12. 09. 2018 18:50\nTransferi fudbalera na globalnom nivou dostigli su rekordnu vrijednost, jer je potrošnja klubova iz "liga petice" Engleske, Italije, Španije, Francuske i Njemačke, u ljetnom prelaznom roku premašila četiri milijarde dolara (oko 3,44 milijarde evra), navodi se u izvještaju Svjetske fudbalske federacije (FIFA) objavljenom u srijedu.\n11. 06. 2018 09:22\n08. 06. 2018 11:34\nMADRID - Šampion Evrope Real Madrid spreman je da se odrekne najboljeg fudbalera svijeta Kristijana Ronalda i kao njegovu zamjenu dovede Nejmara da Silvu iz Pari Sen Žermena, piše As.\nStopiran transfer Galešića u Krupu\nTransfer fudbalera Gorana Galešića iz Borca u Krupu stopiran je.\nVan Dijk najskuplji defanzivac u istoriji: U Liverpulu za 85 miliona evra\nVirdžil van Dajk će u ponedeljak, 1. januara 2018. zvanično postati najplaćeniji defanzivni igrač na svijetu.\nČeferin skraćuje prelazni rok: Previše je nesigurnosti\n06. 09. 2017 11:27\nEvropska fudbalska unija (UEFA) planira da skrati period za transfere igrača tokom ljeta jer, kako je naglasio predsjednik te organizacije Aleksandar Čeferin, predugo traje nesigurnost.\nMbape u PSŽ-u za drugi najskuplji transfer ikada\n31. 08. 2017 21:18\nNajtalentovaniji fudbaler svijeta Kilijan Mbape postao je drugi najskuplji igrač ikada, pošto će Pari Sen Žermen za njegov transfer platiti Monaku 145 miliona evra


Đilas likuje: Jeremiću se raspada stranka, odoše mu ključni ljudi! - Objektiv\nNaslovna » Vesti » Politika » Đilas likuje: Jeremiću se raspada stranka, odoše mu ključni ljudi!\nJeremića su krenuli da napuštaju, a Dragan Đilas nastavlja da se raduje se tuđim neuspesima\n/ 16:26 • 26.10.2021. • 26.10.2021.\nFoto: E-stock/Miloš Rafailović,Objektiv.rs/Tamara Trajkovic\nNakon što je Narodnu stranku, čiji je lider Vuk Jeremić, napustio advokat Borivoje Borović, iz ove partije izašao je i predsednik Odbora za privredu i preduzetništvo Vladimir Kovačević.\nInformacija je odmah objavljena i potvrđena na portalu Nova, koja je pod uređivačkom kontrolom lidera Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa, čime je on preko ovog medija odmah krenuo da likuje kako od Jeremića odlaze ključni ljudi.\nRazlog izlaska je što nisam uspeo da nametnem teme zbog kojih sam se angažovao – objasnio je između ostalog Kovačević.\nIstina je očigledna, vrtoglavi sunovrat opozicije u Srbiji se nastavlja, posledice njihovog manjkavog rada i nepoverenja kod naroda su očigledne. Jeremića su krenuli da napuštaju, a Dragan Đilas nastavlja da se raduje se tuđim neuspesima.\nPodsetimo, lider Narodne stranke Vuk Jeremić se skoro našao u jeku skandala, kada je “uhvaćen” kako pije kafu sa novinarkom RTV-a Ljubicom Gojgić čime je pokazao ko i na koji način kontroliše medije u Srbiji. Više o to me OVDE.\nPredsednik Vučić ogolio istinu o Đilasovim medijima: O jadaritu su pisali i hvalili kao da je pesmica\n“Ovog čiku poznajete, evo šta je pričao 2017. o litijumu”: Vučić na konferenciji pokazao Đilasovu sliku\nOva nazovi novinarka je bruka za RTV.


NEUSPELA PRODAJA: Nema kupaca za pančevačku fabriku | Novosti.RS\nOva fabrika je do pre nekoliko godina bila jedini proizvođač amonijaka i najveći proizvođač veštačkog đubriva u Srbiji. Ponuđena je kao industrijski kompleks po početnoj ceni od 5,8 milijardi dinara, a depozit za učešće bio je 2,3 milijarde.\nHIP Azotaru je prvo privatizovao konzorcijum koji su činili srpska kompanija Univerzal, i litvanske ARVI i Saniteks, a kada je ta privatizacija raskinuta u ime države Azotarom je upravljao "Srbijagas".\nU stečaju je od 2018. godine i od tada se angažuje minimalan broj radnika kako bi se obezbedila imovina i mogućnost pokretanja proizvodnje.\nPančevo Fabrika prodaja stečaj veštačko đubrivo uplata depozita stečajni upravnik amonijak azotara


EU: Vreme je za popuštanje mera po pitanju putovanja - TU magazin\nEU: Vreme je za popuštanje mera po pitanju putovanja\nEvropska unija otvara granice za potpuno vakcinisane putnike od juna meseca, sledi popuštanje svih mera ukoliko epidemiološka situacija to dozvoli\nKako prenosi agencija AFP News, očekuje se da će Evropska unija otvoriti svoje granice za potpuno vakcinisane putnike već od juna meseca. Odluka da se otvore granice donesena je zbog masovne vakcinacije širom zemalja članica EU, ali i ostalih zamalja koje nisu deo unije. Evropska komisija je odlučila da je vreme za popuštanje mera po pitanju putovanja.\nOvakva odluka se može promeniti ukoliko dođe do nekog naglog pogoršanja u nekoj od zemalja. Obaveza testiranja na koronavirus pre i posle dolaska ili odlazak u karantini dalje će biti na snazi u pojedinim zemljama članicama, ali iz EU poručuju da će se i te mere popuštati kako vakcinacija bude napredovala i ako epidemiološka situacija u pojedinim zemljama bude bolja.\nPrethodni tekstŠtanjel, posebno romantična i lepa Slovenija\nSledeći tekstHORES: Potrebno još turističkih vaučera za odmor u Srbiji


08. okt 2018 2305\nPočetkom oktobra, dugogodišnji igrač SuperLOTO-a, javio se u direkciju Lutrije Bosne i Hercegovine kako bi preuzeo svoj dobitak vrijedan 1.092.973,90 KM.\n- Igrač nam se javio prošle sedmice kako bi naplatio milionski dobitak. Dobitnik nam je otkrio da je dugogodišnji igrač igara na sreću Lutrije BiH, te da preko trideset godina igra loto. Zanimljivo je to, da je igrač uvijek igrao šarenicu sa deset kombinacija i sistem od sedam brojeva - kazali su iz Lutrije Bosne i Hercegovine.\nDobitnik je kazao i kako najčešće ne prati izvlačenje, nego da izvučene brojeve pogleda u dnevnim novinama uz jutarnju kafu.\nIako je sretni dobitnik bio siguran da su brojevi koji su izvučeni zapravo dobitni, za svaki slučaj uputio se na prodajno mjesto Lutrije BiH, te zatražio izvještaj brojeva sa izvlačenja, gdje mu je potvrđeno da je upravo on dobitnik.\nDobitna kombinacija brojeva 2, 16, 26, 32, 37, 42, donijela je do sada najveći milionski dobitak u istoriji priređivanja igre SuperLOTO.\nInače, Lutrija BiH prije isplate dobitka, platila je porez od 10 posto, odnosno 109.297,39 KM u korist budžeta Opšine Centar.\nDnevni horoskop: Bik rješava nesuglasice, Lav u fazi monotonije


Marjanović: Da imamo institucije, ne bi se išlo u Strazbur | N1 Srbija\nMarjanović: Da imamo institucije, ne bi se išlo u Strazbur\n04.11.2018. |14.29 |\nNajvažniji efekat odlaska predstavnika Šapca, Čajetine i Paraćina u Kongres regionalnih i lokalnih vlasti SE je da ljudi čuju činjenice o tome šta se ovde dešava, smatra poslanica DS Vesna Marjanović, dok predsednik opštine Star grad Marko Bastać ukazuje da će opozicija imati veliki problem ako se posle svedočenja u Strazburu ništa ne dogodi.\nU tom slučaju, građani bi trebalo ozbiljno da se zapitaju za koga su glasali, rekao je Bastać, u okviru serijala Kvaka 23 Novinske agencije FoNet.\nS druge strane, Marjanović ukazuje da predstavnici tri, od ukupno sedam opština u kojima nije na vlasti SNS, ne bi morali da odlaze u Strazbur i tamo iznose probleme s kojima se suočavaju, da u Srbiji postoje funkcionalne institucije.\n"Da možemo da očekujemo da Ustavni sud zaštiti neke principe, a da parlament raspravlja o svim gorućim temama u društvu", objasnila je Marjanović. Pošto se to ne dešava, napomenula je ona, "izgleda da se na kraju balade sve završi pred nekim međunarodnim institucijama, a to ne bi morao da bude slučaj".\nMarjanović, pri tome, podseća da je lokalna samouprava garantovana Ustavom Republike Srbije, koji propisuje da ona ne može biti ograničena državnom vlašću.\nOpozicija će imati veliki problem ako se posle svedočenja u Strazburu ništa ne dogodi.\nKao predsednik beogradske opštine u kojoj SNS nije na vlasti, Bastać dodaje da su on i drugi predsednici "opozicionih" opština i lokalnih samouprava "pod strašnim pritiskom" i da svakog dana neko pokušava da ih spreči da rade posao za koji su dobili poverenje građana.\nOn to ilustruje podatkom da je budžet opštine Stari grad za dve godine smanjen sa milijardu i dve stotine miliona na 360 milona dinara.\n"Dakle, vi nemate ništa, uzmu vam sve, pa onda morate da objasnite građanima da su oni krivi", objašnjava Bastać.\nPrema njegovoj oceni, nadležnima se više isplati da ukinu opštine, nego da im oduzimaju jednu po jednu nadležnost, jer će tako imati bar "uštedu u budžetu".\nBastać pozdravlja odlazak predstavnika Šapca, Čajetine i Paraćina u Strazbur, ali istovremeno napominje da on nema čak ni tu mogućnost, pošto Stari grad ima status gradske opštine, a ne lokalne samouprave.\nKongres regionalnih i lokalnih vlasti Saveta Evrope nadležan je za autonomiju i slobodu lokalnih samouprava, ali je ipak teško pretpostaviti da Evropu, inače po potrebi gluvu i slepu za ono što se u Srbiji "na terenu" dešava, sad odjednom može da potrese situacija u Šapcu, Čajetini ili Paraćinu.\nMarjanović je, međutim, izjavila FoNetu da "to, s jedne strane, nije sasvim tačno, a s druge je proizvod velike krize u Evropi i narastajućih problema koje imaju tamošnje demokratske institucije".\nA kada oni spašavaju svoju demokratiju, naglasila je Marjanović, svakako da im naša nije toliko bliska i svakako da im ne može biti prioritet.\nOna, ipak, smatra da je dobro da se pred evropskim instiucijama ukazuje na nepravilnosti, čak i kada ne mogu da se očekuju neke snažnije mere, "jer to nije uvek moguće".\n"Važno je da bar osećamo da pripadamo nekom širem krugu istomišljenika, nekoj demokratskoj porodici", zaključila je Marjanović.\nvesna marjanović Marko Bastać strazbur opštine\nGradonačelnici Beograda i Strazbura potpisali načelni dogovor o saradnji 06.03.2020.\nTako je.Sve rade politicki!\nA, dok se institucije kadovski i organizaciono ne promene, nema nama ulaska u EU..😢\nBravo, ne posustaje, jer mladi imaju zadatak da sklone Vučića. Moja generacija je sklonila Miloševića, a Vi nastavite da lečite Srbiju od besomučne korupcije, provincijskih, diktatorskih načela Vučićeve politike. Taj čovek ,Vučić ne zna šta je normalna Evropska država?! Vreme je da ga oduvamo na mesto koje mu pripada , a mi da prodišemo..... ?


Budućnost na Instagramu | Vugl.rs\nHome Mišljenja Budućnost na Instagramu\nBudućnost na Instagramu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić konačno nam se 5. februara pridružio i na Instagramu – to je do skoro bilo jedno od retkih mesta gde ga nije bilo. Nalog je otvorio radi promovisanja svoje kampanje „Budućnost Srbije“ tokom koje planira da obiđe svih 29 okruga u Srbiji.\nPiše: Sara Kalember (sara.kalember@vugl.rs)\nIzgleda da je i Vučić shvatio – ako ne postoji na Instagramu, nije se ni desio.\nKroz čitavu turneju, predsednikovi saradnici ažurno postavljaju veliki broj fotografija sa dočeka i skupova, obilazaka školskih i predškolskih ustanova, bolnica, fabrika, porodičnih biznisa, sastanaka sa građanima iz malih mesta ali i stranim državnicima…U suštini, ako otvorite njegov profil, videćete da on želi, pre svega da se predstavi kao čovek iz naroda: igra šah u staračkom domu u Surdulici, ping-pong sa mladim sportistima u Kovinu, grli se sa zaposlenim u Toplani u Kruševcu i skromno čeka u redu za ručak sa radnicima fabrike Simpo u Radovnici. Međutim, to nije sve – podiže u naručje dete sa terase sa opisom ispod slike “Čika Vučiću, sredi nam zgradu kao što si sredio školu”, uživa u priredbama koje za njega priređuju učenici škola i mališani iz vrtića, pozira sa jednom devojčicom za njen prvi selfi…\nOva Vučićeva politička promocija sa decom ima za cilj da poruči kako je dobar porodični čovek pun ljubavi i brige za najmlađe, ali je dovela i do nezapamćenog skandala. Reč je o poseti Institutu za majku i dete u pratnji ministra zdravlja Zlatibora Lončara tokom epidemije gripa. To se nikako nije smelo desiti jer su sve posete zabranjene, a pogotovo Vučićev upad u sterilni blok bolnice gde se slikao sa dečakom obolelim od leukemije ugrozivši na taj način i njega i svu ostalu decu. Kada ovaj postupak u javnosti nije dočekan onako kako je Vučić očekivao, na njegovom nalogu je objavljeno da se slikao zbog želje dečaka i njegove mame – kao da je to opravdanje za ugrožavanje života malih pacijenata.\nSve u svemu, predsednik Srbije je debitovao i na Instagramu. Cilj mu je, kao i ostalim političarima da izazove interesovanje i podršku mladih glasača. Naime, više od polovine korisnika ove društvene mreže mlađe je od 34 godine, a između 2016. i 2018, Instagram je na globalnom nivou udvostručio svoju upotrebu. Prošlogodišnje istraživanje Social Srbija 2018. (https://pioniri.com/sr/socialserbia2018¬), potvrdilo je ovaj trend i u našoj državi. Za samo godinu dana, Instagram je sa 36.7% zabeleženih korisnika skočio na 59%.\nZnate da ste uspeli na Instagramu kada ste ubedili ono malo drugara iz srednje škole sa kojima se još pratite, bivše momke i devojke (kao i njihove sadašnje momke i devojke) da imate više para i slobodnog vremena, da ste srećniji i mršaviji od njih\nPolitički akteri često navode da je razlog prelaska na Instagram direktan pristup postojećim glasačima i omladini, kao i nefiltrirani prenos mišljenja, stavova i aktivnosti. Međutim, u slučaju da poslednju deceniju niste proveli u komi, verovatno znate da je svet društvenih mreža sve samo nefiltriran: ko satima nije šaltao filtere tražeći onaj jedan koji će izdvojiti baš njegovu fotku zalaska sunca u beskonačnom Instagram feedu ostalih? Ko se nije slikao u stotinama sličnih poza, trkajući se sa upalom od stezanja mišića, ne bi li izabrao jednu na kojoj izgleda najzgodnije?\nOd nastanka društvenih mreža, popularnost se univerzalno meri brojem lajkova, komentara i pratilaca. Znate da ste uspeli na Instagramu kada ste ubedili ono malo drugara iz srednje škole sa kojima se još pratite, bivše momke i devojke (kao i njihove sadašnje momke i devojke) da imate više para i slobodnog vremena, da ste srećniji i mršaviji od njih. Odnosno, uspeli ste kada ste ih ubedili da ste bolji nego što sami znate da jeste.\nSamim tim, zašto se onda i političari ne bi predstavljali bolji nego što jesu?\nIpak, jedna je stvar kada nas drugarica koju nismo videli od srednje navede da pomislimo da se baš prolepšala i da se vikendom mnogo bolje provodi nego mi, ali je potpuno druga kada nam šef države pokazuje svoju idealizovanu sliku i očekuje da mu poverujemo. I kada smo kod toga – mnogo govori i to da na objavama prosečno ima oko desetak komentara sa desetak istih profila koji komentarišu sličnim komentarom skoro svaku objavu. Takođe i limitirana mogućnost ostavljanja komentara, kao i selektivno izabrane označene fotografije koje dozvoljava da se vide na njegovom nalogu.\nŠteta – jer baš bi bilo zanimljivo da vidimo onaj prvi selfi iz ugla devojčice kojoj je Vučić omogućio da ga napravi.\nPrevious articleTviter je naša poslednja stanica\nNext articleDigitalni rad: Svetla budućnost ili kobna sudbina


► Predsednik Irana optužio saveznike SAD za smrtonosni napad na vojnu paradu\nRuhani nije rekao ko je izveo napad, najteži za deset godina u Iranu, iako jedna arapska separatistička grupa tvrdi da ga je ona izvela.\nSaudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirat i Bahrein su bliski američki vojni saveznici koji smatraju da je Iran regionalna pretnja jer podržava militantne grupe širom Bliskog istoka.\n"Sve te male plaćenike koje vidimo u ovom regionu, podržava Amerika. Amerikanci ih podstiču i pružaju im neophodna sredstva da bi činili ovakve zločine", rekao je Ruhani.\nIran je u nedelju najpre pozvao diplomate Velike Britanije, Danske i Holandije na razgovor zbog navodne zaštite "pripadnika terorističke grupe" koja je izvela napad.\nMinistarstvo je kasnije pozvalo na razgovor i izaslanika Ujedinjenih Arapskih Emirata zbog "neodgovornih i uvredljivih izjava" jednog zvaničnika Emirata.\nNapetost raste od početka ove godine kada je administracija Doanlda Trampa odustala od nuklearnog sporazuma sa Iranom i počela da mu obnavlja sankcije. Stalno raste i pritisak na Iran da zaustavi ono što Vašington naziva "malignim aktivnostima" u regionu.\nVlada SAD je ipak osudila subotnji napad i izrazila saučešće Iranu.


Crna Gora savladala Moldaviju! • CG-Fudbal\nPočetna Futsal r Crna Gora savladala Moldaviju!\n– Iako utakmica nije imala značaj za prolazak u narednu rundu, viđena je odlična igra obje ekipe. Bili smo bolji, pogotovo u drugom poluvremenu. U ovom trenutku igrači su dali svoj maksimum i ja im čestitam na tome. Ova pobjeda važna je i zbog morala ekipe, jer nas već u januaru čekaju kvalifikacije za Evropsko prvenstvo, kazao je selektor Ljesar.\nCRNA GORA – MOLDAVIJA 4:3\n1:0 – Eldin Ćorović 3′, 1:1 – Andrej Negara 8′, 1:2 – Kristijan Obada 10′, 2:2 – Luka Vuletić 26′, 3:2 – Eldin Ćorović 35′, 3:3 – Konstantin Burdujel 36′, 4:3 – Aleksandr Cimbalist (ag) 39′\nEldin Ćorović, Marko Spasojević, Aleksandar Obradović – Crna Gora\nFutsal reprezentacija Crne Gore\nPRETHODNOInter propustio priliku da se popne na vrh, kiksevi vodećih\nNext articleTV raspored fudbalskih mečeva (neđelja)


Jiangsu Suning - Dalian Pro: Analiza utakmice | Sportske Kladionice\nHome Sportsko klađenje Prognoze utakmica Jiangsu Suning – Dalian Pro: Analiza utakmice\nPolako su gotove sve glavne lige koje su počele pre nešto više od dva meseca, ali nema stajanja što se tiče naših tipova i analiza jer je Kineska liga počela ponovo, a počele su i Američke lige, kao što su Brazil i čuvena Nikaragva, koja nam je donela ogroman profit za vreme Korona prvog talasa pandemije. Danas naš Tip Dana dolazi iz Kineske lige, gde se sastaju dve interesantne ekipe, Juangsu Suning i Dalian Pro. Iako su u prošlom kolu obe ekipe odigrale prilično dosadne utakmice, smatramo da će danas biti drugačije i vidimo lep value na jednom kladioničarskom marketu.\nDomaća ekipa Jiangsu Suning, trenutno ima jednu pobedu i jednu nerešenu utakmicu, a u prošlom kolu su odigrali jedan od najdosadnijih mečeva koji je Kineski fudbal video u poslednjih nekoliko godina. Igrali su protiv ekipe Shandong Lunenga i za 90 minuta obe ekipe nisu uspele da naprave niti jednu šansu za pogodak. Ljudi koji su gledali tu utakmicu (a među njima i mi) imali su utisak da su izgubili sat i po vremena svog života na najgluplji mogući način. Ipak, Suning je takva ekipa koja ne može dva puta igrati dosadno, pošto su ultra ofanzivni i vole da igraju na gol više.\nNjihovi protivnici, ekipa Dalian Pro je u vlasništvu vrlo bogatih ljudi koji sup red ovaj šampionat odlučili da ulže ogroman novac kako bi ekipa napredovala. Promenili sui me i vizuelni identitet kluba, a na klupi sedi proslavljeni trener Rafa Benitez. Španac na raspolaganju ima sasvim solidnu grupu igrača, a najpoznatiji igrači u rosteru su svakako Marek Hamišik i napadač i Venecuele Salomon Rondon. Generalno ova ekipa prioritet daje mlađim igračima, ali ova dva veterana su glavne perjanice ekipe. Dalian nije dobro krenuo šampionat, pošto imaju samo bod iz dva susreta, te je asvim očekivano da će ovde ići na pobedu.\nOve dve ekipe su igrale tokom istorije 11 puta, i rezultati su apsolutno izjednačeni. Naime, ekipa Jiangsu je pobedila 3 puta, 4 puta je bilo nerešeno, a gosti su pobedili 4 puta. Što se golova tiče rezultati naginju ka Over igri, jer je 4 od 6 poslednjih susreta završeno sa tri ili više golova, a takođe je viđeno i da obe ekipe postignu pogodak.\nImajući u vidu da se radi o tek trećem kolu i da su igrači želji igre, smatramo da je najbolje na ovoj utakmici odigrati Over 2.5 Goals & BTTS (da obe ekipe postignu pogodak i da bude više od dva gola na ovom meču), koja opklada se plaća odličnom 1.90 kvotom u sportskoj kladionici Bet365.


Prizren: Grad oblepljen natpisima uvredljivog sadržaja\nUstoličenje vladike raško prizrenskog Teodosija juče u Prizrenu protekao je uz jake mere bezbednosti KFOR-a i Kosovske policije. Uvredljivi plakati ipak su juče osvanuli na ulicama Prizrena.\nDolazak vernika na ustoličenje vladike Teodosija u Prizren pratile su pojačane mere bezbednosti a svečanost je protekla bez incidenata. Oko 1. 500 vernika pristizalo je u Prizren od ranih jutanjih sati a sve prilaze gradu, raskrsnice ka Prizrenu i Crkvu svetog Đorđa, gde se održalo ustoličenje, obezbeđivale su jake snage KFOR-a i Kosovske Policije. Na ulicama Prizena, međutim, mogle su se uočiti plakate sa uvredljivim sadržajima za Srbiju i izvestioca saveta Evrope Dika Martija a po celom gradu bile su okačeni natpisi ’Dobrodošli u Republiku Kosovo’. Policija nije uklanjala plakate a ceremonija ustoličenja i odlazak srpskih ministara od crkve Svetog Đorđa do Prizrenske Bogoslovije protekao je bez incidenata.


U fotografijama: kurdski gerilci koji se bore protiv turske države\nSve fotografije: Uygar Onder Simsek/MOKU\npisao Uygar Onder Simsek/MOKU\nGradovi u jugoistočnom regionu Turske, na granici sa severom Sirije i Irakom, opustošeni su u žestokim sukobima od kako je prošlog jula prekinuto primirje između turske vlade i odmetnute Kurdistanske radničke stranke.\nTrupe i kurdski gerilci imali su nasilne sukobe na ulicama, granatiranje turske vojske je uništilo gradsku infrastrukturu, a neprekidne racije i kontrole uvedene su u čitava naselja i gradove. Barem 100 civila, uključujući žene, decu i stare, ubijeno je kada su turske snage otvorile vatru na ljude na ulicama, po podacima organizacije Human Rights Watch, i sprovele kampanju zastrašivanja protiv kurdskih aktivista ili bilo koga osumnjičenog da pripada toj grupi.\nPolicijski čas i zabrana izlaska na ulicu koje je naredila vlada, ostavili su ljude zarobljene bez hrane i medicinskih zaliha, ponekad i nedeljama bez prekida, čime je ugroženo više od 200,000 života, što je, po rečima organizacija za ljudska prava, jednako kolektivnom kažnjavanju. Nezavisnim posmatračima ljudskih prava i organizacijama pravnika je zabranjen pristup u ovoj oblasti.\nKurdi se bore protiv turske države već decenijama, zahtevajući bolja prava za svoj narod i kulturu u Turskoj, gde su suočeni sa sistemskom diskriminacijom. Brojne kurdske grupe uzele su oružje - uključujući Kurdistansku radničku stranku (PKK), Jedinice civilne zaštite (YPS), koja takođe ima i ženski bataljon YPS-JIN, i Kurdistanske jastrebe slobode, koji su preuzeli odgovornost za bombaški napad u Ankari prošlog vikenda kada je stradalo preko 30 ljudi.\nKonflikt se zakomplikovao ratovima u Siriji i Iraku, gde se Kurdistanska radnička stranka, sirijska kurdistanska pobunjenička grupa Jedinice narodne zaštite (YPG) i iračka kurdska militantna grupa, poznatija kao pešmerge, bore protiv Islamske države. Turska veruje da je njihov skriveni motiv uspostavljanje Kurdistanske države u vakuumu koji je stvorio rat u Siriji - a strahovi su se uvećali u četvrtak, kada su tri autonomna regiona pod kurdskom kontolom u Siriji glasala za uspostavljanje federalnog sistema na severu zemlje.\nRedakcija VICE News je dobila pristup Nusajbinu, turskom gradu sa oko 90 hiljada stanovnika na severnoistoku Sirije, gde je nedavno opet uveden dvadesetčetvoročasovni policijski čas. Upoznali smo članove Jedinica civilne zaštite (YPS i YPS-JIN), od kojih su mnogi još uvek tinejdžeri, i koji su rekli da su spremni da umru za svoj cilj, kao i civili uhvaćeni u unakrsnoj vatri. Njihova prezimena su zaštićena zbog bezbednosti.\nSerfiraz, 25, kaže da se poslednjih godina nadao da bi "Kurdski problem" u Turskoj mogao da bude rešen pregovorima između vlade i Kurdistanske radničke stranke - ali nakon što je primirje prekinuto napadi vojske na kurdistanske militantne grupe i civilno stanovništvo su postali takvi da je, kako kaže, rat jedina opcija.\nBakur, 27, kaže da je nakon hapšenja na protestu osuđen na 15 godina zatvora - zbog čega je pristupio Jedinici civilne zaštite pre konačnog izricanja presude.\nBorci su napravili barikade da bi omeli kretanje Turske vojske kroz grad. Ponekad koriste kamione; drugi su napravljeni od cigli, uzetih sa gradskih trotoara i puteva. Mnoge od ciglanih barikada ispod imaju ručno pravljene ekspolzive, sa okidačem na pritisak ili daljinski upravljač.\nZenda, 27, članica ženskog bataljona Jedinice civilne zaštite, koji je nastao u januaru 2016. Osim borbe protiv turske države, kažu da se takođe bore i protiv dominantne patrijarhalne kulture u Turskoj.\nGerilci nekada odlaze na autoput pored grada, otmu kamione i prebace ih u grad gde se koriste kao barikade, a civilima poklanjaju robu koju je kamion prevozio. Redakcija VICE News videla jedan takav kamion pun narandži, drugi sa brašnom i treći sa lekovima.\nKsebat, 22, kaže da je imao poteškoće pri hodanju zbog povrede, ali je odlučan da nastavi sa borbom u Nusajbinu.\nKurdski civil pokazuje na oštećenja nastala u sukobima dok njegova ćerka stoji u pozadini. Ljudskopravaške grupe kažu da je stotine civila ubijeno tokom borbi a desetine hiljada proterano iz svojih domova.\nAgir, 18-godišnji borac. Jedinica civilne zaštite po procenama ima više od 1000 boraca. Nastala je iz Patriotskog revolucionarnog omladiskog pokreta (YDG-H), podmlatka Kurdistanske radničke stranke, koji je osnovan 2013. Civili ih nazivaju "omladinci".\nNusajbin ima dugu istoriju radikalne poklitike. Većina porodica koja živi u grau imaju bar jednog člana koji se priključio Kurdistanskoj radničkoj stranci, i koji je ili poginuio ili se još uvek bori ili je u zatvoru. Umesto da pobegnu iz grada, mnoge majke su odlučile da ostanu u Nusajbinu da bi pomogle gerilcima. Ušile su ovu ćebad da bi zaštitile deo ulice od snajpera turske vojske.\nKanfeda, 21, opisao je sebe kao turskog komunistu koji došao sa zapada zemlje da se priključi pokretu otpora u Nusajbinu.\nRohat, 18, kaže da bi bio spreman da pogine u ratu, jer je već izgubio neke članove porodice koji su se zajedno sa Kurdistanskom radničkom strankom borili protiv Turske, a u porodici ima mnogo mladih koji bi se priključili posle njega.\nBagok, 24, kaže da je vodio udoban život studirajući psihologiju na univerzitetu na zapadu Turske, ali je osetio dužnost da se priključi Jedinici civilne zaštite kada je video broj civila ubijenih od strane turskih snaga poslednjih meseci.\nSve fotografije: Uygar Onder Simsek/MOKU. Pratite ga na Tviteru @Mrpc6 i na Instagramu @uygaronder.\nTagged:VICE NewskurdishRatVice BlogSirijaFotografijaUygar Onder SimsekTurskaSukobikurdistanska radniča strankagerilciratnici


Mihajlovićеva: Opasnost nijе prošla, vеrujеm u građanе i odgovorno ponašanjе | Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\nPočetak > Aktuelnosti > Saopštenja > Mihajlovićеva: Opasnost nijе prošla, vеrujеm u građanе i odgovorno ponašanjе\nMihajlovićеva: Opasnost nijе prošla, vеrujеm u građanе i odgovorno ponašanjе\n30.04.2020. - 09:39\nPotprеdsеdnica Vladе Srbijе i ministarka građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе, prof. dr Zorana Mihajlović, najavila jе danas u Tеmi jutra na TV Prva da sе od ponеdеljka, 4. Maja, otvara mеđugradski autobuski i žеlеznički putnički saobraćaj, kao i da od 8. maja krеćе gradski saobraćaj u Bеogradu i Nišu.\nMihajlovićеva jе istakla da sе mеrе u Srbiji postеpеno rеlaksiraju, tе da ćе u saobraćaju biti obavеzno poštovanjе svih mеra bеzbеdnosti.\n„Mеrе bеzbеdnosti zarad očuvanja našеg i zdravlja drugih ljudi su najvažnijе i nеćе moći da sе uđе u autobus ili voz bеz maskе i rukavica. Autobuski saobraćaj krеćе u punom kapacitеtu, dok su procеnе da jе za žеlеznički saobraćaj u ovom trеnutku dovoljno 30 odsto vozova“, rеkla jе ona.\nPotprеdsеdnica Vladе apеlovala jе još jеdnom na građanе i građankе da pokažu ličnu odgovornost i ponašaju sе u skladu sa еpidеmijom koja još nijе gotova.\n„Važno jе da znamo da još uvеk nismo pobеdili koronu, da opasnost još uvеk postoji, svе dok nе dobijеmo vakcinu. Moramo da naučimo da živimo sa virusom, da sе ponašamo odgovorno i na taj način sačuvamo i sеbе i drugе. Vеrujеm u našе građanе, dosta toga smo prošli u ova dva mеsеca i svе jе do nas – ako budеmo poštovali mеrе i smanjimo broj obolеlih, nеćе biti novih karantina“, rеkla jе ona.


Srbiji u vladavini prava najgore ocene u regionu | Autonomija\nSrbiji u vladavini prava najgore ocene u regionu\n"Najslabija ocena za kažnjavanje zvaničnika za zloupotrebu položaja"\nPrema indeksu vladavine prava, koji meri poštovanje osnovnih principa pravde, Srbija je dobila ocenu 0,5 na skali od 0 do 1, dok su sve ostale zemlje regiona dobile veću ocenu. Najbolje ocenjena balkanska zemlja je Slovenija, koja je zauzela 26. poziciju, zatim Rumunija na 29. mestu i Hrvatska na 35. Slično stanje u oblasti vladavine prava je u Bugarskoj (55), Bosni i Hercegovini (56) i Makedoniji (57), dok je Albanija na 68. mestu. Crna Gora i Kosovo nisu obuhvaćeni istraživanjem.\nSrbija je najlošije rangirana po faktoru „ograničenje ovlašćenja vlasti“, po kojem je na 97. mestu. U okviru tog faktora najslabiju ocenu, 0,29, dobila je za kažnjavanje zvaničnika za zloupotrebu položaja. Srbija je najbolje ocenjena u kategoriji bezbednosti i to je jedina oblast u kojoj je zabeležen napredak. Parametar „odsustvo građanskog sukoba“ u okviru te oblasti jedini je za koji je Srbija dobila maksimalnu ocenu.\nOcenu iznad 0,5 dobila je još samo u oblasti osnovnih prava, zahvaljujući pre svega slobodi veroispovesti i odsustvu diskriminacije, ali je u okviru tih prava za slobodu izražavanja dobila ocenu 0,49. Lošija situacija u odnosu na prethodnu godinu zabeležena je u kategoriji „otvorenost državnih institucija“, gde je za pravo na informisanje Srbija dobila ocenu 0,47, a za dostupnost zakona i dokumenata vlasti 0,53.\nU istraživanju, čiji su rezultati objavljeni 31. januara, učestvovalo je po 1.000 ljudi iz svake zemlje.\nOni su popunjavali upitnik koji su napravili kvalifikovani stručnjaci, uključujući pravnike i aktiviste za ljudska prava. Cilj istraživanja je da služi kao „kvantitativno sredstvo koje meri vladavinu prava u praksi“. „Indeks meri vladavinu prava u celom svetu na osnovu iskustava i percepcije javnosti i stručnjaka u zemlji“, navodi se u izveštaju.


Mega izgubila dobijeni meč protiv Cibone - Jadranska liga, Košarka, Top News\nMega izgubila dobijeni meč protiv Cibone\nAleksandar Milosavljević 09.11.2013., 21:15\nMlada ekipa Mega Vizure propustila je odličnu priliku da nanese novi poraz Ciboni i to u Draženovom domu u Zagrebu pošto je dozvolila domaćem timu da meč uvede u produžetak, da bi posle toga do izražaja došlo iskustvo „Vukova sa Tuškanca“ koji su trijumfovali sa 98:96 (24:25, 19:29, 24:15, 15:13, 16:14).\nI na kraju regularnih 40 minuta, kao i u dodatnih pet Mega Vizura je primala koš koji je u prvom slučaju značio produžetak, a u drugom poraz za ekipu Dejana Milojevića. Nakon odlične igre u većem delu meča ušlo se u penal završnicu u kojoj je Cibona jurila tri poena zaostatka (79:82). Džening je najpre iskoristio jedno slobodno bacanje, da bi na drugoj strani Dangubić promašio oba što je u poslednjem napadu iskoristio Dario Šarić koji je svom timu doneo izjednačenje.\nI u produžetku je tim iz Zemuna koji svoje domaće utakmice igra u Smederevu uspeo da trojkom Radovića u 44. minutu doće do prednosti od dva poena (91:89), ali su Cibosi vratili vođstvo na svoju stranu. Kada je Miljenović na nekoliko sekundi pre kraja izjednačio na 96:96 činilo se da ćemo gledati i drugi produžetak, ali da tako ne bude pobrinuo se Blesingejm koji je realizovao poslednji napad na meču za pobedu Zagrepčana.\nŠarić i Rozić sa po 22 poena bili su najefikasniji u domaćem timu, Džening je dodao 20, a Blesingejm 19 poena. U srpskom timu je briljirao Ratko Varda sa 33 poena i osam skokova, a vrlo dobar je bio i Nemanja Radović koji je zabeležio „dabl-dabl“ sa 20 poena i 12 skokova.\nABA ligakk cibonaKK Mega Vizura\nPrethodna vest Babović namerno dobio crveni karton pred duel sa Partizanom?\nSledeća vest Zvezda izbila na vrh tabele\nBabović namerno dobio crveni karton pred duel sa Partizanom?


MOSKOVSKI “KOMERSANT” UPOZORAVA: Dodik svojim planom može da dovede do novog rata u regionu – Haber.ba\nMOSKOVSKI “KOMERSANT” UPOZORAVA: Dodik svojim planom može da dovede do novog rata u regionu\n“Ukoliko bi došlo do realizacije plana predsjednika bh. entiteta Republike Srpske Milorada Dodika o izlasku bh. entiteta RS iz sastava Bosne i Hercegovine, to bi moglo da dovede do novog rata u regionu i jačanja konfrontacije Rusije i Zapada”, ocjenjuje danas moskovski dnevnik “Komersant”.\n“Komersant” piše da je “senzacionalnu izjavu” Dodik dao uoči Dana bh. entiteta Republike Srpske, koji međunarodna zajednica smatra nezakonitim, a Hrvati i muslimani diskriminacionim, prenosi “Al Jazeera“…\nMuslimani, kao i predstavnici međunarodne zajednice, strahuju da je nakon septembarskog referenduma Dodik krenuo putem izlaska bh. entiteta RS iz sastava BiH. Njegova izjava uoči praznika samo je potvrdila te strahove, dodaje dnevnik.\n“Komersant” ocjenjuje da nastala situacija izaziva skoro neizbježno zaoštravanje konflikta lidera bh. entiteta RS sa međunarodnom zajednicom.\nList piše da diplomatski izvori u BiH kao najrealniju opciju vide izolaciju Dodika i uvođenje sankcija bh. entitetu RS, a u slučaju da do toga dođe, ocjenjuje dnevnik, u konfrontaciju između Zapada i Dodika mogu biti uvučeni i Srbija i Rusija, na čiju podršku Dodik računa.\n“Premijer Srbije Aleksandar Vučić je izbjegao da prisustvuje Danu bh. entiteta Republike Srpske, ograničivši se na čestitke, a uoči septembarskog referenduma jasno je stavio do znanja: Beograd ne podržava njegovo održavanje, mada i ne namjerava da se miješa u odluke braće”, piše “Komersant”.\nDnevnik navodi da ni Moskva ne žuri da podrži Dodika, jer se nakon njegovog septembarskog susreta sa predsjednikom Vladimirom Putinom, Kremlj oglasio samo kratkim saopštenjem u kojem nema ni riječi o referendumu, ni o podršci.\nTeme:Dan RS, izdvojeno, Komersant, Milorad Dodik, referendum, Rusija, Srbija


Hristov Consulting Vesti » Dogadjaji\nArchive for the ‘Dogadjaji’ Category\nOnline predavanje „Krizne komunikacije“\nAleksandra Hristov, direktorka konsultantske kuće “Hristov Consulting” sertifikovane za strategiju komunikacije i edukacije u toj oblasti, na poziv profesorke Milice Slijepčević održala je online predavanje “Krizne komunikacije” studentima Univerziteta Metropolitan u Beogradu https://www.metropolitan.ac.rs/.\nStudenti su imali priliku da se upoznaju sa najnovijim trendovima na temu strateških komunikacija i upravljanja krizama, oblastima koje su od sve većeg značaja za državne institucije, kompanije i javne organizacije.\nCelo predavanje možete pogledati ovde.\nMET TALKS / MENADŽMENT WEBINAR – Krizne komunikacije – YouTube\nFK TSC nastavlja da pomaže zajednici\nPredstavnici Fudbalskog kluba TSC iz Bačke Topole posetili su osmočlanu porodicu Sarvak iz Ostojićeva kod Čoke i uručili im pomoć. Ovoj porodici odnet je paket hrane, ogrevno drvo, zimska odeća i školski pribor, sve ono što je neophodno da bi što lakše proveli zimu. U ime kluba pomoć je uručio Huba Telđeši, marketing menadžer kluba.\nPorodica Sarvak živi u veoma teškim uslovima, u trošnoj kući u Ostojićevu, sa mesečnim primanjima od samo 30.000 dinara. Otac porodice je preminuo prošle godine, a majka Kristina je ostala sama sa sedmoro dece. Najmlađe ima tri, a najstarije 17 godina. Kristina zbog brige o deci ne može da nađe stalan posao, već radi sezonske poslove i tako pokušava da prehrani porodicu.\nKristina Sarvak se oslanja na ljude dobre volje kako bi deca u ovoj mnogočlanoj porodici mogla da imaju kakvo-takvo bezbrižno detinjstvo.\nDa je ovoj porodici potrebna podrška u ovim teškim momentima, prepoznato je u TSC iz Bačke Topole.\n„Planiramo da nastavimo da pomažemo ovu porodicu, kao i da deci obezbedimo posete Fudbalskoj akademiji kluba i utakmicama. Nijedno dete u ovakvoj situaciji ne sme da ostane samo, bez brige zajednice, i ovom pomoći želimo da im pokažemo kako smo uz njih. Mi, njihovi sugrađani, prijatelji, bićemo tu da im pomognemo, kako bi deca imala što bezbrižnije detinjstvo“, izjavio je Telđeši nakon uručivanja pomoći.\nFK TSC se uvek trudi da pokaže solidarnost sa članovima zajednice kojima je to neophodno, a ovoga puta prepoznali su tešku priču porodice Sarvak u kojoj se samohrana majka bori da obezbedi uslove za normalno detinjstvo svoje dece.\nFK TSC počeo pripreme za novu sezonu\n“Nakon mesec dana pauze danas krećemo sa treninzima. Pripreme smo započeli na našoj Fudbalskoj akademiji, a 25. juna odlazimo na pripreme na Bled. U Sloveniji ostajemo do 5. Jula. Planirano je da tamo odigramo tri kontrolne utakmice. Verujem da će to biti dovoljno da se ekipa pripremi i da se novi igrači uigraju sa ostatkom ekipe”, rekao je Jovanović.\n“Očekujem da će novi igrači koje smo već doveli, kao i oni koje planiramo da dovedemo u klub, biti na nivou kvaliteta kome stremimo. Do sada smo doveli Ćalušića i Stanojlovića, ali planiramo da sa još nekoliko pojačanja napravimo jaču ekipu”.\n“Prethodnih šest meseci sam kao pozajmljen igrač bio u Loznici i raduje me se što sam prešao u klub koji igra u višem rangu takmičenja. Svestan sam da to podrazumeva mnogo više rada i truda, ali očekujem veoma uspešnu sezonu u novom klubu. Ekipa TSC-a je odlična i želim da učestvujem u postizanju dobrih rezultata sa što više postignutih golova”, rekao je Stanojlović.\nFK TSC: Na stadionu u Senti prva evropska utakmica\nFudbalski klub TSC iz Bačke Topole će na stadionu u Senti igrati svoju prvu evropsku utakmicu kao domaćin, potvrđeno je danas u klubu kome će 17. septembra gostovati rumunska ekipa FCSB (nekadašnja Steaua) u drugom kolu kvalifikacija za Ligu Evrope.\n„S obzirom na to da je stadion u Senti dom TSC-a u Superligi do izgradnje novog stadiona, klub je želeo da tu igra i istorijsku prvu evropsku utakmicu u kojoj će biti domaćin. Za to smo morali da ispunimo neke uslove, koji se tiču pre svega dodatne opreme, što smo uspeli da obezbedimo. Tako smo dobili zeleno svetlo za Sentu“, rekao je generalni direktor TSC Sabolč Palađi.\n„Kvalitet ekipe FCSB je nesporan, imaju brojne reprezentativce i igraju kvalitetan fudbal. Sa druge strane, mi imamo evropski debi na svom terenu i jako veliki motiv. Verujem da imamo i kvalitet da pružimo dobru partiju, pa i da iznenadimo Evropu“, kazao je Sabo.\nČasopisi Ekonometar i Magazin Biznis obeležili petnaesti rođendan\nBEOGRAD – Časopisi Ekonometar i Magazin Biznis obeležili su u ponedeljak, 24. februara, 15 godina izlaženja i uspešnog rada.\nPred velikim brojem zvanica na svečanosti u beogradskom hotelu Kraun Plaza, ocenjeno je da ovi časopisi već deceniju i po predstavljaju važan izvor informacija za poslovne ljude, ali i za sve druge koji su zainteresovani za ekonomske teme i preduzetništvo.\nOvom prilikom dodeljena su i tradicionalna priznanja “Planeta Biznis”, čiji su dobitnici ove godine generalni direktor Đenerali osiguranja Dragan Filipović, direktor DDOR-a Đorđo Markeđani, programska direktorka za razvoj startapa „Digitalna Srbija” Zoja Kukić, vlasnica kompanije „Dezert” Čačak Zorica Selaković i direktor Regionalne privredne komore Pčinjskog i Jablaničkog okruga Goran Jović.\nGlavna i odgovorna urednica, osnivača ovih časopisa, Radojka Nikolić izrazila je zadovoljstvo što su ovi časopisi uspeli da opstanu i u teškim okolnostima i što imaju zavidan rejting na medijskoj sceni Srbije u kategoriji ekonomsko-poslovne štampe. Ona je poželela Srbiji veće stope privrednog rasta i istakla da bi kao društvo trebalo više da se okrenemo ekonomiji nego politici.\nU okviru proslave održan je mini panel o privredi Srbije nekad i sad, koji su vodili nekadašnji ministar privrede i privatizacije Aleksandar Vlahović, lice sa prve naslovne strane časopisa, i sadašnji predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež, koji je ujedno i lice sa najnovije naslovnice.\nHristov consulting čestita Magazinu Biznis i Ekonometru deceniju i po uspešnog rada, sa uverenjem da će u budućnosti biti još uspešniji.


Slobodna Hercegovina » Popovo polje jabukama osvaja Evropu\nVeć za narednu sezonu pripremili su zemljište, na kome će biti zasađeno novih 30 hektara jabuke. „Ove godine smo po prvi put obavili sadnju jabuke savremenim mašinama sa GPS navigacijom. To je potpuno novi pristup – brži i efikasniji. Ranije je on korišten kod sadnje vinove loze, ali ovu tehniku, kada je jabuka u pitanju, naša firma je prva primijenila u regionu, kaže Dragiša Bašić, rukovodilac voćarske proizvodnje u AD „Popovo polje“.\nDa su jabuke i Popovog polja već postale poznat brend na evropskoj pijaci, svjedoči i podatak da će većina ovogodišnjeg roda od preko hiljadu tona biti izvezena u Evropsku uniju. Izvoz će i dalje rasti, obećavaju iz AD „Popovo polje“, pošto u ovoj firmi planiraju da sa sadašnjih 75 hektara, do 2020.godine površine pod jabukom prošire na 250 do 300 hektara .\nDa u relativno kratkom vremenskom roku, uz veliki trud, znanje i ulaganja mogu biti postignuti odlični rezultati, pokazuje primjer ovog, za naše uslove poljoprivrednog giganta, jedinog bh izvoznika jabuka u EU.\nVeć za narednu sezonu pripremili su zemljište, na kome će biti zasađeno novih 30 hektara jabuke. „Ove godine smo po prvi put obavili sadnju jabuke savremenim mašinama sa GPS navigacijom. To je potpuno novi pristup – brži i efikasniji. Ranije je on korišten kod sadnje vinove loze, ali ovu tehniku, kada je jabuka u pitanju, naša firma je prva primijenila u regionu”, kaže Dragiša Bašić, rukovodilac voćarske proizvodnje u AD „Popovo polje“.\n„Najveći dio roda izvozimo u EU, dok na lokalnom tržištu postoje određena ograničenja. AD „Popovo polje“ jedan je od rijetkih izvoznika jabuka sa ovih prostora u EU, a kvalitetom proizvoda zadovoljavamo rigorozne standarde Unije, tako da i lokalnim kupcima garantujemo isti kvalitet proizvoda, kao i u EU. Kompletna proizvodnja jabuke je sertifikovana i do sada nismo imali problema u izvozu na evropsko tržište. Posjedujemo GlobalGAP sertifikat, tako da za našu robu nije teško naći kupca. Analize naših proizvoda na upotrebu pesticida, pokazuju da u plodovima jabuke imamo i do 1000 puta manje količine preparata, ili ih uopšte nema, u odnosu na one koji ne zadovoljavaju standarde EU.“\nIpak, sve je počelo 2010. godine kada je novi vlasnik preuzeo tada posrnulo preduzeće i počeo sa njegovim uređenjem i podizanjem novih zasada. Na punom rodu trenutno je 20% površina, ili oko 15 hektara, dok su na ostalim površinama zasadi stari od jedne do pet godina.\nNa cijelom nasadu napravljen je sistem za navodnjavanje kap po kap, dok su plantaže jabuke pokrivene protivgradnom mrežom.\n„AD Popovo polje ulaže u zaštitu voćnjaka, a plantaže jabuke su pod protivgradnom zaštitom. Sistem zaštite od grada nosi i druge benifite poput zaštite od insekata, plod ima bolju obojenost i niz drugih prednosti“, kaže rukovodilac voćarske proizvodnje u AD „Popovo polje“.\nIako je ova godina bila teška, uz obimne padavine, kako u početnom periodu vegetacije, tako i pred početak berbe, kvalitet je izuzetan, a prinosi rekordni.\n„Na jednoj parceli imali smo preko 90 tona po hektaru, i to jabuke zadovoljavajuće krupnoće. To je mnogo više od evrpskog prosjeka“, kaže Bašić.\nBašić ističe da ozbiljna proizvodnja nije moguća bez značanih ulaganja, posebno u kvalitetan sadni materijal, a pored toga jako važan faktor je priprema zemljišta, kao i moderna infrastruktura i savremena mehanizacija. „Tu ne možemo zanemariti ni ljudske resurse, jer bez nadogradnje i usavršavanja kadrova u inostranstvu nije moguća ozbiljna proizvodnja”.\nSezonci samo iz Hercegovine\nAD “Popovo polje“ pored stalno zaposlenih, po potrebi angažuje i sezonsku radnu snagu, tako da je u danima berbe uposleno preko stotinu sezonaca.\nGotovo svi sezonski radnici, koji su uposleni za rad na plantažama na poslovima berbe ili nekim drugima radovima su iz Trebinja i susjednih opština, što nije bio slučaj prethodnih godina, kada je sezonska radna snaga dolazila mahom iz Srbije i susjednih zemalja.\nSavremene hladnjače niču u Dubljanima\nNakon skladištenja u najsavremenijim hladnjačama u Dubljanima, kontigenti ovog veoma cijenjenog voća će biti distribuisani na inostrano tržište. Pakuje se jedan šleper dnevno- za inostranstvo u papirnu ambalažu.\n„Još uvijek ne možemo da kapacitetima hladnjača pokrijemo svu proizvodnju, tako da svakodnevno sortiramo i pakujemo robu. Većina robe će u Evropsku uniju, dok će manji dio biti plasiran na tržište Istočne Evrope, i u lokalne markete. U proteklom periodu značajno smo investirali u pakirnu i sortirnu infrastrukturu, tako da jabuku pakujemo u vlastitim pogonima, a moderna pakirnica obuhvata kompletan proces pranja, klasiranja po veličini, težini i kvalitetu”, kaže Dragiša Bašić, rukovodilac voćarske proizvodnje u AD „Popovo polje“.


IslamBosna » Turska razmatra osnivanje međunarodnog islamskog univerziteta nalik na al-Azhar\nTurska razmatra osnivanje međunarodnog islamskog univerziteta nalik na al-Azhar\nDiyanet, egipat, El Azhar, obrazovanje, turska\nIslamBosna.ba- Turska Direkcija za vjerska pitanja (Diyanet) razmatra osnivanje međunarodnog islamskog univerziteta u Istanbulu koji bi bio nalik na al-Azhar u Egiptu. Ovu vijest saopštio je predsjednik Uprave, turski reis dr. Mehmed Gormez na konferenciji za novinare koju je organizirao u sjedištu Turske uprave za hadž u Mekki.\nDr. Gormez je izjavio da će ovaj univerzitet biti od velike važnosti za čovječanstvo i da će ulema koja na njemu bude sticala znanje biti ulema koja će služiti ummetu, a neće biti izvor problema – bit će njihovo rješenje, kazao je Gormez.\nTurski reis je još dodao: „Uprava za vjerska pitanja Turske je otvorila nekoliko fakulteta u različitim zemljama širom svijeta nakon što je sa tim zemljama potpisala protokole o saradnji a sada želimo sve te fakultete objediniti pod krov ovog univerziteta o čijem otvaranju razmišljamo i planiramo da se nastava na ovim fakultetima izvodi na engleskom, arapskom i perzijskom jezik“ – kako prenosi turski list Yeni Šefek.\nOn je još istakao da ambicije ovog univerziteta nisu da zamijeni al-Azhar, već da mu svojim aktivnostima i djelovanjem bude podrška.


Press Online :: Svet :: Čurkin: Rusija će uložiti veto na rezoluciju o MH17\n"Glasaćemo protiv. Ne sumnjam u to. Ako rezolucija dobije devet ili više glasova za, mi ćemo uložiti veto, a ako dobije manje od devet glasova, ruski glas će biti samo jedan od negativnih glasova pored drugih članica SB. Nažalost, mislim da je verovatno da će rezolucija dobiti devet glasova za", istakao je Čurkin. U planu je da se glasanje o osnivanju međunarodnog tribunala u Savetu bezbednosti održi u sredu naveče. Čurkin je dodao kako se nada da autori rezolucije - Australija, Belgija, Malezija, Holandija i Ukrajina, uopšte neće staviti na glasanje rezoluciju o MH17, ali ako to učine, moraće da preuzmu "političku i praktičnu odgovornost za posledice takve odluke". Ruski predstavnik u UN je dodao da oni koji insistiraju na usvajanju rezolucije očito pokušavaju da "otvore još jedan front za konfrontaciju, što bi moglo da ima dalekosežne posledice na međunarodne odnose". "Ovaj korak prema konfrontacijama je veoma opasan", istakao je Čurkin, dodajući da bi Moskva želela da "nastavi rad u duhu saradnje". Avion "Malezija erlajnsa" na letu od Amsterdama za Kuala Lumpur je pao iznad Donjecke oblasti u Ukrajini, kada je poginulo je 298 putnika i članova posade. Prema zvaničnoj verziji, avion je oboren raketom zemlja-vazduh ili vazduh-vazduh. Ukrajinske vlasti i proruske snage u Ukrajini optužuju jedni druge za obaranje tog aviona.


ZLO: Ekstremna Zarada Prevaranata Na Nesreći čovečanstva\nZarada na prevarama\nTako je nedavno administracija predsednika Trampa sa kompanijom „Moderna“ u dva navrata dodelila blizu milijardu evra za finansiranje treće faze kliničkih ispitivanja vakcine od koje se očekuje da spase čoveka smrtonosnog dejstva koronavirusa.\nNo, kako se „Moderna“ do sada više puta uključivala u najzahtevnija i najatraktivnija istraživanja i više puta bila na dobrom putu da iznađe važan lek ili cepivo, podsticaji sa državnog vrha, ali i od privatnih ulagača stizali su i ranije. Vesti koje najavljuju uspešne medicinske ili farmaceutske izume izuzetno podižu rejting firmi.\nNaravno, i vrednost akcija, pa je ukupna vrednost „Moderne“ pre desetak dana dostigla čak 30 milijardi dolara. Pri tome nema izvesnosti uspešnog kraja, a čini se i da će upravo poslednja etapa kliničkog istraživanja potrajati dosta duže.\n„Moderna“ traganje za vakcinom zasniva na potpuno novoj tehnici stvaranja vakcine, u čijoj je osnovi podsticanje ljudske ćelije da proizvodi proteine koronavirusa kako bi se isprovocirala imunološka reakcija ljudskog organizma.\nSAD su sličan aranžman, doduše manjeg obima, sačinili i sa vodećom farmaceutskom kompanijom „Pfijzer“, čiji zajednički projekat sa manjom biotehnološkom laboratorijom iz Nemačke takođe podstiče nadu celog čovečanstva. Ranije su SAD sličan dogovor postigle i sa francuskim farmaceutskim gigantom „Sanofijem“.\nNakon desetak dana stiže vest da je vakcina blizu i akcije firme ubrzano rastu. Kada dostignu pik, ovi svojevrsni šibicari počinju prodaju. Potom, ajmo Jovo, nanovo“… Tako je od sredine marta do kraja maja prvo kupljen, potom prodat snop akcija „Moderne“; razlika u ceni je 268 miliona dolara.\nNisu, međutim, u igri samo kompanije tipa „Moderna“, koja je, očigledno, odmakla u radu i postigla pojedina bitna rešenja. Tu su i mnoge manje firme, čiji je rad na samom počeku i teško da bi u nekoliko narednih godina mogao dati vredniji rezultat.\nPrimer je mala firma „Vaksarat“ iz San Franciska, takođe usmerena na rad sa vakcinama. Bilo joj je potrebno da uđe u finansirani program federalne vlade SAD „Warp Speed“, usmeren na rad sa raznim vakcinama.\nDesetak dana kasnije iz Vašingtona stiže vest da je „Vaksarat“ uvršećena u segment programa „Warp Speed“ usmeren na COVID-19. Akcije su za mesec dana utrostručile vrednost, fond je preprodao akcije i zaradio bezmalo 200 miliona evra.\nPrethodni tekstŠARČEVIĆ: Kazne za učenike koji ne budu nosili maske\nSledeći tekstPREOKRET: Neki ljudi imaju prirodnu zaštitu od COVID-19


Početak ove sedmice obilježilo je održavanje međunarodnog ekonomskog foruma u Vašingtonu, prvog značajnijeg ekonomskog događaja u ovom gradu nakon održavanja predsjedničkih izbora. Forum posvećen mediteranskim zemljama, postao je već redovni događaj koji organizuje Centar za transatlantske studije pri John Hopkins univerzitetu. Ovogodišnji forum okupio je poredstavnike 11 mediteranskih zemalja. Delegaciju Bosne i Hercegovine su, osim predstavnika državne i entitetskih vlasti činili i predstavnici bh. privrednika, među kojima su bili Mujo Selimović, generalni direktor MIMS grupacije, Ilija Studen, direktor Bimal grupacije, te Edin Karabeg, direktor Sberbank BH.\nGovoreći od situaciji u Bosni i Hercegovini, Karabeg je istakao da vlasti moraju provesti reforme što prije da bi pripremile bh. ekonomiju za kandidatski status za članstvo u Evropskoj u uniju, te stvorile kompetitivno okruženje za buduće investicije. Tržišta u regionu Balkana još trpe od posljedica globalne ekonomske krize iz 2008. godine, dodao je Karabeg.\n"Bosna i Hercegovina i njene vlasti moraju shvatiti da se cijeli region nadmeće za kapital. U našem globaliziranom svijetu, privlačnost za investiranje u BiH je niska zbog slabog povrata . Birokratija stvara dodatne operativne troškove, te smanjuje prilike za povrat investicija", izjavio je Karabeg i ocijenio je da postoje veliki izazovi pred vlastima u bliskoj budućnosti.\n"Aplikacija za kandidatski status je važan korak u pravom smjeru. Međutim, samo saradnja zemalja u regionu će im pomoći da prevladaju trenutni status quo," zaključio je Karabeg.


Tokom prošle godine, Tužilaštvo za ratne zločine Srbije podiglo je sedam optužnica, od kojih je pet iz ustupljenih predmeta iz BiH (na fotografiji sudnice Specijalnog suda u Beogradu)\nU Srbiji je tokom 2020. godine nastavljen negativan trend dugog trajanja postupaka za ratne zločine i podizanja malog broja optužnica, ocenila je u novom izveštaju o suđenjima za ratne zločine nevladina organizacija Fond za humanitarno pravo (FHP).\nOptužnice su, kako se navodi u izveštaju, uglavnom rezultat ustupanja predmeta iz Bosne i Hercegovine (BiH), a ne istrage Tužilaštva u Srbiji.\nTokom prošle godine, Tužilaštvo za ratne zločine Srbije podiglo je sedam optužnica, od kojih je pet iz ustupljenih predmeta iz BiH.\n„Imajući u vidu da Tužilaštvo ima tužioca i devet zamenika, podizanje samo dve optužnice tokom čitave godine koje su rezultat vlastite istrage, može se smatrati veoma neefikasnim radom“, piše u izveštaju FHP-a koji je objavljen 14. maja.\nIvana Žanić iz FHP-a je na predstavljanju izveštaja rekla da postoje zamenici tužioca koji tokom cele godine svog rada nemaju ni jednu podignutu optužnicu.\nU dokumentu se navodi da Tužilaštvo za ratne zločine Srbije „ne želi samostalno da pokrene postupke protiv visokorangiranih pripadnika nekadašnje vojske“.\nU prilog ovoj tvrdnji, FHP navodi da je ta organizacija od 2016. godine podnela dve krivične prijave protiv bivšeg komandanta u Jugoslovenskoj narodnoj armiji (JNA) Dušana Lončara zbog ratnih zločina u selima Lovas i Bogdanovci u Hrvatskoj 1991. godine, ali da ni po jednoj Tužilaštvo nije postupalo.\nFHP je u martu 2018. godine podneo krivičnu prijavu i protiv Svetozara Andrića, bivšeg komandanta brigade Vojske Republike Srpske zbog sumnje da je izvršio ratne zločine u BiH.\n"Do danas nemamo informacije da li se protv njih vodi istraga i u kojoj je fazi ta krivična prijava, da li je to predistražni postupak, istražni postupak i šta se po tom pitanju radi", navela je Žanić.\nU međuvremenu, Svetozar Andrić je postao poslanik u Skupštini Srbije i član parlamentarnog Odbora za Kosovo.\nAndrić je poslaničku zakletvu položio nakon parlamentarnih izbora u junu 2020. ispred liste Srpskog patriotskog saveza (SPAS) Aleksandra Šapića, koja učestvuje u vlasti Srpske napredne stranke predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nOdugovlačenje postupaka za ratne zločine\nIzveštaj FHP-a obuhvata analizu 21 predmeta koje je ta nevladina organizacija pratila pred sudovima u Srbiji.\nFHP je ocenio da je „neprimereno dugo trajanje postupaka u složenim predmetima“ nastavljeno i u 2020. godini.\n„Ono je najčešće rezultat nepripremljenosti optužnica, lošeg planiranja vođenja glavnog pretresa i nekvalitetnih prvostepenih presuda, što je dovodilo do ukidanja istih i vraćanja na ponovni postupak, ali i do odlaganja zbog izostanka optuženih i svedoka“, navodi se u izveštaju.\nKao najistaknutiji primer „nerazumno i neosnovano dugog trajanja“, FHP navodi predmet Ovčara kod Vukovara u Hrvatskoj, u kojem je postupak pravnosnažno okončan 14 godina od podizanja prve optužnice.\nPrva optužnica za streljanje 200 ratnih zarobljenika iz vukovarske bolnice na poljoprivrednom dobru Ovčara podignuta je 2003. godine, a pravnosnažna presuda osmorici pripadnika Teritorijalne odbrane Vukovara i dobrovoljačke jedinice „Leva supoderica” doneta je 2017. godine.\n„Slična situacija je i u predmetu Lovas, u kojem je optužnica podignuta 2007. godine, a koji je pravnosnažno okončan tek u novembru 2020. godine, kao i u predmetu Ćuška, u kojem je optužnica podignuta 2010. godine, a koji je sada u fazi glavnog pretresa u ponovljenom postupku i čije se pravnosnažno okončanje ni ne nazire“, navodi se u izveštaju.\nU zločinu u hrvatskom selu Lovas 1991. godine ubijeno je 69 civila, dok je u selima Ćuška, Ljubenić, Pavljan i Zahać na Kosovu 1999. ubijeno više od 140 albanskih civila.\nU izveštaju se ukazuje na ozbiljne posledice višegodišnjih trajanja postupaka.\n„Iz godine u godinu optuženi umiru, a svedoci gube poverenje u pravosuđe Srbije i ne pristaju da svedoče u ponovljenim procesima. Tako je u predmetu Lovas tokom trajanja postupka preminulo pet optuženih, a jedan postao procesno nesposoban, dok su svedoci odbijali da ponovno svedoče“, piše u izveštaju.\nMarina Kljajić, punomoćnica oštećenih, rekla je tokom predstavljanja izveštaja, da se postupak za Lovas završio bez spominjanja imena ijedne žrtve u pravosnažnoj presudi.\nU dokumentu se navodi i da je pandemija korona virusa tokom prošle godine dovela do odlaganja većeg broja zakazanih suđenja.\nProcesuiranje zločina počinjenih na Kosovu\nIvana Žanić je kao problem navela i to što nema optužnica za zločine koji su počinjeni tokom sukoba na Kosovu.\n„Tužilaštvo za ratne zločine je poslednju optužnicu za zločin koji je počinjen na Kosovu podiglo 2014. godine“, rekla je Žanić.\nOna je objasnila da su u međuvremenu bile optužnice za zločine u selu Ljubenić i Ćušku, ali da su one spojene sa predmetom Ćuška koji traje već duži niz godina.\n"Pojedinačne optužnice za zločine na Kosovu nema već sedam godina", navela je ona.\nBekim Blakaj iz Fonda za humanitarno pravo Kosovo, koji je učestvovao na prezentaciji izveštaja, rekao je da je na Kosovu slična situacija i da su tokom prošle godine podignute samo dve optužnice i donete dve prvostepene presude, a da se trenutno vodi 8 predmeta za ratne zločine.\nOn je naveo da je prema podacima FHP Kosovo u prethodnih 20 godina bilo 116 lica optuženih za ratne zločine od kojih je pravosnažno osuđeno 41 lice - 35 Albanaca, 5 Srba i jedan Rom.\nBlakaj je naveo da su poslednjih godina primetili da sudska veća sastavljena od domaćih sudija nisu iznosila ni najosnovnija obrazloženja u presudama, da često nedostaju navodi na kojim su dokazima zasnovali svoje odluke, kao i zašto pojedine dokaze sud smatra relevantnim a pojedine ne.\nNaveo je i da se osumnjičeni ili optuženi dugo drže u pritvoru do donošenja konačnih sudskih odluka, u nekim slučajevima 8 do 9 godina.\nPromovisanje osuđenih ratnih zločinaca\nU izveštaju FHP-a navodi se i da je tokom 2020. godine u Srbiji nastavljen trend promovisanja osuđenih ratnih zločinaca u javnosti.\nFHP kao primer navodi promociju knjige haškog osuđenika i lidera opozicione Srpske radikalne stranke (SRS) Vojislava Šešelja pod naslovom „U Srebrenici nije bilo genocida“, koja je održana u februaru prošle godine u prostorijama beogradske opštine Stari Grad.\nPromociji knjige usprotivili su se aktivisti nevladinih organizacija, koje su uz vređanje i psovke u zgradi opštine fizički napali članovi i simpatizeri SRS-a.\nNakon što je pred Haškim tribunalom 2018. godine pravnosnažno osuđen na 10 godina zatvora zbog podsticanja progona, deportacije i prisilnog raseljavanja Hrvata u vojvođanskom selu Hrtkovci 1992, Vojislavu Šešelju nije uskraćen poslanički mandat iako je Zakonom određeno da „poslaniku prestaje mandat ukoliko je, između ostalog, osuđen na kaznu zatvora dužu od šest meseci“.\nŠešelj je posle izbora 21. juna 2020. ostao bez poslaničkog mandata jer njegova SRS, sa osvojenih 2,07 odsto glasova, nije prešla cenzus.\nU izveštaju FHP-a se podseća da je tadašnji ministar odbrane i aktuelni ministar policije Aleksandar Vulin u oktobru prošle godine tokom vojne svečanosti u Nišu još jednom poručio da se Vojska Srbije nikada više „neće stideti ni Lazarevića ni Pavkovića ni svih onih koji su ovu zemlju branili“.\nPenzionisani generali nekadašnje Vojske Jugoslavije Nebojša Pavković i Vladimir Lazarević su u Hagu osuđeni za ratne zločine nad albanskim civilima na Kosovu. Pavković u Finskoj služi kaznu od 22 godine zatvora na koju je osuđen januara 2014, dok se Lazarević 2015. godine vratio u Srbiju u pratnji državnog i vojnog vrha nakon odsluženih 14 od 15 godina kazne zatvora.\nNeobaveštenost građana o suđenjima za ratne zločine\nIstraživanja javnog mnjenja u Srbiji, koja je tokom septembra 2020. godine za FHP sproveo Istraživačko-izdavački centar Demostat, pokazali su visok stepen neobaveštenosti građana o ratovima devdesetih, zločinima i suđenjima, sa tendencijom rasta, navodi se u izveštaju.\nIstraživanje je pokazalo da je 63 odsto ispitanika pretežno loše obavešteno i da je neobaveštenost znatno veća među mlađom populacijom.\n„O suđenjima za ratne zločine redovno se informiše svega četiri odsto ispitanika, povremeno se informiše 42 odsto, dok se 54 odsto ispitanika uopšte ne informiše“, navodi se u izveštaju.\nSamo polovina ispitanika (52 odsto) misli da treba nastaviti suđenja za ratne zločine pred sudom u Srbiji, a tri četvrtine ispitanika (74 odsto) ne zna da navede neke pravosudne organe nadležne za suđenja za ratne zločine.\nPolovina ispitanika misli da je doprinos suđenja saznavanju istine o ratovima nikakav ili mali, dok druga polovina ocenjuje taj doprinos kao polovičan ili priličan ili veliki.\nSa tvrdnjom Srbija treba da naknadi štetu koju su pripadnici vojske i policije načinili civilnom stanovništvu tokom rata složilo se samo 24 odsto ispitanika, dodaje se u izveštaju.\nU dokumentu se navodi i da od početka procesuiranja ratnih zločina u Srbiji javnost nije imala priliku da na televiziji vidi ni jedno svedočenje žrtava, počinilaca i svedoka ratnih zločina, niti izricanje neke presude.\n„S druge strane, video-snimci suđenja za ratne zločine u državama regiona se redovno pojavljuju u medijskim prilozima“, navodi FHP.\nU izveštaju se navodi i da je donošenjem Nacionalne strategije za ostvarivanje prava žrtava i svedoka krivičnih dela za period 2020-2025. godine učinjen korak napred u unapređenju položaja žrtava i svedoka u Srbiji, te da će žrtve ratnih zločina ubuduće dobijati sveobuhvatniju podršku i pomoć.\n**Saradnja na tekstu: Ljudmila Cvetković


Danas počinje Beogradski ekonomski forum\nTanjug 4. oktobra 2021. 10:17\nBEOGRAD – Beogradski ekonomski forum biće održan danas i sutra u Beogradu, u organizaciji kompanije TGI Group International.\nForum se održava u partnerstvu sa kompanijom Visa, a pod pokroviteljstvom Saveta stranih investitora i predstavlja važan skup za region, najavili su organizatori.\nTakođe, govoriće potpredsednik Vlade Severne Makedonije za evropske integracije Nikola Dimitrov, ministar spoljnih poslova Malte Evarist Bartolo, ministar spoljnih poslova Kipra Nikos Ćristodoulides, direktor Centra Atlantskog saveta za Evropu Ben Hađad, viši potpredsednik i regionalni menadžer kompanije Visa za CIŠEE region Vira Platonova.\nMeđu ambasadorima govornicima na forumu će biti ambasador delegacije Evropske unije u Srbiji Emanuele Giaufret, ambasador Švajcarske u Srbiji Urs Šmit, zatim Sian MacLeod ambasadorka Velike Britanije u Srbiji i Carlo Lo Cascio\nambasador Italije u Srbiji.\nTakođe, u forumu učestvuje i predsednica Evropskog pokreta u Srbiji Jelica Minić, Sander van Rootselaar ispred kompanije Turk Stream, šef regionalne kancelarije Evropske investicione banke za Zapadni Balkan Alesandro Bragonzi i drugi.


ETH $2.256 -11,04%\nBNB $345 -10,98%\nSOL $84 -18,80%\nArchax, londonska digitalna berza, koristiće R3-ovu Corda tehnologiju za upravljanje post-trgovinskim aktivnostima\nArchax, londonska berza digitalnih hartija od vrednosti, koristiće Corda tehnologiju softverske kompanije R3 za upravljanje postprodajnim aktivnostima.\n18. oktobra Archax je u saopštenju za medije objavio da će se njegovi procesi posle trgovine sada odvijati na tehnologiji distribuiranog registra. Archax će koristiti privatnu verziju Corda Enterprise-a u okviru sopstvenog ekosistema.\nGraham Rodford, izvršni direktor Archax-a, rekao je da trenutni post-trgovinski procesi na tradicionalnim finansijskim tržištima uključuju mnoge posrednike, što ih čini visoko neefikasnim. Rodford je rekao da će korišćenje blokčein tehnologije učiniti tržišta efikasnijima.\nPostupci posle trgovine nastaju nakon završetka trgovine, u kojoj kupac i prodavac hartije od vrednosti odobravaju transakciju, daju detalje trgovine, menjaju evidenciju vlasništva i prenose hartije od vrednosti i gotovinu.\nKontinuirano interesovanje industrije za Corda tehnologiju\nPoslednjih meseci, finansijske institucije širom sveta izrazile su interesovanje za Corda tehnologiju. 28 organizacija, uključujući Raiffeisen i 17 drugih banaka, učestvovalo je u uspešno izvršenoj probi Ivno Global Tokenized Collateral, kako je izvešteno 17. oktobra. Ovo je bilo prva proba na globalnom nivou na platformi R3 Corda.\nRuska Alfa-banka objavila je da pokreće pilot transakciju finansiranja spoljne trgovine uz saradnju Novolipetsk Steel kompanije, Commerzbank i Vesuvius GmbH koristeći Marco Polo mrežu koju pokreće Corda.\nBanka Amerike se takođe u septembru pridružila Marco Polo mreži „radi rešavanja problema finansiranja trgovine”. Finansijska institucija namerava da poboljša efikasnost u međunarodnoj trgovini i pruži bolju uslugu svojim klijentima.


Turski predsednik Redžep Tajip Erdogan izjavio je danas da ne očekuje da će SAD nametnuti sankcije Turskoj zbog planirane kupovine ruskog raketnog odbrambenog sistema, ali da će ona odgovoriti ako do toga dođe.\nObraćajući se na retkoj konferenciji za strane novinare u Istanbulu, Erdogan je ponovio da je o kupovini ruskog sistema S-400 postignut dogovor i dodao da SAD treba pažljivo da razmisle pre nego što uvedu sankcije članici NATO-a, preneo je Rojters.\n"Ne vidim nikakvu mogućnost da dođe do sankcija. Međutim, ako dođe do toga, maćemo naše sankcije", rekao je turski predsednik.\nRojters navodi da se njegovo očekivanje da neće biti sankcija uglavnom zasniva na njegovom ličnom odnosu s predsednikom Donaldom Trampom koji je, kako je rekao, otvoren i iskren.\nOn je rekao da će o tome razgovarati s Trampom na samitu G20 u Japanu, krajem juna.\n"ŠALJEMO SPECIJALCE NA OBUKU" Erdogan precizirao do kad se očekuje kraj isporuke S-400 sistema\nPRKOSI AMERICI Erdogan: Ne odustajemo od S-400\nErdogan: Prva isporuka S-400 u roku od DESET DANA


Vladimir Putin: “Ako Kijev preuzme kontrolu nad granicom, moguć masakr kao u Srebrenici” – Kakanj-X\nNa 11 pro, 2019 170\n“Moskva je zabrinuta da ukoliko kijevske trupe preuzmu kontrolu granice između Rusije i istočne Ukrajine bez čvrstih garancija antivladinim milicijama, može doći do masakra sličnog onom u Srebrenici“, piše “Russia Today”.\n“Dogovorili smo se (mapa puta) 2015. Oni imaju zakon o amnestiji, neke odluke su donijete, ali ništa nije sprovedeno“, rekao je Putin za predsjedničkom Savjetu za ljudska prava.\nBez garancija, dodao je, “mogu da zamislim šta će se potom dogoditi. Biće to Srebrenica“.\n“Vidjeli smo da Zelenski razgovara sa nacionalistima i nejasno je ko ima glavnu riječ tu. Nejasno je šta će se dogoditi i ko će biti zadužen za komandovanje tim nacionalistima kad uđu na teritoriju (otcjepljenih) dijelova bez bezbjednosnih garancija“, rekao je Putin, prenosi “N1“.\nRusi koji odbiju vakcinu protiv koronavirusa mogli bi biti kažnjeni od 100 do 400…


RADNO VREME prodavnica i pumpi u Beogradu za Novu godinu i Božić - Informer\nU Beogradu, sutra (nedelja, 31. decembra) dežurne prodavnice pretežno prehrambene robe moraju da rade najmanje u vremenu od 9 do 12 sati, najavio je Gradski sekretarijat za privredu\nU ponedeljak, 1. januara, dežurne prodavnice mogu biti zatvorene, a u utorak, 2. januara, moraju da rade najmanje u vremenu od 9 do 12 sati.\nU dane praznika - 1, 2. i 7. januara, nespecijalizovane prodavnice trgovine na malo pretežno neprehrambene robe i posebni trgovinski objekti mogu biti zatvoreni.\nDežurne prodavnice koje će raditi u vreme praznika, dužne su da raspored, početak i završetak radnog vremena istaknu na vidnom mestu najmanje tri dana pre praznika.\nSvi trgovinski i zanatski objekti u dane praznika mogu biti otvoreni i raditi i duže od radnog vremena.\nProdavnice pumpe radno vreme praznici\nOVAKO ĆE RADITI PRODAVNICE ZA VASKRS: Praznični režim počinje od danas!