Vreme 1431 - Izbori u Demokratskoj stranci: Put u savez\nOPOZICIONAR: Zoran Lutovac\nIzborom Zorana Lutovca za predsednika stranke i njegovim jasnim opredeljenjem ka opozicionom udruživanju pojavio se tračak nade u moguće uspostavljanje neke nove, buduće političke ravnoteže\nSvaki izbor novog rukovodstva Demokratske stranke, a pogotovo posle prelomne 2012, bio je mnogo više od puke simbolike i nasledne smene stranačke vlasti. Demokrate su te godine u paketu izgubile vlast i u parlamentu i u kabinetu predsednika republike. Od tada su četiri puta, na svake dve godine, menjali svoje čelnike i rukovodstva. Kako bi koji izbori dolazili i postavljali nove zadatke i visoke prepreke pogotovo za predsednike, tako bi na kraju bio registrovan još veći izborni krah stranke. Ubrzo bi usledili novi unutarstranački izbori i biran novi predsednik koji bi obećavao kraj prethodne epohe, zauzimanje novog stranačkog kursa i zaokret ka uspehu, ka boljim izbornim rezultatima. Gledajući po tome, razlike nema ni danas, pogotovo kada je startna pozicija DS najlošija do sada – ispodcenzusnih 2,25 odsto u najtvrđem, beogradskom biračkom telu, na poslednjim izborima.\nNovoizabrani predsednik demokrata Zoran Lutovac najavio je zato u svom mandatu stranačko zbijanje redova, povratak poverenja građana, kao i to da DS mora biti jedan od stubova budućih saveza koji će preporoditi Srbiju. Izbor Lutovca, koji je među ostalim kandidatima najjasnije i najvoljnije isticao potrebu da se DS pridruži Đilasovom Savezu za Srbiju, po jednima je poslednja šansa i prva nada da će stranka preživeti i ponovo stati na svoje noge, dok su drugi, prezasićeni promenama na vrhu koje dovoljno dugo u kontinuitetu okrunjuju i stranačko i biračko telo, i dalje malodušni. Međutim, ono što ostaje kao nesporna vrednost ovih izbora, i kao prijatno osveženje, jeste to što su demokrate značajnom većinom glasova pokazale da svoju stranku žele da vrate na put izvornog "demokratskog" čistunstva, i preko čiste, neokrnjene biografije svog novog čelnika, i preko njegovih nedvosmisleno opozicionih stavova.\nNOVI LJUDI U VRHU STRANKE: Utisak o pobedi opozicije unutar DS-a, onoliko koliko je sam po sebi a priori nelogičan toliko je i pojačan spekulacijama o Vučićevim prstima umešanim u ove izbore. Pisali su o tome zdušno svi mediji, i ozbiljni i tabloidni, i verovatno nema novinara koga bi mogla da zaobiđe, recimo, informacija dobijena od dobro obaveštenih izvora o tome da postoji saradnja između Dragana Šutanovca i Aleksandra Vučića. Vučić je, navodno, obećao demokratama učešće u budućoj vladi u zamenu za podršku pri rešavanju kosovskog pitanja i promeni Ustava. Odmah se mora reći i to da je vrh demokrata slične insinuacije žustro negirao, međutim, debeli crv sumnje je ostao, pogotovo jer su se javno, preko društvenih mreža, oglašavali i sami članovi ili bivši članovi stranke. Janko Veselinović, predsednik Pokreta za preokret i nekadašnji dugogodišnji funkcioner DS-a, na Tviteru je napisao: "Opasnost da DS ostane pod okriljem Aleksandra Vučića nije opasnost samo za tu stranku, već mnogo šire. Ukoliko se članstvo tome ne suprotstavi, dobićemo još jedan LDP ili LSV. Ako budu poraženi ‘vučićevci’, stranka bi mogla da stane na noge i pridruži se borbi protiv diktature". Da li će i koliko uspešno Vučić umešati prste u izbore demokrata, postalo je pitanje koje se uprošćeno prevodilo kao "da li će na izborima pobediti Gordana Čomić", a sve na osnovu medijskih "poverljivih saznanja" da je Šutanovac podržao njenu kandidaturu.\nS druge strane, burno je medijski naglašavano i to da Đilas preko Lutovca želi svog čoveka na čelu DS-a, pre svega jer mu je ta stranka potrebna zbog već izgrađene infrastrukture. Kao i da njegovu kandidaturu "gura" preko svojih uticajnih kumovskih, crnogorskih veza.\nTRADICIJA PRINCIPA SMENJIVOSTI:\nIzmeđu te dve najjače izborne opcije, iako su u igri bila tri kandidata (Gordana Čomić, Zoran Lutovac i Branislav Lečić), demokrate su odmah, u prvom krugu izabrale ovu drugu, opozicionu. Lutovac je dobio 659 glasova, Gordana Čomić 468, a Lečić 123. Izabran je tako sedmi po redu predsednik DS od obnove stranke 1990, i četvrti po redu od dolaska vlade Dačić-Vučić na vlast 2012. godine. Izabrano je i pet novih potpredsednika. Aleksandra Jerkov, koja je od 2013. kada je podnela ostavku na sve funkcije u Ligi socijaldemokrata Vojvodine, pristupila Demokratskoj stranci, danas je portparolka DS, članica Predsedništva stranke, narodna poslanica u Skupštini Srbije. Dragoslav Šumarac, profesor na Građevinskom fakultetu u Beogradu, v.d. predsednika Gradskog odbora DS, a na to mesto izabran je nakon ostavke Balše Božovića. Takođe, Šumarac je i nekadašnji ministar građevine u vladi Zorana Đinđića. Saša Paunović, član DS-a od 1992, demokratski gradonačelnik Paraćina u nekoliko mandata 2004, 2008, 2012, 2016. godine. Dragana Rakić, odbornica DS-a u Vršcu, članica Izvršnog odbora stranke. Posle autorskog teksta u "Danasu" u kome otvoreno kritikuje predsednika Vučića i premijerku Brnabić doživljava niz uvreda lokalnog portala, što javno iznosi, a potom biva prebačena na drugo radno mesto u vršačkoj biblioteci, koje je, po navodima, ispod njenih kvalifikacija. Dejan Nikolić, čelnik demokrata u Sokobanji, od 2008. u nekoliko mandata narodni poslanik u Skupštini Srbije. Za predsednicu Političkog saveta DS izabrana je široj javnosti manje poznata dr Mirjana Rašević, naučna savetnica, upravnica Centra za demografska istraživanja pri Institutu društvenih nauka. Direktorka Instituta bila je od 2002. do 2015. godine. Članica DS-a od 1990, a članica Političkog saveta stranke od 2016. godine.\nSastavljajući svoj tim, Lutovac je očito poštovao nekoliko kriterijuma: dug stranački staž i privrženost demokratskoj ideji od samih početaka stranke, profesionalnu stručnost članova dugo već pritajenih u senci partijskih "džinova", energičan, uspešan deo članstva, pritom, dovodeći ga u većoj meri sa lokala. Time je, izgleda, u samom startu želeo da otkloni "prvi razlog zašto je DS izgubio poverenje građana", koji je, po njegovim rečima "taj što su jedni te isti ljudi godinama u vrhu stranke, bez obzira na rezultat".\nUJEDINJENJE KAO SPAS: No, pitanje svih pitanja najnovijih izbora u demokrata bilo je: ide li DS u savez sa Đilasom ili ne? Razlog je prilično jasan, počev od toga što je do aktuelnog izbora za lidera stranke i došlo zbog kraha DS u Beogradu i ostavke Šutanovca, koji prethodno nije podržao Đilasa. I to u okolnostima kada je Đilas po svim anketama "razbijao" kao najjači opozicioni učesnik, na kraju i osvojio 19 odsto glasova, i kada demokrate ne premerivši dobro svoje snage i ne verujući u pesimističke ispodcenzusne prognoze, odlučuju da na izbore idu samostalno. Zapravo, u koaliciji sa Socijaldemokratskom strankom, Novom strankom i Zelenima, što nije mnogo pomoglo boljem rezultatu.\nPriča o Savezu za Srbiju koji formira Dragan Đilas, kao nastavak političke borbe nakon izbora, postala je nezaobilazna i redovna tema u političkoj agendi Srbije. Od pitanja kako će taj savez funkcionisati, do toga ko će sve u njega ući, jedno od najvažnijih je i to da li će se savezu priključiti i dalje dominantna, po svojoj tradiciji, infrastrukturi, kadrovskoj snazi, Demokratska stranka. Izborom Zorana Lutovca ta dilema je, čini se, konačno razrešena, pa se može računati da je opozicioni blok ovim potezom znatno, ako ne i presudno, ojačan. "Stranka je apsolutno spremna na udruživanje opozicije u Savezu za Srbiju Dragana Đilasa", rekao je Lutovac, uz komentar da su kompromisi potrebni i opoziciji i Srbiji.\nOduševljenje zbog toga nije bilo lako sakriti, pa su Đilasova tviter čestitka upućena Lutovcu i demokratama "Čekamo vas u Savezu!", kao i njegov dolazak na pobedničku proslavu dočekani s prezrenjem od naprednjačkog tabora. Usledila je njihova zaglušujuća reakcija kako je Lutovac Đilasov kandidat, te da je stranka praktično preuzeta i da je izgubila prvobitnu samostalnost, svoj identitet. "Nisam Đilasov kandidat", odgovorio je Lutovac, "bio sam kandidat većine u Demokratskoj stranci koja želi promene i udruživanje opozicije kako bismo postali relevantan politički faktor."\nNa primedbe o prirodi stranačkog udruživanja, Lutovac je odgovorio: "Neophodno je naći najmanji zajednički sadržalac da se dogovorimo oko nespornog za sve stranke, bez obzira na ideološke razlike, da se opredelimo da se izborimo za neke stvari koje nismo uspeli kada smo imali šansu. Drugu ne smemo da propustimo. Građani su nam poslali poruku da moramo da nađemo zajednički jezik oko njima bitnih stvari, to oni očekuju i to nije stvar izbora, već nužnosti, a odgovorne i autentične opozicione stranke moraju da se ponašaju u skladu s tim."\nAko se ovo "autentične opozicione stranke" stavi pod lupu, videće se da je upravo to kriterijum po kojem će se demokrate dalje udruživati. Po poslednjim izjavama, Lutovac ne odbacuje ni saradnju sa Dverima, "na određenim temama i uprkos ogromnim razlikama". Budućem opozicionom savezu, ako do njega dođe, može se tako pripisati dosovska receptura široke ideološke lepeze koja nije dugo potrajala, ali je de facto obavila zadatak zbog kog je nastala, a to je smena Miloševićeve vlasti. S obzirom na to u kojoj meri se istorija uopšte ponavlja, s obzirom na specifičnost današnjih prilika, odnosa snaga, kao i samih aktera, svako dalje upoređivanje s DOS-om bilo bi više nego izlišno.\nIstina je, međutim, da se iz ovakvog opredeljenja demokrata rađa kao iz kakvog predugačkog, mračnog tunela tračak nade u moguće uspostavljanje političke ravnoteže u budućnosti. Plus, ako Lutovac bude ostao čvrst u nameri da stvari sagledava iz donjeg rakursa, iz potreba glasačke baze, i na tim osnovama iznova bude pozicionirao stranku, što je nagovestio čim je izabran za njenog predsednika, i ako stvarno bude istrajan u tome, nije isključeno da bi demokrate i njihove birače jednog dana moglo sačekati i obostrano međusobno "istorijsko pomirenje".\nOdgovornost za neuspeh\nPRVI PREDSEDNIK I DOSADAŠNJI PREDSEDNIK DS-a: Dragoljub Mićunović i Dragan Šutanovac\nSve dosadašnje promene na čelu Demokratske stranke imale su jednu konstantu, jedan isti razlog, a to su – loši izborni rezultati. I sva potonja rasula, procepi, isključenja iz stranke ne mogu osporiti niti umanjiti taj demokratski model kojem je stranka, uprkos svemu, ostala verna.\nAko se podsetimo, prvi predsednik stranke Dragoljub Mićunović, izabran na stranačkoj skupštini u februaru 1990, na kojoj je i formalno bio obnovljen rad DS, podneo je ostavku 1994. godine. Na prvim višestranačkim izborima u Srbiji, u decembru 1990, pod njegovim rukovodstvom DS je osvojio sedam mandata. Samim razvojem stranke i uvođenjem novih strategija u odnosu prema biračima, Zoran Đinđić je nadahnuto kao nosilac kampanje za republičke izbore 1993. doprineo da DS osvoji 29 mandata. Unutrašnje tenzije i različite strateške koncepcije između te dve struje dovele su do prve velike smene, do ostavke Mićunovića i izbora Đinđića za predsednika stranke.\nUbistvo premijera i predsednika stranke Zorana Đinđića 12. marta 2003. tragično je zatvorilo jednu važnu i veliku epohu demokrata. Za novog predsednika DS u februaru 2004. izabran je Boris Tadić, koji je na tadašnjim izborima ubedljivo pobedio protivkandidata Zorana Živkovića i nastavio sigurnu vladavinu demokrata. Sve do 2012, tačnije do predsedničkih izbora u kojima na političkoj sceni Srbije dolazi do velikog preokreta. Zbog izgubljenih izbora i pobede Tomislava Nikolića, Tadić je odlučio da se ne kandiduje ponovo na vodeću stranačku funkciju, a za novog predsednika izabran je Dragan Đilas, gradonačelnik Beograda i dotadašnji zamenik predsednika stranke. No, vanredni parlamentarni izbori 2014. doveli su do još jednog preokreta u stranci. Iako je izašao na izbore u koaliciji, DS je jedva prešao cenzus i osvojio 6 odsto glasova. Na tadašnja očekivanja da Đilas podnese ostavku na čelu stranke, on je odgovorio novom kandidaturom za istu funkciju. Protivkandidat je bio Bojan Pajtić kome su odbornici DS dali šansu birajući ga za predsednika.\nNa parlamentarnim izborima 2016. DS sa Pajtićem na čelu takođe jedva prelazi cenzus, pri čemu osvaja tri mandata manje. Unutarstranački izbori održani iste godine doveli su Dragana Šutanovca na čelo stranke, sa osvojenih više od 50 odsto glasova demokrata. Time je ubedljivo pobedio protivkandidate Pajtića, Lutovca i Antića. Posle svega godinu i po dana predsednikovanja, od septembra 2016. do marta 2018. Šutanovac je podneo ostavku zbog loših rezultata na beogradskim izborima i pada DS ispod cenzusa, na 2,25 odsto. Početkom juna izabran je novi predsednik stranke, Zoran Lutovac.\nIzborna saga demokrata ima jednu dobru stranu, a to je njihova tradicionalna odgovornost za neuspeh. Reč je ne samo o sferi partijskog i ličnog interesa nego i o moralnoj odgovornosti cele stranke zbog koje predsednici ili podnose ostavke ili bivaju kažnjeni neizborom, što je model političkog ponašanja iznikao direktno iz jezgra demokratije.


Preminuo Miki Jevremović - 13.01.2017, Sputnik Srbija\nPreminuo Miki Jevremović\nPevač zabavne muzike Miodrag Miki Jevremović preminuo je danas u 75. godini u Beogradu od posledica moždanog udara, objavile su „Novosti“. 13.01.2017, Sputnik Srbija\n16:39 13.01.2017 (Osveženo: 17:11 13.01.2017)\n© WikipediaMladi Nove srpske demokratije danas su doneli na poklon Urgentnom centru u Crnoj Gori repliku čuvene slike.\nPevač zabavne muzike Miodrag Miki Jevremović preminuo je danas u 75. godini u Beogradu od posledica moždanog udara, objavile su „Novosti“.\nJevremović je rođen 27. marta 1941. u Beogradu. Više od 50 godina je bio prisutan na muzičkoj sceni, a najveću popularnost dostigao je šezdesetih i sedamdesetih godina prošlog veka.\nNjegovu pevačku karijeru obeležili su hitovi „Ako jednom vidiš Mariju“, „Osamnaest žutih ruža“, „S kim si sada kad je tužno vreme“, „Da sam tvoje zlato oko vrata“, „Narcisi plaču ljubavi“, „Kad bih znao da je sama“, „Moj mali beli pas i ja“, „Pijem“, „Pesnikova gitara“, „Grkinja“…\nSarađivao je sa Borisom Bizetićem koji je za njega komponovao 34 pesme, ali i sa slavnim grčkim kompozitorom Mikisom Teodorakisom.\nUčestvovao je na prestižni muzičkim festivalima u Jugoslaviji kao što su „Vaš šlager sezone“, „Beogradsko proleće“, „Opatijski festival“, „Splitski festival“ i osvajao je značajna priznanja.\nSedamdesetih godina je pored Đorđa Marjanovića i Radmile Karaklajić bio izuzetno popularan i u SSSR-u.\nU vreme najveće popularnosti postojalo je rivalstvo između obožavalaca Mikija Jevremovića i Đorđa Marjanovića, pa su tako postojali klubovi „đokisti“ i „mikisti“.\nPored muzike, Jevremovićeva velika ljubav bila je šah, te je učestvovao na više turnira u zemlji i inostranstvu, a najveći uspeh mu je remi sa svetskim prvakom Anatolijem Karpovom.\nNjegova ćerka Jelena takođe se jedno vreme bavila pevanjem, ali se brzo povukla sa scene.


Nemačku očekuje rast, Španiju skuplje zaduživanje\nVodeći ekonomski instituti ocenili su da aktivnosti u nemačkoj ekonomiji jačaju uprkos dužničkoj krizi koja je pokosila evrozonu, zbog čega su blago povisili svoje prognoze ovogodišnjeg rasta.\nInstituti su blago povisili prognoze rasta za najveću ekonomiju evrozone u 2012. godini pa sada očekuju da će ono porasti po stopi od 0,9 odsto. U ranijim procenama, objavljenima u oktobru, predviđan je rast od 0,8 odsto.\nU izveštaju koje objavljuju dva puta godišnje, ekonomisti takođe tvrde da su potezi čelnika Evropske unije ublažili previranja na finansijskim tržištima i smanjili neizvesnosti u ekonomiji koje su kočile rast.\nČelnici kompanija u Nemačkoj sada iskazuju veći optimizam, dok potrošačima poverenje uliva niska nezaposlenosti u toj zemlji pa su skloniji dublje posegli u svoje novčanike i više trošili, ocenili su ekonomisti.\nIpak, vodeći instituti upozoravaju da opasnost još nije prošla. "Visoki troškovi zaduživanja, kako Španije, tako i Italije, pokazuju da su i nadalje prisutne dužnička kriza, kao i kriza poverenja", dodaju.\nŠpanija testira nervozna tržišta\nŠpanija je uspela da proda 2,5 milijarde evra obveznica na današnjoj aukciji, dakle tačno koliko je i htela, ali po ceni rastućih prinosa u trenutku dok pokušava da smanjiti deficit.\nUključujući ranije izdanje, Španija je sada prikupila polovinu ciljanog iznosa za ovu godinu, čineći većinu tržišne likvidnosti nakon što su evropske banke uzele više od bilion evra ultra-jeftinih trogodišnjih gotovinskih kredita (LTRO) od Evropske centralne banke između decembra i februara.\nŠpansko ministarstvo finansija prodalo je 1,1 milijardu evra obveznica s dospećem 31. oktobra 2014. po prosečnom prinosu od 3,463 posto i potražnjom 3,3 puta većom od ponude (bid-to-cover ratio), u poređenju s 2,0 na zadnjoj aukciji u oktobru.\nŠpanija je takođe testirala apetit tržišta za dugoročne obveznice, s dospećem 31. januara 2022., kojih je prodala 1,4 milijarde evra s prinosom od 5,743 odsto, u poređenju s 5,403 odsto na zadnjoj aukciji u januaru.\nNakon aukcije, međutim, prinosi na desetogodišnje obveznice su još porasli na 5,83 odsto, sugeriršući da su ulagači i dalje zabrinuti zbog dugoročne fiskalne održivosti zemlje.\nMMF zadovoljan obećanim dodatnim uplatama novca\nU međuvremenu, međunarodni kreditori čine dodatne napore kako se kriza evrozone ne bi produbila i još snažnije potresla evropske zemlje te globalnu ekonomiju.\nDirektorka Međunarodnog monetarnog fonda (MMF-a) Christine Lagarde pozdravila je obećanja koja je dobila iz Švajcarske, Poljske i drugih zemalja o 34 milijardi dolara dodatnog finansiranja Fonda.\n- Osiguranje dovoljnih sredstava za fond u borbi protiv krize i za postizanje svetske ekonomske stabilnosti u interesu je svih naših članica - naglasila je Lagarde u saopštenju.\nMMF je naveo da su "Švajcarska i druge zemlje" obećale 26 milijardi dolara za povećanje sredstava fonda, dok je s Poljskom dogovoreno daljnjih osam milijardi dolara.\n- To ukupno iznosi oko 320 milijardi dolara obećanih do sada. Naravno da me ohrabruje tako snažno iskazivanje potpore fondu i radujemo se daljnjim obećanjima našeg šireg članstva - rekla je čelnica MMF-a.\nU razgovoru za Frankfurter Allgemeine Zeitung objavljen ove nedelje, Lagarde je kazala da je MMF-u potrebno oko 400 milijardi dolara sredstava kojima bi proširio svoje kapacitete za pomoć državama u krizi.\nTo je znatno ispod izvorno ciljanih 500 milijardi dolara. Prošle sedmice Lagarde je saopštila da će fond smanjiti ciljana sredstva, navodeći pritom kao razlog blago popuštanje financijskih napetosti, kako u svetu tako i u evrozoni.\nNajveći finansijski doprinos MMF-u stigao je iz evrozone, koja je obećala oko 200 milijardi dolara, te iz Japana, koji se obvezao na 60 milijardi dolara.\nMMF se nada da će ugovoriti još doprinosa, posebno iz velikih ekonomija u razvoju poput Kine, Rusije, Brazila i Indije, tokom redovnog prolećnjeg zasedanja MMF-a i Svetske banke, koji počinje u petak u Washingtonu.


Sjedinjene Države i Njemačka postigle dogovor o Sjevernom toku 2\nCijevi za izgradnju gasovoda Sjeverni tok 2 u mjestu Kotka u Finskoj (REUTERS/Axel Schmidt)\nSjedinjene Države i Njemačka postigle su sporazum o odobravanju završetka gasovoda Sjeverni tok 2, ruskog projekta distribucije gasa iz Rusije do evropskog kontinenta.\nU zajedničkoj izjavi, Sjedinjene Države i Njemačka saopštile su da su se usaglasile o paketu mjera, uključujući i moguće uvođenje sankcija protiv Rusije, čiji je cilj ublažavanje uticaja na ukrajinski budžet i nacionalnu bezbjednost usljed okončanja tog projekta, izvijestio je Radio Slobodna Evropa.\n„Ako Rusija pokuša da koristi energiju kao oružje ili nastavi vršenje agresivnih djela protiv Ukrajine, Njemačka će preduzeti korake i zalagati se za djelotvorne mjere na evropskom nivou, uključujući sankcije, kako bi ograničila mogućnosti ruskog izvoza u Evropu, uključujući gas i druge sektore", navodi se u saopštenju.\nTakođe, Njemačka će imenovati specijalnog izaslanika za pregovore o desetogodišnjem produžetku sporazuma o tranzitu između Rusije i Ukrajine koji ističe 2024, navodi se u dokumentu.\nGasovod Sjeverni tok 2 bio je i nedavna tema razgovora američkog predsjednika Bidena i njemačke kancelarke Angele Merkel tokom njene posjete Washingtonu.\nProtivnici tog projekta, među kojima su najglasnije bile Sjedinjene Države, tvrde da podriva energetsku bezbjednost Ukrajine i drugih država centralne i istočne Evrope.\nZvaničnici SAD smatrali su da će gasovod, kojim se godišnje prenosi 55 milijardi kubnih metara prirodnog gasa direktno iz Rusije u Njemačku preko Baltičkog mora, učiniti Evropu previše zavisnom od tog energenta ruskog snabdijevača. Takođe, jedna od zamjerki bila je bojazan da će zaobići Ukrajinu, koja se smatra saveznicom Zapada.\nOčekuje se da će se administracija američkog predsjednika Džozefa Bajdena suočiti sa protivljenjem i kritikama Kongresa koji je donosio zakone o sankcijama kako bi zaustavio izgradnju tog projekta koji podržava zvanični Kremlj.\nSa druge strane, Rusija tvrdi da je poslovni poduhvat vrijedan 11 milijardi dolara, koji realizuje ruska državna energetska kompanija Gazprom, komercijalni projekat. Do sada mu se protivilo nekoliko prethodnih američkih administracija.\nRusija je 2014. anektirala ukrajinsko poluostrvo Krim, što je procijenjeno kao kršenje međunarodnog prava, zbog čega se ta zemlja našla na udaru sankcija zapadnih sila. U posljednjih sedam godina na istoku Ukrajine traju borbe između ukrajinskih oružanih snaga i proruskih separatista u kojima je stradalo više od 13.200 ljudi.\nPočetkom 2021. Rusija je rasporedila više od 100.000 vojnika u blizini granice sa Ukrajinom, što su američki zvaničnici ocijenili kao zastrašivanje.\nSjeverni tok 2 počinje pripreme za punjenje gasom\nBiden odustao od sankcija za ruski gasovod Sjeverni tok 2


Libija optužuje NATO\nGrad Zlitan nakon, kako libijska vlada tvrdi, napada NATO-a\nLibijska vlada optužila je snage NATO-a za ubistvo desetina civila u jednom selu u blizini zapadnog grada Zlitana.\nVlasti su danas saopštile da je kasno sinoć u Madžaru ubijeno 85 ljudi tokom savezničkih vazdušnih napada u tom regionu. Državna televizija prikazala je snimke na kojima se vide žrtve napada, uključujući žene i decu. Vlada je saopštila da će objaviti trodnevnu nacionalnu žalost za žrtvama.\nU medjuvremenu, NATO je saopštio da su ratni avioni juče pogodili ciljeve u oblasti Zlitana. Medjutim, na današnjoj konferenciji za štampu predstavnik severnoatlanskog saveza, pukovnik Roland Lavoa, rekao je da 'nema dokaza o civilnim žrtvama u ovoj fazi'. NATO je takodje ukazao da sprovodi istragu o tim izveštajima.\nU medjuvremenu, Francuska novinska agencija prenela je izjave pobunjenika da su danas izbili novi sukobi izmedju snaga lojalnih libijskom lideru Moameru Gadafiju i opozicionim borcima u istočnom gradu Brega. Pobunjenici navode da su ubijena dvojica opozicionih boraca.


MANS: DPS u online kampanji zloupotrebljava državne razvojne projekte\nBy darkopalibrk August 3, 2020 August 3, 2020\nLeave a Comment on MANS: DPS u online kampanji zloupotrebljava državne razvojne projekte\nMjesec dana prije održavanja parlamentarnih izbora izvjesno je da će se dobar dio preizbornih kampanja političkih partija zbog situacije sa virusom korona sa terena izmjestiti na internet.\n“Da vladajuća DPS ni u toj situacije ne odustaje od takozvane institucionalne prednosti pokazuje analiza koju je napravio Istraživački centar MANS-a”, saopštili su iz ove organizacije.\n– Svega dva dana nakon što je Vlada Crne Gore predstavila treći paket socio- ekonomski mjera, na Facebook stranici DPS-a je osvanuo promotivni video gdje je zvanični logo Vlade zamijenjen partijskom logom te partije, ističu iz MANS-a.\nNa kompletnoj prezentaciji kojom Vlada obećava finansijsku podršku turizmu, poljoprivredi i ribarstvu, te pomoć za posebno ugrožene katagorije stanovništva, ukupne vrijednosti preko 1,2 milijarde eura, sada se nalazi logo DPS-a. Ista je situacija i sa uvodnom i odjavnom špicom gdje se ne pominje da se radi o mjerama Vlade Crne Gore i novcu iz budžeta.\nDa ovakva praksa nije izuzetak tvrdi MANS, pokazuju i stranice društvenih mreža opštinskih odbora DPSa koji od početka kampanja kao svoje reklamiraju razvojne projekte na lokalnom nivou.\nTako je opštinski odbor Bijelo Polje te partije na svojoj Instagram stranici, sa logom DPS-a promovisalo nedavnu posjetu premijera Duška Markovića, te najavu budućih razvojnih u tom gradu.\nNa isti način opštinski odbor u Danilovgradu je, sa nezaobilaznim DPS logom, promovisao invesiticiju u gradski stadion vrijednu 1,2 miliona eura, dok je Savjet mladih DPSa za taj grad kao investiciju svoje partije reklamirao rekonstrukciju mosta, vrijednu preko milion eura.\nU Mojkovcu DPS je promovisao izgradnju regionalno puta do Berana, dok je u Pljevljima promovisana izgradnja vrtića vrijednog preko milion eura.\nKada je u pitanju Glavni grad, više lokalnih javnih funkcionera, uključujući i samog Gradonačelnika, Ivana Vukovića, pod logom DPS-a na instagram profilu tog opštinskog odbora, promovisalo je projekte koji su bili finansirani novcem svih građana Podgorice.\nIsta je situacija i na jugu zemlje gdje je opštinski odbor Kotora promovisao postavljanje dječijih igrališta na više lokacija u tom gradu, dok se DPS logo našao i na informaciji o rekonstrukciji starog zatvora, vrijednoj 1,6 miliona eura.\nU Ulcinju građani treba da budu zahvalni DPSu za postavljanje javne rasvjete, sudeći po reklami na instagramu Savjeta mladih te partije.\nU Herceg Novom tamošnji DPS je na sebe preuzeo zasluge za izgradnju vrtića vrijednog 2,4 miliona eura, ali i dovođenje privatnih investitora koji ulažu u taj grad.\nU MANS-u ističu da nema sumnje da se radi o besprizornoj zloupotrebi takozvane institucionalne prednosti uoči predstojećih izbora.\nKorišćenje projekata koji se finansiraju iz budžeta i novcem svih građana Crne Gore za promociju samo jedne partije i ostvarivanje prednosti na terenu iznova potvrđuje zaključke posmatračke misije OEBSa nakon prošlih parlamentarnih izbora u kojima se ističu upravo ovakve vrsta zloupotreba.\nU MANS-u zaključuju da ovakva vrsta kampanje DPSa, posebno u situaciji i dalje aktivne epidemije virusa korona, te ograničenog prostora za terensku kampanju, u neravnopravan položaj stavlja ostale učesnike u izbornom procesu.\nTags: DPS CG featured ISTRAŽIVANJE izbori u cg izborna kampanja NVO MANS online konferencija zloupotreba državnih resursa\nPrevious Entry Покрет за Пљевља: О незнаном јунаку и разбојницима\nNext Entry Čavić: U Pljevljima tendencija pada broja oboljelih, građani i ugostitelji da poštuju mjere


Pariz za politiku nemiješanja u vezi Libana – BiGportal.ba\nPariz za politiku nemiješanja u vezi Libana\nMinistar spoljnih poslova Francuske pozvao na nemešanje u Libanu, ali nije pominjao Iran ni Saudijsku Arabiju odakle je premijer Libana objavio ostavku.\n“Da bi bilo političkog rešenja u Libanu neophodno je da svaki politički lider očito ima potpunu slobodu kretanja i da je nemešanje osnovni princip”, izjavio je Žan-Iv Le Drian kada je stigao na sastanak sa svojim kolegama u Evropskoj uniji u Briselu.\n“U ovom trenutku Hariri objavljuje da ima slobodu kretanja i mi nemamo razloga da ne verujemo u to”, dodao je Le Drian, izrazivši zabrinutost za situaciju u Libanu, koji je bio protektorat Francuske.\nPariz je zabrinut za stabilnost Libana, njen integritet, za nemešanje i libanski ustav, rekao je francuski ministar. On je izrazio želju da se Vlada u Bejrutu stabilizuje što je pre moguće.\nSaad Hariri najavio je sinoć da će se uskoro vratiti u svoju zemlju i da je slobodan u Saudijskoj Arabiji gde je iznenada 4. novembra podneo ostavku. U intervjuu za libanski TV Kanal Future Hariri je pozvao Iran da se ne meša u poslove Libana i arapskih zemalja.\nU nedelju je predsednik Libana Mišel Aun rekao da je sloboda Haririja ograničena u Saudijskoj Arabiji.\nObjavljujući ostavku u Rijadu u govoru koji je emitovala saudijska TV Al -Arabija Hariri je osudio Iran i Hezbolah da “dave” Liban. Hezbolah je inače član njegove vlade osnovane prošle godine, a blizak je Teheranu.\nHaririjeva ostavka odmah je shvaćena kao novo suočavanje sunitske Saudijske Arabije koja ga podržava i šiitskog Irana, saveznika Hezbolaha.\nLider Hezbolaha Hasan Nasralah je u petak optužio Saudijsku Arabiju da je pritvorila Haririja koji ima i saudijsko državljanstvo, tvrdeći da mu je naređeno da podnese ostavku.


Akcija “Vinetu”: Postupci protiv osmoro srpskih državljana\nVesti Autor:Tanjug01. jul. 201517:23 > 17:25\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije i Tužilaštvo za organizovani kriminal dali su značajan doprinos jednoj od najefikasnijih međunarodnih akcija u borbi protiv krijumčarenja narkotika, istaknuto je na konferenciji u Madridu.\nU akcijama pod nazivom „Vinetu“ zaplenjeno je tri i po tone kokaina, oko 10 miliona evra u gotovini i uhapšeno 69 osoba osumnjičenih za trgovinu narkoticima, a rezultat je ostvaren zajedničkim radom srpske, britanske, nemačke, španske, portugalske, australijske, hrvatske i crnogorske policije, navodi se u saopštenju MUP-a.\nU Srbiji je više od godinu dana vođena operativna obrada i predistražni postupak. Na osnovu prikupljenih podataka zaplenjena je velika količina kokaina, koji se dovodi u vezu sa srpskim državljanima, osumnjičenim da su učestvovali u krijumčarenju više od 2,4 tone kokaina, od ukupne zaplenjene količine, ističe se u saopštenju.\nPojedinačno najveće zaplene realizovane su na jahtama „Amsterdam“ i „Martela“, a u vezi sa tim pokrenuti su krivični postupci protiv srpskih državljana: N. D. (63), G. P. (63), D. V. (49), D. Ž. (55), S. J. (41), S. V. (46), N. P. (34) i I. G. (30).\nOcena svih država koje su aktivno učestovale u presecanju ovog krijumčarskog kanala, bila je da su svi partneri u velikoj meri doprineli da njihov zajednički rad rezultira jednom od najvećih zaplena kokaina u Evropi i uspešnom otkrivanju i procesuiranju pripadnika ove organizovane kriminalne grupe.\nNa konferenciji je istaknuto da su izuzetno veliki doprinos dali partneri iz Srbije, a posebno ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović.\nNa konferenciji su učestvovali Dijana Hrkalović, zamenica šefa Kabineta ministra unutrašnjih poslova, Dejan Kovačević, načelnik Službe za borbu protiv organizovanog kriminala (SBPOK) MUP-a Srbije i Miloko Radisavljević, tužilac za organizovani kriminal.\ndrogahapšenjekokainMinistarstvo unutrašnjih poslovaPolicija\npre 34 min 24


Međunarodni dan žena - FondacijaStudenica\nMeđunarodni dan žena ili, kolokvijalno, 8. mart – svoju višedimenzionalnost crpi iz borbe za ženska prava, težnje za ravnopravnošću i oslobađanjem od tradicionalnih stega. Proistekao je iz radničkog pokreta, a ideja za obeležavanjem Međunarodnog dana žena pojavila se prvi put početkom XX veka kada su postali vidljivi protesti žena zbog loših radnih uslova i niskih plata.\nU Kopenhagenu je 1910. godine organizovana prva Međunarodna konferencija žena na inicijativu Socijalističke Internacionale - svetske organizacije političkih partija socijaldemokrata, laburista i demokratskih socijalista. Inicijativa sprovođenja ideje praznika u delo preuzela je istaknuta nemačka feministkinja i levičarka, Klara Cetkin, te je predlog prihvaćen i ustanovljen je Međunarodni dan žena koji je za cilj imao promovisanje jednakih prava, uključujući i demokratsko pravo glasa za žene.\nMeđunarodni dan žena proslavljamo danas u ime borbe za ravnopravnošću, međutim, proklamovani cilj se ne postiže tako što se ženama odaje zahvalnost ili priznanje jednom godišnje, a naročito ne skretanjem pažnje na materijalne vrednosti. Svakoga dana treba preduzimati korake i raditi na uspostavljanju ravnopravnosti u svim oblastima.\nPrethodna godina je zbog pandemije Koronavirusa i karantina osvetlila probleme s kojima se žene širom sveta i dalje suočavaju – rad na kućnim poslovima, nepovoljni uslovi za trudnička i porodiljska odsustva i nasilje u porodici. Iako je mnogo već urađeno za poboljšanje položaja žena u savremenom društvu, čeka nas još mnogo posla.\nFondacija Studenica nastoji da očuva sistem vrednosti zasnovan na ravnopravnosti, poštovanju i uvažavanju. Skladno tome, svake godine postaje bogatija za jednak broj stipendista i stipendistkinja. Takođe, nastojimo da promovišemo rodnu ravnopravnost projektima pa tako svake godine podržavamo šahovski klub „Delfin“ i projekat „Kraljice šaha“ koji podržava i finansira devojčice koje igraju šah kao i ženska takmičenja. Više o projektu pročitajte ovde.\nJelena Jevtić, Teodora Šiklošić, Anđelija Marković, Sara Simović, Natalija Lazarev, Natalija Stolić i Jelena Čolović


Konkurs za Nagradu za životno delo Udruženja likovnih umetnika Srbije – ULUS\nUdruženje likovnih umetnika Srbije poziva pojedince, grupe, organizacije i institucije da podnesu predlog kandidata/kinja za dodelu najveće ULUS-ove nagrade – Nagrade za životno delo. Nagrada se dodeljuje jedanput godišnje pojedincu/ki ili umetničkoj grupi čija umetnička ostvarenja predstavljaju izuzetna dostignuća u polju savremene umetnosti na teritoriji Republike Srbije i šire. Umetnička produkcija kandidata/kinje treba se odnosi na dela realizovana u nekoj od tradicionalnih formi likovnog izražavanja, kao i iz oblasti novih medija i savremenih hibridnih praksi unutar polja vizuelne umetnosti.\nZa nagradu se mogu kandidovati svi/e živi/e umetnici/e koji/e su državljani/ke Republike Srbije i članovi/ce su Udruženja likovnih umetnika Srbije. Nagrada se dodeljuje umetniku/ci koji/a je tokom umetničke karijere svojim delom dao/la izuzetan doprinos u polju vizuelne umetnosti, čiji rad se razvija u kontinuitetu dugi niz godina i kao takav je od osobitog značaja za polje savremene umetnosti.\nPravo predlaganja kandidata/kinja za Nagradu imaju umetnici/e lično, kustosi, kritičari, kao i različita pravna i fizička lica.\nPredlog se dostavlja u pisanoj formi, sa obrazloženjem u kojem se navode najznačajnije reference umetnika/ce. Uz predlog se obavezno dostavlja radna biografija kandidata/kinje i prateća dokumentacija (katalozi najznačajnijih izložbi i/ili projekata, vizuelna građa – CD, DVD, fotokopije nagrada i priznanja, izabrane kritike, stručna mišljenja i sl., kao i druga relevantna dokumentacija koja na najbolji način prezentuje rad umetnika/ce). Priložena prateća dokumentacija se nakon završetka konkursa vraća predlagaču.\nRok za podnošenje predloga za Nagradu za životno delo koje dodeljuje Udruženje likovnih umetnika Srbije je 15. decembar 2021. godine, a konkursni materijal je potrebno predati elektronskim putem na mejl adresu: [email protected].\nIspunjenost uslova, kriterijuma i izbor umetnika kome se dodeljuje nagrada obavlja žiri/komisija koju imenuju Umetnički savet i Upravni odbor Udruženja. Žiri će biti sastavljen od 7 članova/ca: predstavnika Ministarstva kulture RS, Sekretarijata za kulturu Grada Beograda, Univerziteta umetnosti, Muzeja savremene umetnosti, Međunarodnog udruženja kritičara – AICA / Sekcija Srbija, Upravnog odbora i Umetničkog saveta ULUS-a.\nNagrada podrazumeva priznanje u obliku plakete, termin za održavanje samostalne izložbe u Umetničkom paviljonu “Cvijeta Zuzorić” i simboličnu novčanu nagradu. Produkciju izložbe i sredstva za izdavanje monografije Udruženje likovnih umetnika Srbije će potraživati na konkursima za su-finansiranje projekata u oblasti savremenog stvaralaštva i izdavačke delatnosti koje raspisuju resorno Ministarstvo i Sekretarijat za kulturu Grada Beograda.\nKategorija: Konkursi Udruženja 10. јуна 2021.\nPRETHODNAPrevious post:Bijenale mladih otvara poziv za volontere!SLEDEĆANext post:SCENE / Nenad Zeljić


Mirović: 700 miliona dinara privrednicima za nabavku opreme – Krstarica\nMirović: 700 miliona dinara privrednicima za nabavku opreme\nTanjug 12. novembra 2021. 11:23\nNOVI SAD – Pokrajinska vlada uručila je danas ugovore privrednicima iz Vojvodine za nabavku nove opreme, a na konkursu je sredstva, ukupno 700 miliona dinatra, dobilo 49 privrednih društava.\n„Vi ste ti koji ste uspeli da budžet AP Vojvodine uvećate za 50 procenata, koji je bio nešto manje od 60 milijardi u 2016. godini“, zahvalio je privrednicima predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović.\nIstakao je da je privreda ta koja je stvorila budžetski novac za 2022. godinu koji će iznositi 89 milijardi dinara.\nUgovorima je dodeljeno ukupno 700 miliona dinara za nabavku opreme.\n„Ukupna ulaganja kompanija koje su dobijale sredstva po svim ovim osnovama je 3,8 milijardi dinara u proteklom periodu. Taj podatak je zapravo veoma bitan, jer vi vidite da smo zajednički, sinergijom, našim i vašim sredstvima uspeli da obezbedimo i nova radna mesta i najsavremeniju opremu i da kroz tu opremu, zapravo, obezbedimo deo radnih mesta, ili da deo sačuvamo u veoma teškim uslovima“, zakljućio je predsednik Pokrajinske vlade.


pink.rs | MIHAJLOVIĆ: Za obezbeđivanje pružnih prelaza 10 miliona evra\nMIHAJLOVIĆ: Za obezbeđivanje pružnih prelaza 10 miliona evra\nOna je rekla da će na pružnim prelazima biti postavljeni semafori, te objasnila da se to ne radi sada zato što se desila nesreća (kod Donjeg Međurova kada je voz udario autobus), već kaže da se time bave već nekoliko godina. Ministarka napominje da smo ranije imali pruge kojima su retko saobraćali vozovi, dok danas sa razvojem železnice imamo intenzivniji teretni i putnički saogbraćaj.\nU Srbiji ima više od 2.000 pružnih prelaza, od kojih je u prethodnih nekoliko godina potpuno obezbeđeno stotinakm, dodala je ona. Takođe, napomenula je da građani moraju više da poštuju saobraćajne propise, kao i da i inspekcije opština i gradova moraju da kontrolišu ono što je u njihovoj nadležnosti u vezi sa putnim prelazima.\nA u vezi sa prevrtanjem cisterni sa amonijakom kod sela Jasenovik, ministarka je rekla da očekuje izveštaje svih komisija, kao i u slučaju iskliznuća cisterni sa fosfornom kiselinom kod Niša.\nKako je navela, na oba mesta pruga je bezbedna, te su, dodala je, u pitanju "druge okolnosti" tih slučajeva. Upitana o prevozu opasnog tereta kroz vračarski tunel, rekla je da se opasni teret prevozi svuda u svetu, te da se i kod nas to radi po "striktnim bezbednosnim procedurama kao u bilo kojoj evropskoj državi".


Izvor\tEXPRES September 17, 2015\nBRISEL - Evropski parlament danas je većinom glasova podržao plan Evropske komisije o solidarnom raseljavanju izbeglica, koje zemlje članice oklevaju da prihvate.\nZa rezoluciju o planu, kojim su predviđene obavezujuće kvote kako bi se podelio teret zbrinjavanja oko 120.000 izbeglica glasalo je 372 poslanika, dok je 124 bilo protiv.\nOva rezolucija nije obavezujuća.\nMinistri unutrašnjih poslova zemalja članica nisu pre tri dana uspeli da se saglase o tom planu i ponovo će o njemu razgovarati iduće nedelje.\nEvropska komisija je pohvalila ishod glasanja u Parlamentu i najavila da će nastaviti da se zalaže za zajedničko evropsko rešenje izbegličke krize.\n« Prodaja potraživanja moguća samo ako je kupac druga banka Han: Zapadni Balkan nije parking za migrante »


Bronza je uspeh : Nadlanu.com\nBronza je uspeh\nPEKING, 24. avgusta 2008. (Beta) - Vaterpolisti Srbije izrazili su u nedelju zadovoljstvo zbog pobeda nad Crnom Gorom (6:4) i osvajanja bronzane medalje na Olimpijskim igrama u Pekingu, ali su istakli da još žale zbog poraza u polufinalu od selekije SAD.\n"Teško je bilo dići se i njima i nama za ovaj meč. Crna Gora je tvrd protivnik, do poslednjeg momenta nisu odustajali. Smogli smo snage da olimpijsku godinu i dugo leto završimo na prihvatljiv način, ali ostaje žal što nismo osvojili sjajniju medalju", rekao je Ćirić.\nAndrija Prlainović ocenio je da je bronzana medalja u ovom trenutku maksimum reprezentacije Srbije. "Danas smo za mnogo minuta primili samo jedan gol protiv jakog rivala. Preserećan sam jer su mi ovo prve Olimpijske igre. Nadali smo se da ćemo moći više, ali u ovom trenutku bronza je maksimum i treba da budemo zadovoljni", kazao je Prlainović.\nVanja Udovičić pobedu nad Crnom Gorom posvetio je drugovima iz reprezentacije koji u ovom trenutku nisu sa ekipom. "Drago mi je zbog mladih igrača što su stekli olimpijsko iskustvo. Ovo je pobeda za Daču (Ikodinovića) i Bobana (Nikića), ali i za Acu (Šapića) i Denisa (Šefika). Žao mi je, pre svega zbog prve dvojice, što nisu mogli da prisustvuju, jer su deo nas", istakao je Udovičić.


Aja Jung posetila prestižni plesni centar u Tel Avivu - Hello! magazin\nNekadašnja balerina i osnivač „Beogradskog festivala igre“ Aja Jung nedavno je posetila Izrael gde je imala priliku da se odmara u Tel Avivu i da poseti tamošnji čuveni Centar „Suzan Delal“ u mondenskom delu grada Neve Tsedek. U ovom centru izvode se prestižne predstave kada je reč o igri u kome su se školovali mnoge od današnjih baletskih zvezda.\n– Centar „Suzan Delal“ mesto je gde možete da pogledate najbolje predstave u Izraelu. Čak i turisti koji odlaze u Tel Aviv samo da bi uživali u tom modernom gradu koji nikada ne spava ne propuštaju da odu do ovog poznatog centra igre – kaže Aja za Hello!.\n-Veoma mi je prijao boravak u Izraelu gde često odlazim kako bih bila u toku sa svim trendovima moderne igre. Po povratku sa tog putovanja potpuno sam posvećena organizaciji ovogodišnjeg „Beogradskog festivala igre“ gde će nastupiti mnogi umetnici koji su se školovali upravo u Tel Avivu. Najveće zvezde među njima su bubnjar i koreograf Hofeš Šehter, čija je stalna adresa danas londonski teatar „Sadlers Vels“, zatim Emanuel Gat koji živi i radi u Parizu, Icik Galili koji kreira u Holandiji ili Josi Berg koji svoje naslove stvara između rodnog Tel Aviva i nekoliko teatara u Kopenhagenu – zaključuje ova priznata umetnica.\nTagovi: Aja JungbalerinaBeogradski festival igreInside storyIzrael\nDita von Tiz: Ostajem verna svom imidžu


Hemofarm dobitnik Glavne nagrade VIRTUS za filantropiju | HEMOFARM FOUNDATION PROD\nHemofarm i Hemofarm Fondacija dobitnici su VIRTUS Glavne nagrade za doprinos kompanije na nacionalnom nivou za kampanju podrške programu doniranja i transplantacije organa u Srbiji – NAJVAŽNIJI POZIV U ŽIVOTU. U saradnji sa Ministarstvom zdravlja, Hemofarm i Hemofarm Fondaciju su, prema oceni žirija tokom 2016. podigli pažnju javnosti na probleme sa kojima se suočavaju ljudi na listama čekanja za novi organ i uticali na kreiranje pozitivnog odnosa prema donošenju novog Zakona o transplantaciji.\nNAJVAŽNIJI POZIV U ŽIVOTU je kampanja koja je saradnjom sa najvišim institucijama društva, države i grada Beograda uticala na promenu percepcije o doniranju organa u Srbiji i donela prvi uspeh - 6. jun proglašen je za Nacionalni dan donora. Dugoročno, cilj kampanje je da stvori bolje i zdravije društvo koje bi dovelo do većeg broja donora u Srbiji i omogućilo ljudima sa lista čekanja novu šansu za život.\n“Doniranje i transplantacije organa u svakom društvu treba da budu teme od najvišeg javnog interesa. Sa svega tri donora na milion stanovnika Srbija je na samom dnu evropske liste donora i naša kampanja usmerena je na to da doniranje više ne bude incident, već da postane pojava kao što je to slučaj u nekim evropskim zemljama i u regionu.Doniranje je ogromna nada za celo društvo i za njegovu budućnost. Zato, vas pozivam da ako do sada niste, postanete donori, i pozivam Vas da zajedno sa nama doprinesete da NAJVAŽNIJI POZIV U ŽIVOTU dobije svoj puni smisao“ – rekao je Ronald Seeliger, generalni direktor Hemofarma i potpredsednik STADA Grupe za Jugoistočnu Evropu.\nU okviru kampanje snimljen je i dokumentarni film NAJVAŽNIJI POZIV U ŽIVOTU koji je doneo snažne ispovesti ljudi koji čekaju transplantaciju sa ciljem da se, osim izmene Zakona, promeni svest javnosti u Srbiji i donorstvo prihvati kao dobrovoljni čin i izraz solidarnosti svakog od nas.\nTradicionalne godišnje VIRTUS nagrade dodeljene su po jubilarni 10. put sa ciljem da imenuju kompanije koje daju doprinos opštem dobru pružajući materijalnu ili drugu vrstu podrške neprofitnim akcijama ili organizacijama civilnog društva.\nHemofarm je među prvim kompanijama na ovim prostorima počela da neguje korporativnu društvenu odgovornost, pre više od dve decenije kada je osnovana Hemofarm Fondacija, a ovo je četvrta VIRTUS nagrada za društveno odgovorno poslovanje.


Inicijativa Moskve za premeštanje sastanaka UN iz Njujorka\nTanjug 26. septembra 2019. 19:05\nMOSKVA – Moskva je pokrenula inicijativu da pojedini skupovi u okviru Ujedinjenih nacije ne budu održani u Njujorku ili na teritoriji SAD, kao odgovor na uskraćivanje viza nekim članovima ruske delegacije za zasednje Generalne skupštine Ujedinjenih nacija, izjavio je danas zamenik šefa ruske diplomatije Sergej Rjabkov.\n„Kao odgovor na taj potez već smo pokrenuli pitanje da, na primer, sednica Prvog komiteta Generalne skupštine UN ili Komisije o razoružanju ne bude održana u Njujorku ili na teritoriji SAD. Videćemo kako će reagovati drugi članovi međunarodne zajednice. Nije samo da Rusija strada od američke nadmenosti, koja prelazi u apsolutno nedostojnu farsu“, rekao je Rjabkov za magazin „Međunarodni život“.\nIstičući da se problem razbuktao, Rjabkov je rekao da više nije u pitanju samo to što SAD zanemaruju apstraktno međunarodno pravo, već i konkretne obaveze države koja je 1947. godine prihvatila da sedište UN bude na njenoj teritoriji i koja je potpisala odgovarajući sporazum.\n„Ne sećam se slučaja da su, uprkos mnogim našim apelima na svim mogućim nivoima ovim povodom, u Vašingtonu zauzeli stav koji u tolikoj meri ignoriše očigledne stvari. To je novi kvalitet zanemarivanja svih normi, novi američki antirekord, kao deo plana za sopstveno pozicioniranje na međunarodnoj areni“, naglasio je ruski diplomata.\nMinistar spolljnih poslova Rusije Sergej Lavrov rekao je ranije da je došlo vreme da se postavi pitanje zbog čega je sedište UN u Njujorku.\nOn je istakao da će Moskva oštro odgovoriti na odluku SAD da ne izda vize jednom delu ruske delegacije, koja je trebalo da učestvuje na zasedanju Generalne skupštine UN u Njujorku.


ODRŽAN JE OKRUGLI STO“NACIONALNI MEHANIZMI ZA SPREĆAVANJE TORTURE-IZAZOVI I MOGUĆNOSTI” - Vesti - Avokati i Popullit\nODRŽAN JE OKRUGLI STO“NACIONALNI MEHANIZMI ZA SPREĆAVANJE TORTURE-IZAZOVI I MOGUĆNOSTI”\n5. jun 2012 – Institucija Ombudsmana (IO), i dve organizacije civilnog društva, Kosovski centar za rehabilitaciju preživelih protiv torture (KCRPT) I Odbor za zaštitu ljudskih prava i sloboda (OZLJPS), uz podršku OSBE-a, organizovali su Okrugli sto “Nacionalni mehanizam za sprečavanje torture, izazovi i mogućnosti”.\nOvak Okrugli sto informativnog, senzibilizirajućeg i lobirajućeg karaktera je korespondovao sa Međunarodnim danom Ujedinjenih nacija na podršci žrtvama torture . takođe, ovaj sto je obeležio jednogodišnjicu potpisivanja Sporazuma o saradnji između IO-a, KCRPT-a i OZLJPS-a, kao zajedničko angažovanje u okviru Nacionalne kampanje protiv torture. Ovaj sporazum reguliše saradnju između straga potpisnica na zaštiti prava lica, predviđenih u Opcionalnom protokolu Konvencije protiv torture (OPCAT), u cilju stvaranja jednog zajedničkog Upravljajućeg Odbora, koji če se angažovati za stvaranje Nacionalnog sprečavajućeg mehanizma.\nNa osnovu monitorisanja policijskim stanicama, centrima lišenja slobode, zatvorima i centrima, centrima kao što je onaj za mentalno zdravlje i dr, dorazi se do zaključka da postavlja potreba poboljšanja uslova po zatvorima i centrima za držanje, infrastrukture, treninga, pružanja usluga za zadržane osobe i dr., ali bila je zajednička konstatacija da je Kosovo zemlja gde nema torture.\nDa se“niko ne podvrgava torturi, mizernog, neljudskog ili ponižavajućeg tretmana” garantoje Ustav Republike Kosova, kao i međunarodne konvencije i instrumenti, obuhvatajući ovde i Konvenciju protiv torture i drugog mizernog, neljudskog i ponižavajućeg tretmana, Dopunskog Protokola o sprovođenju ove Konvencije, kao i odgovarajućih minimalnih standarda OUN i Evropskih pravila o zatvorima.


Popović povukao petorku, Vajtsajd osam rampi za poluvreme - BasketballSphere\nGreg Popović je gledao njegove startere kako izgledaju na parketu u Majamiju i, kako ništa dobro nije video, odlučio je da svu petoricu izvede iz igre i na teren pošalje drugih pet igrača.\nOni su se, kao i njihovi prethodnici, suočili sa jednom rampom na putu. Tačnije, sa osam rampi, koliko je samo u prvom poluvremenu podelio Hasan Vajtsajd! Rekordno veče centar Hita krunisao je i odličnim napadačkim učinkom kojim je nadoknađeno odsustvo Gorana Dragića i Dvejna Vejda.\nDavis Bertans je bio u toj petorci koja je zamenila startere i najbolje se snašao. Bivši igrač Partizana sasuo je rafal od četiri trojke, ali Spursima nije bilo spasa na Floridi.


Aleksandru Ćuriću kućni pritvor\nApelacioni sud u Prištini doneo je odluku da se Aleksandru Ćuriću iz Kosovske Mitrovice jednomesečni pritvor u zatvoru zameni kućnim pritvorom od danas do 23. decembra, javlja TV Most.\n"Rešenjem Apelacionog suda iz Prištine, odeljenja iz Kosovske Mitrovice, mom branjeniku je određena mera kućnog pritvora iz kojeg bi, ukoliko tužilaštvo ne bude podnosilo nove zahteve za produženje, trebalo da izađe na slobodu za 20 dana", izjavio je Ćurićev advokat Srđan Mitrović.\nOn je ponovio da je Ćurić osumnjičen za dva krivična dela - ometanje ovlašćenog lica u vršenju poslova bezbednosti i nedozvoljeno držanje oružja i municije.\nAleksandar Ćurić uhapšen je u zoru 23. novembra, prilikom upada specijalnih jedinica Rosu u severnu Kosovsku Mitrovicu, kada su lišeni slobode i kosovski policajci Dragiša Marković i Nedeljko Spasojević, kao i Marko Rošić.\nPomenuta trojica Srba, koji su osumnjičeni da su povezani sa slučajem ubistva lidera kosovske Građanske inicijative SDP Olivera Ivanovića, kaznu jednomesečnog pritvora izdržavaju u zatvoru visokog rizika u Podujevu.\nB92: Aleksandru Ćuriću kućni pritvor


Sud BiH poništio rješenje za stavljanje Keskina pod nadzor – Kakanj-X\nSud BiH poništio rješenje za stavljanje Keskina pod nadzor\nZadnja izmjena 16 pro, 2019 119\nRješenje Ministarstva sigurnosti BiH, odnosno Službe za poslove sa strancima kojim se profesor Fatih Keskin stavlja pod nadzor je poništeno, saopštilo je Advokatsko društvo “Ademović, Nožica i partneri”, te navode da su zaprimili presudu Suda BiH.\n“Predmetnom presudom uvažena je tužba Fatiha Keskina, te je poništeno i konačno rješenje, i prvostepeno rješenje Ministarstva sigurnosti – Službe za poslove sa strancima, a na osnovu kojih rješenja je Keskin i stavljen pod nadzor u Imigracioni centar. Istom Presudom predmet je vraćen prvostepenom organu na ponovno odlučivanje“, dodaje se u saopćenju.\nIz Advokatskog društva navode da Sud BiH “u obrazloženju presude, izričito navodi da je dostavljanje akta Obavještajno sigurnosne Agencije ‘koji samo paušalno navodi da neka osoba predstavlja prijetnju po nacionalnu sigurnost BiH’ je nedostatna da bi Sud uopće mogao donijeti svoj zaključak o pravilnosti takve kvalifikacije.\n“Osim toga, Sud BiH u Obrazloženju svoje Presude izrijekom navodi da Ministarstvo sigurnosti BiH – Služba za poslove sa strancima uopće nije utvrđivalo činjenice, već se samo pozvalo na navedeni izvještaj OSA-e. U isti izvještaj OSA-e neposredan uvid izvršilo je i Vijeće Suda BiH, a koje na osnovu predmetnog akta Obavještajno sigurnosne agencije nije moglo ocijeniti, niti ponuditi odgovor zbog čega je Keskin prijetnja po nacionalnu sigurnost Bosne i Hercegovine“, poručuju iz Advokatskog društva “Ademović, Nožica i partneri”.\nKako je za “N1” kazao Ademović, Keskin se i dalje nalazi u Imigracionom centru i da je najlogičnije sada da ga puste nakon odluke Suda BiH.\nSud BiHizdvojenoFatih KeskinNedim Ademović\nAmbasada SAD: Naš stav o OHR-u ostaje nepromijenjen\nPilot pakistanskog aviona zvao upomoć: Otkazali su mi motori\nDubrovnik bez turista: Koliko ovih dana košta sok na Stradunu


Kvantifikacija bogatstva društva u smislu održive privrede Digitalni repozitorijum Instituta ekonomskih nauka u Beogradu\nKvantifikacija bogatstva društva u smislu održive privrede\nBruto domaći proizvod (GDP) je moćan i široko rasprostranjen način monitoringa ekonomskog razvoja koji prati fluktuacije ekonomskih aktivnosti. Ekonomisti i političari najradije biraju ovaj način obračuna ekonomskog razvoja, jer on ne ukazuje na niz socijalnih i drugih problema u društvu (raslojavanje i drastično siromašenje pojedinih socijalnih grupa, devastaciju prirodne sredine zarad masovnijeg obima proizvodnje, klimatske promene, porast terorizma i slično). On je najbolji pokazatelj ekonomskog razvoja ako je trend posmatranja kratak, eventualno sredjoročan, ali na dug rok GDP nije dovoljno precizan pokazatelj pravca ekonomskog razvoja. Otuda je Evropska komisija još 2007. godine pokrenula inicijativu za razvoj novih metoda i instrumenata koji bi šire posmatrali društveno bogatstvo i ekonomski razvoj (sa posledicama koje ga prate). U radu je dat detaljan prikaz karakteristika svake grupe tih indikatora, koji se opet mogu deliti na elemente. Prema stavu Evropske komisije, OECD-a, World Wide Fund for Nature i Rimskog kluba razvoj i bogatstvo održive privrede treba kvantifikovati novim i obuhvatnijim merama nego što je bruto domaći proizvod. Taj nov način merenja je nazvan "Beyond GDP", a novi set instrumenata za kvantitativno merenje izražava održivost privrede, ali i razvoja celog društva, što čini suštinu održive privrede.\ndruštveno bogatstvo, merenje razvoja zemlje, bruto domaći proizvod, indikatori


Izvor, foto, video : TV Pomoravlje\nĆuprija-Profesor dr Biljana Ilić novi je rukovodilac Visoke medicinske škole.\nNa čelo te eminentne obrazovne ustanove posle dužeg vremena tako je došao neko ko je iz Ćuprije, i neko ko je svoj dosadašnji radni vek proveo kao deo njenog nastavnog kadra.\nPrvi put nakon smene rukovodstva školu je posetio predsednik opštine Ćuprija Ninoslav Erić, koji je istakao da će ova promena označiti kraj korišćenja političke funkcije zarad ličnih ciljeva, kao što je to u prošlosti nažalost bio slučaj, stoji na portalu TV Pomoravlje.\n“Sada prvi put postoji sinergija između lokalne samouprave i uprave škole, koja je izuzetno važna za funkcionisanje ove obrazovne ustanove. Toga u prethodnom periodu nije bilo, jer je Savet Visoke medicinske škole, koji ima ukupno 17 članova, činilo 14 članova iz same škole i njih troje iz Vlade Srbije. Sa formiranjem Akademije vaspitačko-medicinskih strukovnih studija u rukovodstvo su uključeni predstavnici lokalne samouprave i Ministarstva prosvete. Smatram da će dobar odnos između Opštine i nove direktorke uticati na razvoj škole i doprineti akreditaciji novih studijskih programa u dogovoru sa ministrom Šarčevićem”, zaključio je Erić.\nVideo : TV Pomoravlje\nVisoka medicinska škola strukovnih studija je akademska ustanova sa zavidnom tradicijom, i ja ću se svojim radom zalagati da joj vratim stari sjaj i renome koji je oduvek imala – poručila je prof. Biljana Ilić.\n“Škola je pretrpela veliku štetu u prošlosti, ali sada treba gledati napred. Trenutno smo u procesu ponovne akreditacije studijskih programa strukovna medicinska sestra i strukovni medicinski radiolog. Roditeljima budućih studenata poručujem da ne treba da imaju nikakve dileme kada je u pitanju upisivanje Visoke medicinske škole, jer je ovo ustanova koja će njihovoj deci pružiti odličnu profesionalnu perspektivu.”


Usvajanje Akcionog plana za Medijsku strategiju u najkraćem roku – Balkanekspresrb.rs\nUsvajanje Akcionog plana za Medijsku strategiju u najkraćem roku\n30/11/2020 Off By BERB\nČlanovi Radne grupe za izradu Akcionog plana za Strategiju razvoja sistema javnog informisanja u Republici Srbiji za period od 2020. do 2025. godine (Medijska strategija) predali su na današnjem sastanku Akcioni plan predsednici Vlade Republike Srbije Ani Brnabić.\nBrnabić i potpredsednica Vlade i ministarka kulture i informisanja Maja Gojković istakle su u razgovoru sa predstavnicima medijskih i novinarskih udruženja iz Radne grupe da će Akcioni plan biti usvojen na sednici Vlade Srbije u najkraćem roku.\nPremijerka je naglasila da sada predstoji rad na primeni ovog akcionog plana, i dodala da je cilj Vlade da implementacijom Medijske strategije i izradom seta novih medijskih zakona rukovodi nadležno Ministarstvo kulture i informisanja.\nOna je ukazala na to da je plan da se formira Radna grupa koja će raditi na implementaciji Akcionog plana za Medijsku strategiju i na setu novih medijskih zakona, a koju će činiti predstavnici države i medijskih i novinarskih udruženja, u sličnom formatu kao i do sada.\nPredsednica Vlade je istakla da je veoma važno to što je nova ministarka kulture i informisanja Maja Gojković povukla sve zahteve za vođenje procesa pred sudovima protiv medijskih kuća i novinara, a bilo ih je ukupno devet, kao i pet krivičnih prijava protiv medija.\nTakođe, sa sajta Ministarstva skinuto je 10 saopštenja koje je i ministarka Gojković okarakterisala kao lični rat njenog prethodnika sa novinarima.\nBrnabić je navela da je, pored Medijske strategije, druga važna tema bezbednost novinara i da je ideja da se formira nova Radna grupa za bezbednost i zaštitu novinara.\nPrema njenim rečima, Radnu grupu bi činili predstavnici nadležnih državnih organa, medijskih i novinarskih udruženja i predstavnici partnera iz međunarodnih organizacija – Misija OEBS u Srbiji, Delegacija Evropske unije u Srbiji, Fondacija Konrad Adenauer i Ambasada Norveške.\nBezbednost novinara je crvena linija, Vlada Srbije neće tolerisati nikakve pretnje, a posebno fizičko ugrožavanje novinara, poručila je premijerka.\nOna je predočila da je već održala sastanak sa predstavnicima relevantnih institucija i ombudsmanom u vezi sa bezbednošću novinara i da joj je namera da se jednom mesečno sastaje sa potpredsednicom i ministarkom Gojković i razgovara o konkretnim slučajevima kako se ništa više ne bi prepuštalo slučaju i kako bi se reagovalo na vreme.\nGojković je naglasila da je vraćanje pitanja važnih za medije matičnoj kući, Ministarstvu kulture i informisanja, ujedno i velika odgovornost i da predstoji mnogo posla, istakavši da su mediji jedan od stubova demokratije naše države i da zajedno može dosta da se uradi.\nSastanku su prisustvovali i predstavnici Delegacije EU u Srbiji i Ambasade Kraljevine Norveške.\nPartija ruske vakcine za laboratorijsku kontrolu stiže u Srbiju do kraja ove sedmice\nМарија Обрадовић са представницима Сталне конференције градова и општина


Olympus OM-D E-M5 Mark II 14-42mm EZ digitalni fotoaparat cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nOlympus OM-D E-M5 Mark II 14-42mm EZ digitalni fotoaparat cene\nTrenutno nemamo slike za Olympus OM-D E-M5 Mark II 14-42mm EZ\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Olympus OM-D E-M5 Mark II 14-42mm EZ digitalni fotoaparat po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Olympus digitalni fotoaparat OM-D E-M5 Mark II 14-42mm EZ na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Digitalni fotoaparati cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Olympus Digitalni fotoaparati, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Olympus OM-D E-M5 Mark II 14-42mm EZ digitalni fotoaparat sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Olympus OM-D E-M5 Mark II 14-42mm EZ digitalni fotoaparat. Pre kupovine, podatke za Olympus digitalni fotoaparat OM-D E-M5 Mark II 14-42mm EZ proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


UNICEF /Džeko, Tuka i mališani: Druženje i razgovor o sportu / Radio Sarajevo\n29. 08. 2016. u 16:36:00 Radiosarajevo.ba\nU Sarajevu je održano TeamUnicef druženje.\nNa tom druženje su djevojčice i dječaci iz nekoliko sportskih klubova imali priliku družiti i razgovarati sa ambasadorom UNICEF-a, kapitenom reprezentacije BiH i nogometašom Rome Edinom Džekom, selektoricom ženske fudbalske reprezentacije BiH i trenericom fudbalskog kluba SFK2000 Samrom Hurem i reprezentativkom Azrom Numanović, atletičarem Amelom Tukom i predstavnicom Specijalne olimpijade za BiH Kadom Delić Selimović.\n“Uvijek smo imali talentiranih sportista u svim sportovima, tu je Tuka koji je trenirao u teškim uslovima kao što sam i ja trenirao nakon rata, pozivam sve koji mogu da urade sve da naša djeca imaju bolje uslove kako bi naša djeca bila još bolja i postizala još bolje rezultate”, poručio je Džeko.\nNajavio je podršku “Informativnom centru za gluhe” u Sarajevu za koji će dati prvi intervju koji će biti preveden na znakovni jezik kako bi bio dostupan svima.\nTagovi: Edin Džeko Amel Tuka UNICEF\nHNL / Sead Sušić: Mamić mi nije pokvario posao, Tino ide u Genk\nLiga 12 / Janjoš: Slažem se da igrači nisu spremni, u potrazi smo za novim trenerom\nBudimo humani / Pomozimo šestogodišnjem Ajdinu Žigonji u liječenju


Rukomet - Tiho teče Kolubara\nU 11. kolu rukometne Superlige, Dinano Petrohemija je igrao u Lazarevcu protiv trenutnog lidera prvenstva ekipe Kolubare. Domaći su opravdali ulogu favorita i slavili na ovom susretu rezultatom 37:29, na poluvremenu (18:12).\nDomaći sastav je vodio tokom čitavog susreta i bez većih problema izašao na kraj sa pančevačkim žuto crnima.Svoje veče u redovima poražene ekipe imao je mladi pivot Marko Pterović, koji je postigao čak 9 golova i u poslednje vreme pruža sve bolje partije.\nPored njega u strelce za Dinamo Petrohemiju upisali su se: Dušan Grandov tri, Ognjen Avramović jedan, Miloš Džamtoski tri, Srđan Komlanov tri, Nikola Miljaković četiri, M.Petrović devet i V.Petrović šest. Nikola Stevanović je imao šest odbrana, Milan Ćućuz pet, dok je Ivan Petković imao jednu odbranu. Kod pobedničke ekipe najviše se istakao Zoran Zubić sa šest pogodaka. U narednom kolu Dinamo Petrohemija će ugostiti ekipu Metaloplastike iz Šapca.


Zamenik gradonačelnika na konferenciji u Kragujevcu - Ozon Media\nSremska Mitrovica – U Parizu, 30. novembra održaće se presedavanje 21. Konferenciji UN o klimatskim promenama (COP 21), tim povodom i u Srbiji se realizuje niz aktivnosti, kako bi se javnosti u što većoj meri skrenula pažnja o značaju i posledicama klimatskih promena.\nTim povodom Ambasada Francuske i Grad Kragujevac u subotu, 3. oktobra organizovali su konferenciju pod nazivom “Lokalne zajednice – ključni akteri u bori protiv klimatskih promena u Srbiji”. Grad Sremsku Mitrovicu na ovoj konferenciji predstavljao je zamenik gradonačelnika, Tomislav Janković, koji je izlagao na temu „Prilagođavanje na klimatske promene: mere prevencije od prirodnih katastrofa na lokalnom nivou“. U okviru svoje prezentacije Janković je učesnicima konferencije prikazao film o dešavanjima u Sremskoj Mitrovici neposredno i za vreme majskih poplava 2014. godine.\n“Na konferenciji koja je održana u Gradu Kragujevcu, u ime Grada sam predstavio film o poplavama 2014. godine gde sam širu javnost upoznao sa događajima koji su bili u Sremskoj Mitrovici neposredno i za vreme majskih poplava. U nastavku prezentacije predstavio sam mere prevencije od poplava u smislu osposobljavanja kanalske mreže, čišćenja kanala, generalno uređenje čitave kanalske mreže na teritoriji grada Sremska Mitrovica”, rekao je Janković.\nJanković je objasnio da je na konferenciji bilo govora i o dobro ostvarenoj međunarodnoj sradnji Grada Sremske Mitrovice sa Republikama Hrvatskom i Bosnom i Hercegovinom kroz pisanje i realizaciju zajedničkih projekata.\n„Ambasadorka Francuske u Srbiji, gospođa Kristin Moro je pokazala veliko interesovanje za saradnju između Grada Sremske Mitrovice i Ambasade u raznim oblastima, kao što su kultura, sport i zaštita životne sredine. Sa gradonačelnikom Nikolićem sam dogovorio da u budućnosti zajedno konkurišemo kod evropskih fondova sa zajedničkim projektima, ali i da napravimo jedan radni sastanak na kojem ćemo da razmenimo iskustva na nivou lokalnih zajenica”, rekao je Janković.\nPrema rečima Jankovića konferencija u Kragujevcu bila je dobra prilika da se ostvare kontakti, kako bi se u narednom periodu razvila sradnja između lokalnih samouprava međusobno, ali i sa Ambasadom Francuske u Srbiji.\n„Sremice“ pobedile ŽFK „Kikinda“


Bajramska hutba reisa Kavazovića - iBalkan.net\nsarajevo- objavljeno u kategoriji “Vijesti- Region” na 12. 09. 2016 u 12: 50: 10- Bajramska hutba reisa Kavazovića: Nećemo dati legitimet onima koji ugrožavaju mir. U svojoj hutbi povodom Kurban-bajrama reisu-l-ulema Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini Husein efendija Kavazović pozvao je sve vjernike te sve narode u BiH da zajednički grade zemlju u slozi i ljubavi i da se zalažu za mir, pravdu i istinu, javlja regionalni portal iBalkan.net.\nKavazović je predovdio bajramsku svečanost i bajram- namaz u prepunoj Gazi Husrev- begovoj džamiji u Sarajevu prvog dana najvećeg muslimanskog praznika Kurban-bajrama.\nReis Kavazović, je podsjetio na riječi Poslanika Muhameda s.a.w.s koji je rekao: “Niko od vas neće biti mumin (vjernik) sve dok ne bude želio svome bratu ono što želi i sebi”.\nPozvao je vjernike da na najveći muslimanski praznik pokažu svoju bratsku i komšijsku ljubav\nBajramska hutba džamija Gazi Husrev- begova Muhamed s.a.w.s reis Kavazović Sarajevo\nRaketom na sjedišta AKP\nPolicija s dugim cijevima blokirala naselje, pucnjave i masovna tuča navijača\nVIC DANA: KAKO POPUNITI profil na društvenoj mreži\nSARAJEVO: IDE 15 dana sa izuzetno toplim vrijemenom i do 27 C\nMladen Ivanić, pozvao a Toma Nikolić rekao “da” u februaru u Sarajevu?


Srbija ima 32 aerodroma - evo odakle možete poleteti - Smedia\nSrbija ima 32 aerodroma - evo odakle možete poleteti\n09.06.2018 | 10:14\nBeograd -- Svima je dobro poznato da u Srbiji ima dva aerodroma s kojih se može uputiti na niz destinacija u svetu.\nU Srbiji ima 20 aerodroma koji imaju dozvolu za korišćenje, a u Vojvodini ih je osam. Tako se u Vojvodini može poletiti s aerodroma u Kikindi, Novom Sadu, odnosno Čeneju, Pančevu, Sremskoj Mitrovici, odnosno Velikim Radnicima, Subotici, Zrenjaninu, odnosno Ečki, i u Vojki. Na teritoriji Vojvodine je i aerodrom u Vršcu, gde je operater SMATSA Vazduhopolovna akademija.\nMeđutim, mnogo manje se zna da u našoj zemlji ima mnogo više takozvanih malih aerodroma i da je njima, praktično, pokrivena cela zemlja.\nOd ukupno 32 registrovana aerodroma u Srbiji, deset je u Vojvodini, a kako kažu u Direktoratu civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije, na dva aerodroma su operateri fizička lica s važećom saglasnošću za korišćenje...


Rezultati pretrage za: Meta\nOdlazeći kosovski premijer Aljbin Kurti saopštio je danas da je razgovarao telefonom s predsednikom Albanije Iljirom Metom o pandemiji korona virusa i bilateralnim odnosima.\nMeta poručio Rami da ne provocira Ramuša Haradinaja\nAlbanski predsednik Iljir Meta reagovao je na kritike Edija Rame prema bivšem kosovskom premijeru Ramušu Haradinaju rekavši da je Rama “velika sramota”, javlja Gazeta Ekspres.\nMeta: Rešenje između Beograda i Prištine - bez promena granica\nAlbanski predsednik Iljir Meta rekao je da je vreme da se reši problem Beograda i Prištine, ali da rešenje nije u promeni granica, već u poštovanju evropskih standarda koji se tiču manjinskih naroda, prenosi portal a1on.\nMeta: Nova Vlada Kosova u interesu celog regiona\nAlbanski predsednik Iljir Meta "toplo je" pozdravio sporazum o zajedničkoj vladi Pokreta Samoopredeljenje i Demokratskog saveza Kosova.\nRukometašice Srbije sigurne protiv Angole na početku SP\nŽenska rukometna reprezentacija Srbije pobedom je startovala na Svetskom prvenstvu u Japanu, pošto je danas u Kumamotu pobedila Angolu sa 32:25 (16:12).\nŽenska rukometna reprezentacija Srbije savladala je večeras Švajcarsku 35:23 (17:11) u prvoj utakmici Grupe 4 kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2020. godine.\nMeta,Tači i Haradinaj na proslavi grožđa i vina u Orahovcu\nPredsednik Albanije, Iljir Meta, predsednik privremenih prištinskih institucija, Hašim Tači i bivši kosovski premijer Ramuš Haradinaj okupili su se danas u Orahovcu, gde prisustvuju prazniku u slavu grožđa i vina.\nAlbanski predsednik Ilir Meta zatražio je od premijera Edija Rame i lidera opozicije Ljuljzima Baše da odustanu od borbe za vlast.\nAlbanski predsednik: Izbori su jedino rešenje za krizu u zemlji\nAlbanski predsednik Iljir Meta smatra da su izbori rešenje višemesečne političke krize u toj zemlji, prenosi portal a1on.\nAlbanski predsednik Iljir Meta izjavio je da se ni on, niti albanska država ne mešaju u dijalog Beograda i Prištine, prenosi portal “Insajderi”.\nTajland: Pronađeno više od tone kristalnog metamfetamina\nPolicija na Tajlandu saopštila je da je u nizu racija zaplenila više od jedne tone kristalnog metamfetamina.\nBrnabić: SEECP ne prepoznaje tzv. Kosovo, nema mesta provokacijama\nPremijerka Srbije Ana Brnabić reagovala je danas na izlaganje albanskog predsednika Iljira Mete na Jahorini, i poručila mu da Proces saradnje u Jugoistočnoj Evropi (SEECP) ne prepoznaje takozvanu Republiku Kosovo i da nema mesta provokacijama.\nPredsednik Albanije Meta ipak došao na Jahorinu\nPredsednik Albanije Iljir Meta stigao je sinoć na Jahorinu, gde bi trebalo da učestvuje na plenarnoj sednici Samita procesa saradnje jugoistočne Evrope (SEECP).\nAlbanski premijer Edi Rama izjavio je danas da se opozicija u Albaniji "poigrava" sa sudbinom te zemlje, i ocenio njen poziv na bojkot lokalnih izbora 30. juna kao antinacionalni plan u smeru blokiranja učlanjenja u EU, prenosi danas portal a1on.\nPremijer Albanije Edi Rama izjavio je da će 30. juna biti održani izbori na celoj teritoriji Albanije i da je opozicija nemoćna da blokira izborni proces.\nAlbanski predsednik Ilir Meta poslao je pismo kancelariji OEBS-a u Albaniji u kojem navodi da je poništio uredbu o održavanju lokalnih izbora, koji su najavljivani za 30. jun, prenosi portal a1on. Kancelarija OEBS-a i američka ambasada iu Tirani pozvali su albansku opoziciju da sutrašnji protest i demokratsko pravo ostvare ne miran i dostojanstven način, prenosi makedonska agencija MIA.\nZahtev za opoziv u parlamentu, početak kraja Ilira Mete?\nAlbanski parlament započeo proceduru o opozivu Mete\nAlbanski parlament počeo je raspravu o predlogu vladajuće stranke Socijalističke partije za izglasavanje nepoverenja predsedniku Iljiru Meti nakon što je poništio ukaz o održavanju lokalnih izbora 30. juna, prenosi AP.\nAlbanski predsednik, Ilir Meta, potpisao je ukaz o poništenju prehodne uredbe o održavanju lokalnih izbora najavljenih za 30. jun.\nŽenska rukometna reprezentacija Srbije plasirala se na Svetsko prvenstvo u Japanu, pošto je u dvomeču bila bolja od Poljske. U prvom meču Srbija je pobedila sa 33:19, dok je u revanšu rezultat bio 30:27 za Poljsku.\nSrbi neće dozvoliti da Albanci preuzmu kontrolu na severu KiM\nMeta: Pripreme za predsedavanje Albanije OEBS-om\nAlbanski predsednik Iljir Meta razgovarao je sa generalnim sekretarom OEBS-a Tomasom Gremingerom o nastupajućem predsedavanju Albanije tom organizacijom.\n"Performans" poslanika Dveri na sednici Odbora za KiM\nPoslanici Dveri Boško Obradović i Marija Janjuševć ometali su početak sednice parlamentarnog Odbora za KiM, tako što su izašli za govornicu sa transparentima sa ispisanim političkim parolama, a potom ušli u raspravu sa članovima Odbora koji su protestovali zbog njihovog, kako su rekli, "jeftinog performansa".\nPahor u Tirani: Ne podržavam ideju promene granice\nSlovenački predsednik Borut Pahor, koji boravi u zvaničnoj poseti Tirani, izjavio je da ne podržava ideju o promeni granice između tzv. Kosova i Srbije.\nMeta: Sporazum BG-PR će doneti mir i stabilnost regionu\nFinalni sporazum između Beograda i Prištine će doneti mir, stabilnost i dugoročnu bezbednost regionu, izjavio je u Vašingtonu predsednik Albanije Iljir Meta.\nĐukanović i Meta: Dijalog BGD i PR mora rezultirati rešenjem\nPredsednici Crne Gore i Albanije, Milo Đukanović i Iljir Meta, saglasili su se danas u Podgorici da epilog dijaloga između Beograda i Prištine mora rezultirati rešenjem koje neće ugroziti stabilnost regiona, preneo je portal RTCG.\nMeta odbio da potpiše postavljenje Čakaja za ministra\nPredsednik Albanije, Ilir Meta, odbio je da potpise predlog za postavljenje Genta Čakaja, sa Kosova, za ministra za evropske i spoljne poslove i o tome obavestio premijera Eđa Ramu.


SUBVENCIONISANI SMEŠTAJ ZA NAJSTARIJE\nSUBVENCIONISANI SMEŠTAJ ZA NAJSTARIJE\nDržava za dom doplaćuje do 40.000 dinara\nIz državne kase je ove godine za uslugu smeštaja materijalno ugroženih osoba u privatne domove za odrasla i starija lica, koja su na listi čekanja u državnim ustanovama, izdvojeno 20.026.000 dinara.\nZakonom o budžetu za 2019. novac je odobren, a posle sprovedenog postupka javne nabavke, Ministarstvo za rad je zaključilo okvirni sporazum sa 25 privatnih domova koji su ispunili uslove konkursa i podneli prihvatljive i odgovarajuće ponude.\nPrema računici Ministarstva, za potrebe socijalne zaštite materijalno ugroženih planirano je pojedinačno u proseku 40.000 dinara na mesečnom nivou. Lane je od odobrenih 25 miliona dinara za subvenciju potrošeno manje od tri miliona!\nProblem nedovoljnog broja mesta u državnim ustanovama na taj način nije rešen, pošto je od 900 ponuđenih kreveta u 41 domu za stare uz državnu dotaciju bilo popunjeno svega pedesetak, a u kasi Ministarstva za rad ostalo je oko 22 miliona dinara.\nZbog loše organizacije, mnogi privatnici, iako su potpisali ugovore sa nadležnim ministarstvom, nisu učestvovali u projektu, a privatnim ustanovama novac nije redovno uplaćivan.\n- Obaveze Ministarstva prema privatnim pružaocima usluge domskog smeštaja za prošlu godinu izmirena su u potpunosti u ukupnom iznosu od oko dva miliona dinara - kažu u Ministarstvu rada.\nOni naglašavaju da je u 2018. godini Ministarstvo prvi put omogućilo smeštaj korisnika u privatne domove sredstvima iz budžeta. Tokom realizacije javne nabavke bilo je manjih tehničkih problema, ali su sve nejasnoće, tvrde nadležni, razrešene.\nRadoslav Milovanović, predsednik Udruženja privatnih ustanova socijalne zaštite kaže, za "Novosti", da su dugovi države prema njima nedavno isplaćeni.\n- Država je isplatila sve ugovore koji su bili potpisani do 25. februara - kaže Milovanović. - Dobra je stvar što je cena koju država pokriva podignuta za desetak odsto.\nPrema njegovom mišljenju, javnost i ustanove su nedovoljno informisane o projektu, a potrebna je i veća zainteresovanost centara za socijalni rad da korisnicima ponude ovakav smeštaj. Milovanović kaže da ovakav sistem pomoći starijim materijalno ugroženim osobama nema niko u regionu i zato ga treba usavršavati.\nNe postoji tačan iznos kolika će biti svaka pojedinačna subvencija, već je sve individualno. Na primer, ako je cena smeštaja 40.000, korisnik ima penziju 20.000, država će dotirati preostali iznos. Međutim, ukoliko je penzioni ček 10.000, iz državne kase biće uplaćeno 30.000 dinara. Na taj način će moći da se izađe u susret većem broju najstarijih.


U Južnoj Americi “pao“ narko-klan | Magazin Restart\nOperacija policije povezana je sa akcijom od subote uveče, kada su u mjestu Gvadalupe, pronašli 472 paketa sa istom supstancom i kada su privedena dvojica Peruanaca. Ukupno četiri osobe su uhapšene u policijskim akcijama.\nAgenti Odjeljenja za borbu protiv droge i predstavnik Tužilaštva specijalizovanog za ilegalnu trgovinu drogom, stigli su u zgradu koja se nalazi u ulici El Palmar, i iznenadili državljanina BiH Smaila Šikala i Havijera Anibala Rokea Montesinosa. Saznalo se da je droga bila zapakovana sa težinom od približno jednog kilograma i osamdeset grama, koja je bila zakamuflirana u kontejnerima, koji su trebali robu morskim putem da prebace u Evropu.\nPolicija je u kući u kojoj su uhapisli Peraunca i državljanina BiH zaplijenila 750 kilograma kokaina hidrohlodrida, dok je u hodniku pronađeno u torbama 47 paketa ilegalne robe. Najveći paketi pronađeni su u ormanu u sobi na drugom spratu, gdje su agenti otkrili preko tonu kokaina. Tokom istrage, zaplijenjena su i dva automobila, kao i kamion koji je trebalo da preveze robu.\n– Ova akcija se materijalizovala nakon obavještajnog zadatka koji je zahtijevao nekoliko dana istrage – rekao je general Hektor Loajza, šefu Odjeljenja protiv droge, koji je dodao da su mnogi paketi sa kokainom imali logo BH.\nOvo nije prvi put da je Odjeljenje za borbu protiv droge zarobila jednog državljanina BiH trgovca drogom u zemlji. U julu 2016. godine uhapšen je Zoran Mihailović Jakšić (57), koga je američka DEA (Uprava za suzbijanje narkotika) tražila zbog krijumčarenja narkotika i ubistva. Jakšić je bio vođa kriminalnog klana “Amerika”, a osuđen je u Limi na 20 godina zatvora zbog finansiranja mreže krijumčara kokaina, koja u ovoj zemlju djeluje još od devedesetih godina.\nVlasti ne isključuju da Smail Šikalo ima neku vezu sa svojim sunarodnikom koji je tražen zbog trgovine drogom i ubistava u Njemačkoj, Argentini, Australiji i Peruu, a kojeg su latinoamerički mediji nazivali su ga čovekom sa hiljadu lica.\nU Peruu je Šikalo već bio uhapšen zbog trgovine drogom 1998. godine, piše La Republika. Kako list dodaje, Bosanac se u subotu pripremao da napusti Peru i uputi se ka Ekvadoru, ne sumnjajući da ga agenti čekaju u migracijskoj kontroli, u okviru operacije pod nazivom “Operacija Policija Amerika”. Hapšenje je izvršeno u koordinaciji sa DEA.


Stižu nove doze Sputnjika, ruski tim u četvrtak na Torlaku - BIGportal.ba\n8 Februara, 2021 8 Februara, 2021 02149\nNovi kontigent od 50.000 doza ruske vakcine Sputnjik stiže u Srbiju danas ili sutra, rekao je ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Bocan-Harčenko.\nOn kaže da je isporuka vakcina bila ključna tema u telefonskom razgovoru ruskog i srpskog predsednika, pre nekoliko dana i dodaje da postoje svi preduslovi da se u Srbiji proizvodi ruska vakcina protiv koronavirusa, i da to potvrđuje i najavljeni dolazak delegacije ruskih stručnjaka koja u četvrtak 11. februara stiže u Srbiju.\nIstiče da Rusija ne želi da od proizvodnje vakcine pravi ”globalno nadmetanje”, već da joj je cilj da zajednički međunarodni napori na tom polju budu što efikasniji.\nBocan-Harčenko naglašava da će dolazak tima ruskih stručnjaka, koji će u Srbiji boraviti nekoliko dana kako bi utvrdili uslove za proizvodnju vakcine Sputnjik V na “Torlaku”, biti iskorak napred u saradnji Rusije i Srbije u oblasti vakcinacije kao odgovora na pandemiju koronavirusa.\n”Sa nestrpljenjem čekamo dolazak delegacije. Mislim da će to pomoći nastavku masovne vakcinacije u Srbiji, koja je na prvom mestu u tom procesu koji je sada najznačajniji za svaku zemlju”, kaže Bocan-Harčenko o najavljenom dolasku stručnjaka iz tri ruske institucije.\n”Zbog toga i dolazi delegacija ruskih stručnjaka da napravi zaključak šta je moguće, gde je moguće, u kakvim vremenskim okvirima”, navodi ambasador.\nBocan-Harčenko smatra da je u ovom trenutku važno što Evropska agencija za lekove razmatra upotrebu ruskog cepiva koje je, kako podseća, agencija Blumberg označila kao ”najveći naučni prodor Rusije od perioda Sovjetskog saveza”.\nAustrija: Kod frizera samo sa negativnim testom


Denis - Kralj Bosne\nDenis – Kralj Bosne\nBy Mladen Dragojlovic / Објављено на: August 5, 2019\nPostoje društva, uglavnom u Africi, gde jedan čovek u svojim rukama drži izvršnu i zakonodavnu vlast, a te osobe se nazivaju – kralj. Ali, samo je mali broj ljudi verovao da je moguće da se to dogodi u zemlji koja sebe naziva „demokratskom“ i želi jednog dana ući u NATO i EU.\nU pitanju je, naravno, Bosna i Hercegovina. Sutra, 6. avgusta, kada predsedavajući Saveta ministara BiH (SM) Denis Zvizdić zauzme drugu stolicu, onu predsedavajućeg Predstavničkog doma Parlamenta BiH, imaće izvršnu i zakonodavnu vlast u svojim rukama. To znači da će on biti nešto kao kralj.\nTo je samo jedan od mnogih apsurda koji je rezultat institucionalne blokade u Bosni i Hercegovini. Opšti izbori su održani u oktobru 2018., ali političari se nisu uspeli dogovoriti oko novog predsedavajućeg državnog Saveta. U prošlom mandatu to je bio Denis Zvizdić. Kako nema nikoga da ga zameni, mora ostati na čelu te institucije dok ne bude imenovan novi predsedavajući. Ali, na izborima je Zvizdić izabran za zamenika predsedavajućeg u Predstavničkom domu u državnom Parlamentu. Nakon osam meseci predsedavanja Borjane Krišto, prema zakonima, bošnjački izabrani zastupnik je na redu za preuzimanje ovu dužnost. U ovom slučaju to je – Zvizdić.\nTeoretski, ako se zastupnici u državnom Parlamentu dogovore oko većine i počnu redovno raditi, nije nemoguće da Zvizdić, u ime SM, predloži određene zakone Predstavničkom domu i oni bi prvo došli na sto predsedavajućeg – Zvizdića.\nDublja analiza pokazala bi da je ova nezakonita situacija rezultat druge nezakonite situacije. U zakonu se jasno kaže da Predsedništvo BiH imenuje novog predsedavajućeg Saveta ministara. Dve sedmice nakon konstitutivne sednice novog Predatavnikog doma, predsedavajućeg SM mora potvrditi većina posanika. Predsedništvo BiH prekršilo je zakon i nije uspelo predložiti novog predsedavajućeg Saveta ministara, Predstavnički dom još uvijek nema definisanu većinu, a, takođe, nema ni ime o kojem bi mogao razgovarati kao o predsedavajućem Saveta ministara.\nJedino razumno rešenje je da Zvizdić podnese ostavku na mjesto predsedavajućeg SM, ali prema njegovim nedavnim izjavama, to neće učiniti.\nZanimljivo je da ovakva situacija ne smeta nijednom političaru u BiH. I dalje su u sporu oko NATO-a i Godišnjeg nacionalnog plana, koji srpska strana smatra korak bliže Alijansi, a bošnjačka strana ponavlja da nije tako ozbiljan korak.\nU ovoj situaciji je za normalnog čovjeka očito zašto mladi građani BiH stoje u redu čekajući da odu živeti u inostranstvu. Ne žele ostati u državi koja nosi nadimak Apsurdistan.


Broj starih u Crnoj Gori utrostručen poslednjih 50 godina: Spadaju u najugroženije grupacije - Penzioneri - Crna Gora\nBroj starih u Crnoj Gori utrostručen poslednjih 50 godina: Spadaju u najugroženije grupacije\nJasna Pejović maj 08, 2018\nNezavisna ekspertkinja za prava starijih koju su imenovale Ujedinjene nacije, Rosa Kornfeld-Mate, pozdravila je tokom svoje posjete Crnoj Gori značajne napore Vlade, ali i dodala da je “starijima u Crnoj Gori potrebna odgovarajuća socijalna zaštita”.\nKako je saopšteno, broj starijih u Crnoj Gori se utrostručio tokom prethodnih 50 godina i očekuje se da će do 2050. godine svaki peti stanovnik države imati 60 i više godina.\n“U populaciji koja stagnira, udio starijih će se povećati i ostati na visokom nivou. Obezbjeđivanje punog poštovanja prava starijih u sistemu socijalne zaštite postalo je jedno od ključnih pitanja”, rekla je Kornfeld-Mate.\nOna je pozdravila nedavni završetak Strategije za razvoj novog sistema socijale zaštite za starije.\n“Kompleksnost procesa starenja zahtijeva sveobuhvatan pristup u obezbjeđivanju ostvarivanja svih ljudskih prava starijih”, navela je Kornfeld-Mate.\nEkspertkinja je ocijenila da je Crna Gora unaprijedila svoj zakonodavni okvir u oblasti socijalne zaštite, ali je, ko je dodala, neophodno da se nastavi sa reformama, kako bi se osigurala socijalna i zdravstvena zaštita za starije.\n“Brine me što značajan broj starijih i dalje žive u apsolutnom siromaštvu. Stariji, naročito žene, spadaju među najugroženije grupacije u Crnoj Gori; ako pored toga pripadaju i nekoj od manjinskih grupa, suočavaju se sa višestrukim izazovima. Apelujem na Vladu Crne Gore da se postara da zaštita bude obezbijeđena i najranjivijim grupacijama”, kazala je Kornfeld-Mate.\nOna je takođe zabrinuta zbog značajnog broja starijih, prije svega onih sa invaliditetom, kojima, kako je kazala, nije omogućeno da u potpunosti ostvare lična prava.\n“Apelujem na Vladu da uspostavi sistem donošenja odluka uz pružanje podrške, koji bi u potpunosti poštovao autonomiju, integritet, dostojanstvo, volju i specifičnosti pojedinaca”, naglasila je ekspertkinja.\nTokom sedmodnevne posjete Crnoj Gori, Kornfeld-Mate se susrela sa brojnim predstavnicima Vladinih tijela, akademske zajednice, civilnog društva i ostalima koji se bave ljudskim pravima starijih, kao i sa samim starijim osobama.\nNezavisna ekspertkinja će u septembru 2018. predstaviti Savjetu za ljudska prava Ujedinjenih nacija u Ženevi svoj sveobuhvatni izvještaj, koji će sadržati i finalne nalaze i preporuke donešene tokom posjete Crnoj Gori.\nNikšić: Lokalna uprava poručuje da će do kraja 2018. završiti dom za stare\nErnestin Šepard – Bodibilderka i u 82. godini\nTuga, o starcima nema ko da brine : Sve više ljudi u BIH ovako dolazi do stana


Cene akcija i nafte na svetskim berzama rastu, dolar slabi – SveVesti.net\nHongkoški indeks Hang Seng je povećao vrednost za 0,51 posto, a korejski Kospi za 0,27 procenata, pri čemu su akcije giganata koji proizvode čipove najviše profitirale nakon vesti o “Teslinoj” kupovini bitkoina.\nIndeksi Njujorške berze su u ponedeljak dostigli nov istorijski rekord na zatvaranju, pri čemu je tehnološki Nasdak Kompozit porastao za skoro 1,0 odsto, a S&P 500 i Dau DŽons za oko 0,75 procenata.\nNa robnim berzama, cena nafte Brent je, prema poslednjim dostupnim podacima, ojačala za 0,59 odsto, na 60,92 dolara po barelu, a američka WTI nafta je porasla za 0,55 procenata na 58,27 dolara za barel.\nTakva očekivanja su pogodila dolarski indeks, koji je danas povećao gubitke posle prošlonedeljnog razočaravajućeg izveštaja o stanju na američkom tržištu rada. Dolar je u odnosu na korpu šest rivalskih valuta oslabio za 0,25 posto, na 90,728 poena, pokazuju najnoviji podaci sa tržišta.\nPrevious Počela isplata uvećanih penzija\nNext Novi kolektivni ugovori režu plate u železnici


Pozorište Mladih, najnovije vesti - Naslovi.net\nGlumačko-muzički spektakl „Tri musketara“ po motivima čuvenog romana\nCity magazine pre 24 dana\nPotpuno nova verzija dobro poznate bajke Tri musketara u okviru glumačkog i muzičkog spektakla autora Aleksandre Glovacki, a u režiji Darijana Mihajlovića, glumačke trupe „Pozorišta mladih” u Novom Sadu, biće odigrana prvi put na sceni Kombank… »\nLutkarstvo na poziciji koje mu pripada (AUDIO)\nNOVI SAD - 52. Susreti profesionalnih lutkarskih pozorišta Vojvodine, počeli su juče i traju do 6. novembra u Pozorištu mladih. Pozorište mladih tu manifestaciju organizuje u susret svom 90. rođendanu koji će proslavljati nizom programa tokom cele… »\nOtvoreni "Susreti profesionalnih pozorišta lutaka Srbije"\nNOVI SAD - U novosadskom Pozorištu mladih danas su otvoreni "Susreti profesionalnih pozorišta lutaka Srbije" koji će trajati do 6. novembra, saopšteno je danas iz Gradske uprave. Novi Sad će uvek nastojati da podržava manifestacije koje svojim… »\nPočeli 52. Susreti profesionalnih pozorišta lutaka Srbije\nČlan Gradskog veća za kulturu Dalibor Rožić prisustvovao je, u Pozorištu mladih, svečanom otvaranju teatarske manifestacije „Susreti profesionalnih pozorišta lutaka Srbije“ koja će trajati do 6. novembra. - Grad Novi Sad će uvek nastojati da… »\nSusreti profesionalnih pozorišta Srbije, 52. po redu, biće održani od 2. do 6. novembra u novosadskom Pozorištu mladih u susret 90. rođendana ovog teatra, koji je inače kolevka lutkarstva u Srbiji, najavili su organizatori.… »\nSusreti profesionalnih lutkarskih pozorišta Vojvodine, 52. po redu, održava se od 2.do 6. novembra u Pozorištu mladih. Gosti festivala biće: direktorka Kazališta lutaka Zadar Iris Pavić Tumpa, direktorka pozorišta za decu i mlade iz Skoplja… »\nSusret profesionalnih pozorišta lutaka Srbije u Novom Sadu\nNOVI SAD - Na 52-om susretu profesionalnih pozorišta lutaka Srbije, okupiće se lutkari i glumci iz regiona. Na smotri će se igrati najzanimljivije lutkarske predstave i razmeniti iskustva i ideje, kako bi ta pozorišna forma osvojila što više… »\nPočetkom novembra u Pozorištu mladih biće održani 52.Susreti profesionalnih pozorišta lutaka Srbije, na kojem će učesvovati lutkari iz Kragujevca, Beograda, Niša, Subotice, Zrenjanina, Banja Luke i Novog Sada. Pozorište mladih, naše najstarije… »\nPrigodan program u formi svečane akademije povodom obeležavanja Dana oslobođenja Kragujevca u Prvom svetskom ratu biće upriličen sutra od 19 sati u zgradi Stare skupštine. U programu će, pored istoričara Nenada Karamijalkovića, učestvovati i… »\nZnačajan datum i sama godišnjica podudaraju se sa titulom evropske prestonice kulture, koju Novi Sad dobija sledeće godine, kaže Mihajlo Nestorović, direktor ove kuće kulture. Novosadsko Pozorište mladih u aktuelnoj sezoni obeležava 90 godina… »\nBeta pre 57 minutajoš 16 povezanih\nVesti online pre 45 minutajoš 42 povezane\nVeselinović pita policiju: Je l’ vas stid, služilte li ovoj zastavi ili Vučiću?


Oglasio se EUFOR povodom najave za otcjepljenje RS-a\nOglasio se EUFOR povodom najave za otcjepljenje RS-a\tIstaknuto\nEUFOR pomno prati situaciju i nastavit će da, u skladu sa svojim mandatom, prati kako se odvija, kazali su za iz EUFOR-a slijedom najnovijih dešavanja na bh. političkoj sceni, govora najviših zvaničnika o mogućnosti otjcjepljenja entiteta Republika Srpska kao i situacije u regionu.\nMandat EUFOR-a, u skladu sa Općim okvirnim sporazumom za mir, podrazumijeva podršku sigurnom i stabilnom okruženju u Bosni i Hercegovini. Do sada ova politička dešavanja nisu uticala na sigurno i stabilno okruženje – kazali su iz EUFOR-a.\nEUFOR ima isključivu odgovornost da pruža podršku vlastima u BiH pri održavanju sigurnog i stabilnog okruženja – istakli su iz EUFOR-a, piše N1.


Početak/Auto/Najnoviji NISSAN Juke na niškom Auto Moto Festu\nMaja Vodeničarski19. septembra 2018.\nFoto: LF Beograd\nNova verzija vozila NISSAN Juke sa 1.6 motorom je ekskluziva koja će biti na ovom štandu.\n“Kao i na svakom Sajmu do sada, biće dodatnih popusta za nova vozila i dodatnu opremu”, najavljuju iz ove beogradske auto kuće.\nUpitani za cenu ponuđenih automobila, iz LF-a najavljuju da je najskuplji model u NISSAN gami je X-Trail koji dolazi u najvećem paketu opreme, sa automatskim menjačem i pogonom na četiri točka a biće tu i najprodavaniji model NISSAN Qashqai.\n“Kao i svake godine, posetioce očekuju iznenađenja na niškom Sajmu automobila. Za više informacija, moraćete da nas posetite”, poručuju iz ove auto kuće.\nBeograd LF Auto Centar Sajam automobila 2018


Makedonija: Oko 10.000 izbjeglica blokirano na granici\nMakedonija: Oko 7.000 izbjeglica na granici\nU Prihvatni centar u Preševu je, prema prema poslednjim podacima, tokom noći pristiglo 190 izbeglica. Zvaničnici uveravaju da je stanje u Srbiji stabilno, a situacija pod kontrolom.\nSrbija kontroliše stanje na svojoj teritoriji, a službe bezbednosti vode računa, kako o bezbednosti države, tako i izbeglica i migranata. Presek je stanja koji je javnosti saopštio Aleksandar Vulin, koordinator Radne grupe Vlade Srbije za rešavanje pitanja migracija\n"Mi ćemo reagovati u skladu i sa humanitarnim pravom, ali i u skladu sa našim zakonima. Nekontrolisano kretanje nije dozvoljeno i nigde neće biti dozvoljeno, ali će se voditi računa da se svakom ko ima pravo da nastavi kretanje van naše teritorije to i omogući. Hajde prvo da vidimo na koji način će se ponašati druge zemlje, pa ćemo videti kako će se Srbija ponašati", rekao je Vulin.\nMeđutim, aktuelno stanje na grčko-makedonskoj granici, gde se broj izbeglica i migranata povećava iz dana u dan zbog pooštrenih tranzitnih procedura koje su uvele države članice EU, pobuđuje zebnju da bi Balkan mogao postati svojevrsna tampon zona.\nGrčka policija je saopštila da je do 10.000 izbeglica, uglavnom Sirijaca i Iračana, blokirano na graničnom prelazu sa Makedonijom Idomeni u pogoršanim uslovima zbog strožih mera kontrole i prijema izbeglica u zemljama duž balkanske rute.\nStotine malih šatora u utorak ujutro je postavljeno na polja oko zvaničnog kampa za migrante sa grčke strane granice, javlja AP.\n"Ljudi u hiljadama stižu na grčka ostrva, tu se ništa ne smiruje. Turska ne zaustavlja ljude da kreću na put. Svi oni dolaze ka Idomeniju i grčko-makedonskoj granici. Ja se bojim da možemo da očekujemo jedan teži period, čak mogu da kažem i pogoršanje, i za našu zemlju. Izbeglice će pre ili kasnije doći i do nas", upozorava Radoš Đurović iz Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila.\n(Suzavac i dimne bombe za migrante, 29. februar 2016.)\nU Prihvatnom centru u Preševu u blizini granice sa Makedonijom, osim novopridošlih, nalazi se i 600 ljudi koji čekaju povratak u svoje matične zemlje.\nReč je o Sirijcima, Iračanima i Avganistancima koji su sa hrvatsko-austrijske granice vraćeni zbog procene da spadaju u kategoriju takozvanih ekonomskih migranata.\nU skladu sa Sporazumom o readmisiji trebalo bi da budu upućeni u Makedoniju, kaže za RSE Ivan Mišković iz Komesarijata za izbeglice.\n"Drugi državni organi će se pobrinuti da ti migranti budu vraćeni i krenu ka zemljama porekla. Ne očekujemo duža zadržavanja. Ako dođe do toga imamo gde da ih smestimo…. Da se niko ne smrzne da svi budu nahranjeni, pružena medicinska pomoć i data odeća i obuća", ističe Mišković, te dodaje:\n"Srbija u ovom momentu raspolaže sa oko 6.000 mesta koja se nalaze mahom duž izbegličke rute. Ono što je činjenica je da ti ljudi nisu krenuli u Srbiju. Naše je da budemo spremni da im pružimo neki kratkotrajni boravak ako do toga dođe."\nPodaci sa terena kojima raspolažu humanitarci ukazuju da u kampovima u Makedoniji u koje bi izbeglice iz Preševa trebalo da budu transportovane trenutno nema mesta - što otežava proceduru readmisije.\nIako u prihvatnom centru u Preševu ljudi koji su vraćeni ne dele sudbinu hiljada onih koji u Idomeniju dane i noći provode po kiši i hladnom čekajući u redovima za hranu i vodu, Marija Čanković iz humanitarne organizacije Adra Srbija, koja se trenutno nalazi u Preševu, upozorava da je kapacitet kampa od 650 mesta skoro popunjen – što bi, ocenjuje, uskoro moglo izazvati probleme.\nIzbeglice na grčko-makedonskoj granici, 29. februar 2016.\n"Ovde je kamp renoviran imaju smeštaj, hranu, redovne obroke i ostale vidove humanitarne pomoći, čak priliku da uzmu nešto više nego samo kada su prolazili kroz kamp. Međutim, odjednom smo dobili ljude koji se vraćaju. Ljuti zbog svega što im se desilo i prilično zbunjeni jer im nije jasno zbog čega su vraćeni. Vrlo često čujemo rečenice: 'Mi smo samo ljudi, bežimo od rata! Gde oni misle i planiraju da nas vrate?' ", prenosi strahovanja vraćenih izbeglica humanitarka Marija Čanković.\nAli, po svemu sudeći, za sada na to pitanje niko nema odgovor. Niti nadležni, niti humanitarci, a ponajmanje oni kojima je najpotrebniji – izbegli koji su bili u potrazi za životom bez rata i nemaštine, kaže nam Marija Čanković.\n"Situacija trenutno ne deluje panično, ali s obzirom da niko ništa ne zna to samo stvara neku vrstu anksioznosti u smislu gde će i šta će dalje. To je pitanje koje sam postavila više puta nekim nadležnim organizacijama. Sve što ljudi imaju da mi kažu je da ne znaju. Generalno, znamo malo unapred šta se dešava pa, prosto, možemo da predvidimo kako će izgledati dan koji sledi. Ovo je prvi put da na toj našoj grupi gde mi dobijamo te informacije prosto nemamo ništa. Stalno ljudi postavljaju pitanja ima li nekih informacija, a odgovor je konstantan – još uvek se ništa ne zna, još uvek se ništa ne zna", zaključuje humanitarka Čanković.\nVisoki komesarijat za izbeglice upozorio je da se Evropa nalazi na ivici, kako je ocenjeno, samonametnute humanitarne krize nakon što je broj migranata i izbeglica u Grčkoj dostigao 24.000.\nIzbjeglička kriza sve izražajnija


“Ninamedia” proslavila 15. rođendan\nIsečci iz novina (1) /media/738699/slika 2.jpg\nKompanija "Ninamedia" proslavila je 15 godina uspešnog poslovanja u četvrtak, 24. 11. 2016. godine, u restoranu "Jezero" na beogradskoj Adi Ciganliji. Da je ova kompanija i dalje lider u praćenju i distribuciji medijskih sadržaja u Srbiji i regionu, osim zavidne svakodnevne statistike u poslovanju, potvrđuje i sve veći broj klijenata koje "Ninamedia" okuplja iz godine u godinu na tradicionalnoj beogradskoj proslavi. Proslavu jubileja - 15 godina uspešnog poslovanja - "Ninamedia" je organizovala tematski, u znaku samih početaka, pa je ceo koncept proslave simbolično pratio takozvani "flopi disk", svojstven počecima interneta, medijskih i komunikacionih tehnologija.\nVoditelj programa Slavko Beleslin, podsetio je sve zvanice na to koliko su informacione tehnologije napredovale od nastanka agencije i naglasio da "Ninamedia" tokom 15 godina poslovanja nijednom nije posustala na tom putu. - Razvijala se svakodnevno prateći i postavljajući trendove novim tehnologijama na ovim prostorima, tako da bismo se teško mogli setiti i hronološki sortirati sve što se zbilo u prethodnih 15 godina. Ono što znamo jeste ono gde smo danas, a gotovo je nemoguće pretpostaviti šta će nam sve doneti narednih 15 godina - prokomentarisao je Beleslin dosadašnje uspehe "Ninamedije".\nDirektor kompanije "Ninamedia" Dragan Radić, osvrnuo se na početke rada kompanije:\n- Od prvog dana znali smo da želimo da postanemo kompanija koja stvara nova i originalna rešenja i zato\nse radujemo svakom problemu sa kojim se suočavamo, jer on za nas ne predstavlja prepreku, već jedinstvenu šansu u kojoj prepoznajemo nove prilike. Sa 15 godina ste najsrećniji, najviše sanjarite i jako se zaljubljujete, jako želite i sve ostvarujete - rekao je Radić, dodajući da kompanija "Ninamedia" baš to sada i proživljava, malu maturu koja je najlepše doba za prigrabiti sve što dolazi. Više od 500 klijenata, prijatelja kompanije i zaposlenih, uživalo je u atmosferi koju su priredili pevač Saša Matić i Dejan Petrović sa svojim "Big bendom".


Kolovozi mokri i klizavi, u višim predjelima snijeg na putevima\nNaslovna/Društvo/Kolovozi mokri i klizavi, u višim predjelima snijeg na putevima\nRegionalni put Klanci-Ulog, preko prevoja Morine trenutno je zatvoren, zbog velikih smetova, a dežurne ekipe “Nevesinjeputeva” nalaze se na terenu i vrše raščišćavanje\nU toku su radovi na izgradnji i provođenju privremenog sistema naplate putarine na auto-putu “9. januar”, Banjaluka-Doboj, na petlji Mahovljani, zbog čega je na ovom lokalitetu izmijenjen režim saobraćaja, pa vozači se upozoravaju da voze opreznije i poštuju privremeno postavljenu saobraćajnu signalizaciju.\nZbog aktiviranih klizišta, jednom saobraćajnom trakom, naizmjeničnim propuštanjem vozila, saobraćaj se odvija na regionalnim putevima Karanovac Kneževo, u mjestu LJubačevo, Ukrina-Gornja Vijaka i Lopare-Čelić, zbog pojave klizišta u rejonu Čelića.\nputevi saobraćaj snijeg zima\nDavor Dragičević: Ako ne budete uradili što treba, povešću svoje ljude u borbu za život i smrt! (VIDEO/FOTO)\nKasipović: Nadgledati počinioce teških krivičnih djela i nakon zatvora\nSrednjoškolci u Foči naslikali dva murala s porukama mira


Od koronavirusa se leči 28 mališana, među njima i četiri bebe - Boom93\nU КBC "Dr Dragiša Mišović" trenutno se od koronavirusa leči 28 dece, a među njima su i četiri bebe. Zaražena deca imaju od 15 dana do 17 godina. Rukovodilac Dečje klinike КBC "Dragiša Mišović" doktorka Olivera Ostojić kaže za RTS da su deca dobrog opšteg stanja, kao i da su do sada imali dvoje mališana sa težom kliničkom slikom, ali da su oni sada dobro.\nOlivera Ostojić je, gostujući u Dnevniku RTS-a, navela da se do sada u Dečjoj klinici КBC „Dragiša Mišović“ lečilo 45 dece obolele od koronavirusa, ali da je već dvadesetak njih otpušteno kući, jer su imali dva puta negativan test.\nRazgovor Ivane Božović sa Oliverom OstojićIstiče da su deca koja se trenutno leče u dobrom opštem stanju. Dodaje da su među njima i četiri bebe koje imaju od 15 do 40 dana.\n„Bebe su dobro, sa blagom kliničkom slikom, sa svojim mamama kovid pozitivne i posle dve nedelje ćemo im raditi testove da ih negativizujemo i pustimo kući. Za sada su u odličnom opštem stanju“, dodaje doktorka.\n„Na sreću, dečaka od tri godine neurološkog pacijenta smo juče otpustili kući sa dva negativna nalaza. Oni su i jedno i drugo bili kovid pozitivni sa ozbiljnim pneumonijama, lečeni su po svim protokolima“, objasnila je Ostojićeva.\nКada decu treba odvesti kod lekara\n„U ovoj trenutnoj situaciji treba da odmah dođu kod lekara i zbog epidemiološke situacije i prenošenja na druge“, naglašava doktorka Ostojić.\n„Mi hoćemo našu decu da pustimo potpuno izlečenu. Oni moraju da ostanu 10, 12 dana da bi uradili prvi i drugi bris koji će biti negativni i tako biti pušteni iz bolnice“, zaključila je Ostojićeva.\nOznakebolnica COVID-19 epidemija KBC Dragiša Mišović Koronavirus