Praznik mimoze u Beogradu - glavni grad zamirisao na simbol Herceg Novog\nPraznik mimoze u Beogradu: Maskenbal i nastupi najvećih regionalnih muzičkih zvezda\nPraznik mimoze u Beogradu – glavni grad zamirisao na simbol Herceg Novog\nZahvaljujući Karavanu mimoze koji je ovih dana gostovao u Beogradu, glavni grad “zamirisao” je na žuti cvet, simbol Herceg Novog. Dan nakon što su Knez Mihailovom prošetale mažoretkinje, povodom 51. po redu “Praznika mimoze”, koji će se održati od 14. februara do 14. marta, u jednom poznatom restoranu na Košutnjaku upriličena je konferencija za medije. Stevan Katić, predsednik opštine Herceg Novi, Miloš Konjević, direktor “Direkcije praznika mimoze”, Gordana Krcunović, direktorka “Javne ustanove kulture Herceg Novi” i Pavle Obradović, direktor “Turističke organizacije Herceg Novi” predstavili su bogat program manifestacije sa tradicijom dugom pola veka.\n-Posebno mi je zadovoljstvo što smo ove godine organizovali i maskenbal u Beogradu, nakon više decenija, oni stariji da se podsete kako je to bilo, a mlađi da vide kako se to organizuje svake godine u Herceg Novom i šta je to što vas u našem gradu očekuje od 14. februara do 14. marta. Organizacioni odbor pripremio je kvalitetan program koji će trajati čitav mesec sa četiri jaka vikenda kada ćemo ugostiti najznačajnija imena jugoslovenske scene, zajedno sa našim domaćim feštama, feštom od mimoze ribe i vina koja će se održati 15. februara. Tokom prethodnog Praznika mimoze imali smo Dane Beograda u zvaničnom programu, i ove godine će biti tako, rekao je predsednik Katić i istakao da će turistički i kulturni poslenici Beograda i Herceg Novog ojačati saradnju osmišljavajući kulturne sadržaje za dobrobit i na ponos oba grada.\nBeograd i Herceg Novi imaju vekovnu tradiciju prijateljstva i zato je taj grad polazno mesto ovogodišnjeg Karavana, kazao je direktor Direkcije praznika Miloš Konjević.\n-Naš grad je vezan za Beograd, zovu ga i Beograd na moru i pozivam sve da budu tokom meseca mimoze u Herceg Novom a programi će sigurno zadovoljiti različita interesovanja, kazao je Konjević i predstavio dalju maršrutu Karavana ka Segedinu, Budimpešti, a kasnije Nišu, Skoplju i Bitolju.\n-Beograd, nadaleko čuven po gostoprimstvu, već dva dana miriše na mimozu, a smisao Karavana je da pokaže i dočara atmosferu Praznika mimoze, kazala je Gordana Krcunović direktorka JUK Herceg festa koji je izvršni producent praznika.\n-Sve to drugačije izgleda u autentičnom ambijentu, u Herceg Novom, gradu koji tokom zime izgleda idilično, u kojem u februaru cvijeta mimoza. Pripremili smo zaista bogat program koji predstavlja estetičko bogatstvo, a cilj je bio da zadovoljimo različite umetničke ukuse i sva čula.\nPored maskenbala, jednog od zaštitnih znakova ovog događaja, posetici hercegnovske rivijere uživaće u besplatnim koncertima nekih od najvećih regionalnih muzičkih zvezda. Festival će otvoriti Lepa Brena, a u narednim danima nastupe će imati i Petar Grašo, Aco Pejović, Dejan Matić i Željko Joksimović, čijim koncertom će biti zatvarena ovogodišnja fešta. Među izvođačima će se naći i Vlado Georgiev i Dragoljub Đuričić, koji će nastupiti sa svojim bubnjarima.\nPoznati Novljani prisustvovali su beogradskoj konferenciji, nakon koje su mini-koncertima napravili sjajnu zabavu, dočaravajući atmosferu koja u februaru i martu očekuje posetioce Herceg Novog. Među gostima su se, između ostalog, našle i koleginice Seka Sablić, Tamara Krcunović i Dragana Dabović, kao i bivša reprezentativka u košarci Milica Dabović.\nTagovi: Praznik mimoze u Beogradu


SAD: Oporavak posle rekordne oluje\nNjujork zavejan mećavom\nMilioni ljudi duž istočne obale Sjedinjenih Država počeli su da čiste ogromne snežne nanose posle rekordne mećave koja je odnela najmanje 17 života\nMilioni ljudi u istočnom delu Sjedinjenih Država čiste snežne nanose posle jedne od najvećih snežnih oluja ikada zabeleženih. Najmanje 17 osoba poginulo je od Džordžije do Nove Engleske, a vanredno stanje proglašeno u najmanje 10 saveznih država.\nSneg je prestao da pada u američkoj prestonici Vašingtonu, gde je u pojedinim područjima napadalo više od 60 centimetara. Zbog mećave, vidiljivost je juče bila izuzetno slaba na gotovo napuštenim ulicama. Vlasti su zatvorile puteve, kao i metro i aerodrome.\nFederalna vlada i škole će, kako je saopšteno, biti zatvoreni i sutra, a javni saobraćaj će biti delimično uspostavljen. Građani se i dalje upozoravaju da ne izlaze na puteve. Meteorolozi navode da je mećava u tom području među najvećih pet u istoriji.\nNacionalna meteorološka služba saopštila je da je u njujorškom Central parku palo najmanje 64 centimetra snega, dok su vlasti rano jutros ukinule zabranu putovanja zbog koje je od subote bilo ograničeno kretanje 8,4 miliona stanovnika. Javni saobraćaj je bio u potpunom prekidu, Brodvej je otkazao predstave, muzeji su bili zatvoreni, kao i prodavnice.\nDo 85 miliona ljudi je bilo na putu oluje, stotine hiljada građana ostale su bez električne energije, a hiljade onemogućene da putuju zbog paralisanog drumskog, železničkog i avio saobtraćaja duž istočne obale.\nOluja je čak poremetila planove američkog sekretara za odbranu Eša Kartera koji je posle evropske turneje umesto u bazu Endrjus, blizu Vašingtona, sleteo u Tampu, na Floridi.\nU Kentakiju, vlasti su otvorile skloništa duž glavnog autoputa, gde su vozači bili zaglavljeni najmanje 10 sati. Gradonačelnica Baltimora upozorila je stanovnike da ostanu kućama, navodeći da su putevi veoma opasni zbog snega i snažnog vetra.\nPoplave u Nju Džerziju\nUlice gradova duž obale Nju Džerzija bile su juče preplavljenje zbog visoke plime, dok se strahovalo i zbog velikih snežnih padavina u pojedinim mestima i slabe vidiljivosti, rekao je guverner te savezne države Kris Kris Kristi.\nU južnom delu Nju Džerzija bilo je većih poplava, a 90 hiljada ljudi ostalo je bez električne energije.


BiH i Pakistan: Unaprijediti ekonomsku saradnju\nPremijer Pakistana u posjeti BiH\nOdnosi BiH i Pakistana su izvanredni, zajednička je ocjena predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića i premijera Pakistana Nawaza Sharifa nakon današnjeg sastanka u Sarajevu. I Zvizdić i Šarif najavili su unapređenje bilateralne saradnje, naročito ekonomske u oblastima poljoprivrede, tekstilne i namjenske industrije.\nPakistan je prijateljska zemlja koja je u proteklih 25 godina pomogla BiH u različitim oblastima, podržavajući teritorijalni integritet i suverenitet BiH, konstatovao je predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića nakon sastanka sa pakistanskim premijerom.\nZvizdić smatra da je potrebno unaprijediti bilateralnu saradnju dvije zemlje, a posebno ekonomsku. U posljednih godinu dana vanjskotrgovinska razmjena između BiH i Pakistana je povećana, plan je, kaže predsjedavajući Vijeća ministara, da se ona pojača.\nSektori koji bi mogli biti važni za ekonomsku saradnju su u poljoprivredi, tekstilnoj i namjenskoj industriji. Najavljeno je da će u tom smislu vrlo brzo biti potpisani sporazumi, a počeće sa radom i zajednička komisija za ekonomske odnose između BiH i Pakistana. Ta komisija trebala bi da definiše sektore koji imaju najveći potencijal i modalitete saradnje između dvije države.\nPlan da se obimno poveća vanjsko-trgovinska saradnja: Navaz Šarif i Denis Zvizdić\n"Pozvao sam uvažene predstavnike poljoprivrede iz Pakistana da prisustvuju sajmu privrede naredne godine u Mostaru, da vide potencijale našeg agro sektora. Također smo zaključili da ima potencijala i u namjenskoj industriji i ovu posjetu smatramo poticajem jačanja naših novih odnosa", rekao je Zvizdić nakon sastanka sa pakistanskim premijerom.\nDodao je da je plan da se obimno poveća vanjskotrgovinska saradnja.\n"Ova posjeta nas izuzetno raduje i u funkciji je potvrde izvanrednih odnosa koje gajimo između Pakistana i BiH", rekao je Zvizdić.\nPremijer lslamske Republike Pakistana Navaz Šarif sa zadovoljstvom je potvrdio veoma dobre odnose dvije zemlje. Kazao je da je tokom susreta razgovarno o unapređenju saradnje u oblastima trgovine, obrazovanja i kulture, te da je bilo riječi i o energetskim pitanjima.\n"A sve u svjetlu energetske krize sa kojom se Pakistan suočava. Zaključili smo da postoji osnova za saradnju u energetskom sektoru poput hidropotencijala", dodao je Šarif.\nPakistanki premijer je iskazao zadovoljstvo i potpisanim sporazumom o ukidanju viza za Pakistan osobama koje posjeduju diplomatske i službene pasoše.\nTokom zvanične posjete Bosni i Hercegovini premijer Pakistana sastao se i sa članovima državnog Predsjedništva, predstavnicima oba doma državnog Parlamenta, te poglavarom islamske zajednice u BiH reisom Huseinom ef. Kavazovićem.


Evropska komisija ispituje slučajeve visoke korupcije u Crnoj Gori - Region - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Region » Evropska komisija ispituje slučajeve visoke korupcije u Crnoj Gori\nEvropska komisija ispituje slučajeve visoke korupcije u Crnoj Gori\nCrna Gora i Evropska unija Foto: gov.me\nEvropska komisija (EK) poslaće od 17. do 21.januara ekspertsku misiju u Crnu Goru koja će se baviti temama borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije na visokom nivou. To će biti urađeno imajući u vidu stav da misije ovakvog tima igraju važnu ulogu u političkom dijalogu između Crne Gore i Evropske unije.\nPotvrdu da misija Evropske komisije dolazi od 17. do 21.januara sadrži zapisnik sa jedne od sednica Radne grupe za poglavlje 23 u pregovorima s Evropskom unijom (EU), koji je danas objavljen na sajtu Vlade Crne Gore, a prenosi Radio-televizija Crne Gore.\nPojašnjeno je da je u pitanju Case-based Peer review misija, odnosno, cilj je da se eksperti EK bave konkretnim slučajevima iz oblasti organizovanog kriminala i korupcije na visokom nivou.\nOvakve misije, kako se navodi, pomažu u proceni napretka naše zemlje u ovim oblastima i pružaju niz prilagođenih preporuka za dalje delovanje.\nPrema navodima iz izveštaja Evropske komisije o Crnoj Gori za ovu godinu, korupcija je i dalje rasprostranjena u mnogim oblastima i izaziva zabrinutost, dok se napominje da je zaplenjeno više osam tona kokaina u inostranstvu koji se povezuje sa crnogorskim kriminalnim grupama.\nCrna GoraEvropska unijakontrolaKoripcijapristupanjePodgorica


Dug put do primene ekoloških standarda - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Dug put do primene ekoloških standarda\nDug put do primene ekoloških standarda\nčetvrtak, 23 avgust 2012 07:12\nTrećina propisa iz korpusa evropskog zakonodavstva odnosi se na ekologiju. Zato nas na putu usklađivanja i primene direktiva čekaju mnoga iskušenja, rečeno je juče u Kragujevcu, povodom usvajanja evropskih standarda u kreiranju i sprovođenju politike životne sredine. Susret sa novinarima i okrugli sto organizovali su vladina Kancelarija za evropske integracije i Centar za evropske integracije Beogradske otvorene škole.\n– Evropska unija ima jasne direktive u vezi sa ekološkim standardima, a na koji način i koliko brzo ćemo ih primeniti, to zavisi od nas. Na tom polju se suočavamo sa mnogim iskušenjima. U EU se, uzmimo samo to za primer, prečišćava gotovo sto odsto otpadnih voda, a u našoj zemlji manje od deset. Po jednoj od direktiva sva naselja sa više od dve hiljade stanovnika moraju biti povezana tim sistemima – rekao je Zoran Sretić, zadužen za primenu ekoloških standarda u Kancelariji.\nVlada je donela strategiju primene tih standarda sa rokom do 2030. godine, a prema prvim procenama, Srbiji će samo za izgradnju neophodne infrastrukture biti potrebno 10,5 milijardi evra.\n– Budući da najveći teret primene ekoloških standarda pada na lokalne samouprave, vlada će učiniti sve da građane rastereti dodatnih troškova. Sredstva treba da budu obezbeđena kroz saradnju sa različitim fondovima, a jednim delom i iz kredita. Ipak, ne mogu da tvrdim da neće biti povećanja cena komunalnih usluga. U tom kontekstu, međutim, treba reći da na primenu ekoloških standarda ne treba gledati kao na trošak, već kao na investicije koje ostaju u zemlji – objasnio je Sretić.\nRadi otklanjanja posledica klimatskih promena, zemlje članice EU će do kraja 2020. morati da umanje efekat „staklene bašte“ za 20 procenata. To je, takođe, jedna od direktiva u oblasti zaštite životne sredine, naglasila je Danijela Božanić iz Ministarstva energetike, navodeći da ćemo i mi morati toga da se pridržavamo, ukoliko želimo da budemo deo Evropske unije.\n– U sklopu otklanjanja posledica klimatskih promena poslednjih godinu i po dana, u fokusu EU je voda, budući da su analize pokazale da efekti staklene bašte negativno utiču i na kvalitet i na kvantitet vode. To je i za nas važno pitanje – ocenila je Božanićeva.\nMirko Popović, menadžer nevladine organizacije Beogradska otvorena škola, naglasio je da u sprovođenju politike usvajanja i primene ekoloških standarda EU mediji i građani igraju važnu ulogu.\n– Vlada Srbije je 2004. godine potpisala sporazum o saradnji sa nevladinim organizacijama u sklopu primene paketa ekoloških standarda, ali građani još uvek nisu dovoljno uključeni u ovaj proces. U tom smislu mediji imaju važnu, da ne kažem presudnu ulogu – istakao je Popović.\nNajveći stepen usaglašenosti sa standardima EU naša zemlja je ostvarila na polju zaštite vazduha i upravljanja hemikalijama, a najviše zaostajemo u primeni direktiva koje se odnose na upravljanje otpadom, rekao je Sretić, upozorivši da je ocena nadležnih u EU da ćemo potrebne standarde dostići „ne u kratkom ili srednjoročnom, već u dugoročnom periodu“.\nRadi što aktivnijeg uključivanja građana u proces primene ekoloških standarda, organizatori jučerašnjeg skupa otvorili su štand u centru grada, gde su svi zainteresovani Kragujevčani mogli da postave pitanja, daju predloge i komentare u vezi sa zaštitom životne sredine.\nIzvor: Politika, B. Kartalović\nSlika: B. Kartalović


BiznisTOP 2008 | Biznis i Finansije\n/ Novi brojevi / BiznisTOP 2008\nU publikaciji Biznis Top 2008. objavljeni su rezultati poslovanja privrednih subjekata u 2008. godini, prema podacima iz završnjih računa koje je obradila Agencija za privredne registre. Kompanije koje aktivno posluju u srbiji rangirane su po dobiti, aktivi, kapitalu, poslovnom prihodu, a date su i liste najuspešnijih kompanija po okruzima Srbije prema ostvarenoj dobiti u 2008. godini.\nKo su najveći u Srbiji\nTOP 10 prema dobiti\n1. Raiffeisen banka\n3. Telekom Srbija\n4. Đubriva Prahovo\n5. AIK banka\n6. Fabrika duvana Niš\n7. Eurobanka EFG\n9. Beobanka (u stečaju)\nTop 10 prema kapitalu\n1. Elektroprivreda Srbije\n2. Železnice Srbije\n3. Hidroelektrane Đerdap\n4. Telekom Srbija\n6. JP PTT Srbija\n7. Putevi Srbije\n8. Beogradski vodovod i kanalizacija\n9. Termoelektrane Nikola Tesla\nTop 10 prema aktivi\n1. Eletkroprivreda Srbije\n3. Železnice Srbije\n5. Komarcijalna banka\n6. Naftna industrija Srbije\n8. Raiffeisen banka\n9. Hidroelektrane Đerdap\nTop 10 prema poslovnom prihodu\n1. Naftna industrija Srbije\n2. Elektroprivreda Srbije\n3. US Steel Srbija\n5. Eurobank EFG\n7. Delta Maxi\n8. Termoelektrane Nikola Tesla\n10. Banca Intesa\nTOP 10 prema broju zaposlenih\n1. Železnice Srbije\n2. JP PTT Srbija\n4. Naftna industrija Srbije\n5. Rudarski basen Kolubara\n6. Telekom Srbija\n7. Max Petrol\n8. GSP Beograd\n9. US Steel Srbija\n10. Delta Maxi\nNajveća kompanija po poslovnom prihodu u Srbiji je Naftna industrija (NIS) jer je, po završnom računu za 2008. godinu zabeležila poslovni prihod od 304.284.213,00 dinara. NIS se nalazi i na petom mestu najvećih kompanija po kapitalu, na četvrtom mestu po boju zaposlenih i šestom mestu po aktivi. Posle NIS-a, na listi najboljih po poslovnom prihodu su EPS, US Steel Srbija, Telekom, Eurobank EFG, Srbijagas i Delta Maxi.\nNajbolja kompanija po aktivi i kapitalu, Elektroprivreda Srbije, istovremeno je i kompanija koja beleži gubitke uprkos poskupljenjima struje i nijednoj novoj investiciji u neki novi objekat, ali i sa ogromnim nenaplaćenim potraživanjima. Posle EPS-a, na listi najboljih kompanija po aktivi su Banka Inteza, Železnice Srbije, Telekom Srbija, Komercijalna banka i NIS, dok su po kapitalu, posle EPS-a najbolje rangirane Železnice Srbije, Hidroelektrane Đerdap, Telekom Srbija i NIS.\nNajbolja po dobiti u 2008. godini je Rajfajzen banka, sledi Banka Ineza a zatim Telekom Srbije, Industrija hemijskih proizvoda Prahovo, AIK banka, Fabrika duvana Niš, Eurobank EFG i Telenor.\nNajveći poslodavac su Železnice Srbije koje zapošljavaju 20.139 radnika. Slede JP PTT Srbija sa 15.290 radnika, beogradski Ural sa 12.491 zaposlenim, NIS sa 12.182 radnika i Rudarski basen Kolubara sa 10.806 radnika.\nLista kompanija po konsolidovanim bilansima pokazuje da je vodeća kompanija u prošloj godini bila JP PTT Srbija, slede Rajfajzen banka, Industrija hemijskih proizvoda Prahovo, Banka Inteza, Sintelon, Invej, Telenor i Hemofarm.\nMikro privreda sa makro problemima\nPreko polovine svih gubitaka (54,8%) koncentrisano je u 100 privrednih društava. Ovih 100 kompanija učestvuju u ukupnim sredstvima sa 23,3%, kapitalu sa 27,4%, kumuliranim gubicima sa 49,1% i u broju zaposlenih sa svega 11,5%. S druge strane, sto privrednih društava koja su poslovala sa neto dobitkom ostvarilo je 32,3% ukupno iskazanog neto dobitka svih privrednih društava, a njihovo učešće u ukupnim sredstvima je 12,5%, kapitalu 15,9% i u broju zaposlenih 7,5%.\nPodaci pokazuju da 95,1% privrede Srbije čine mala privredna društva, ali ona zapošljavaju manje radnika (386.005) nego 1% velikih kompanija u kojima je zaposleno 472.267 radnika.\nSektorska struktura privrede, pak, pokazuje da se najveći broj kompanija bavi trgovinom, 40,1%, prerađivačnom imdustrijom bavi se 20,6% kompanija, a čak 14,6% privrednih subjekata radi sa nekretninama. Što se zaposlenosti tiče, više od četvrtine (25,8%) preduzeća nema nijednog zaposlenog, a preduzeća koja imaju do 10 zaposlenih, koja su po standardima Evropske unije svrstana u mikro preduzeća, čine 86,2 odsto ukupnog broja privrednih društava.\nPrivredna društva u Republici Srbiji su u 2008. godini iskazala ukupne prihode u iznosu od 6.825.288 miliona dinara i ukupne rashode u iznosu od 6.836.858 miliona dinara, što u odnosu na prethodnu godinu predstavlja povećanje za 19,3%, odnosno za 20,8%. Više od polovine ukupnih prihoda ostvarila su privredna društva iz dva sektora i to: trgovina na veliko i malo, 2.492.128 miliona dinara i prerađivačka industrija, 1.798.639 miliona dinara, koji su u odnosu na prethodnu godinu veći za 19,3% odnosno 16,3%. Ova dva sektora iskazala su i više od polovine ukupnih rashoda: trgovina na veliko i malo 2.465.503 miliona dinara i prerađivačka industrija 1.790.834 miliona dinara.\nVelika privredna društva ostvarila su više od polovine (3.719.670 miliona dinara) ukupnih prihoda, koji su u odnosu na prethodnu godinu veći za 28,0%. Privredna društva sa teritorije Centralne Srbije ostvarila su više od dve trećine (4.866.898 miliona dinara) ukupnih prihoda u Republici Srbiji, a u odnosu na prethodnu godinu veći su za 19,7%. Preko dve trećine ukupnih prihoda privrednih društava sa teritorije Centralne Srbije, odnosno 68,2% ostvarila su privredna društva sa teritorije Grada Beograda. Privredna društva sa teritorije Vojvodine ostvarila su 1.941.968 miliona dinara ukupnih prihoda, od čega se na Južno-bački okrug odnosi 58,4%.\nČeka nas permanentna kriza\nMere koje su do sada preduzete za izlazak iz globalne krize zaobišle su korenitu promenu sistema koji ju je i prouzrokovao, te nakon privremenog opravka privrede sledi ponovni pad. U uslovima permanentne krize Srbija mora da traži izlaz oslanjajući se na sopstvene snage, pametnim korišćenjem domaćih i međunarodnih resursa, smatra Dragan Đuričin, predsednik Saveza ekonomista Srbije.\nI pored najava MMF-a da su najcrnji dani globalne recesije iza nas, među ekonomskim stručnjacima u svetu ima još mnogo dilema da li je kriza zaista završena, šta su prioritetne mere za oporavak privrede i njeno dalje funkcionisanje. Podršku ocenama MMF-a daju ekonomisti koji zastupaju koncept da su ispoljavanje krize i privredni oporavak u obliku slova V, smatrajući da je dno recesije iza nas i da je oporavak već započeo. Pobornici koncepta da je kriza u obliku slova L, predviđaju da nakon pada sledi dug period deflacije. Treća grupa zastupa stav da je kriza u obliku slova W: recesija je došla do dna, ali će oporavak biti privremen jer su mere koje su do njega dovele ireverzibilnog karaktera, te će ponovno uslediti pad. Novi oporavak će nastupiti tek kada se reši strukturna kriza u koju je zapao kapitalizam, odnosno kada sistem u vodećoj zemlji liberalnog kapitalizma – SAD, bude funkcionisao na drugim osnovama, opisuje ukratko razmimoilaženja među svetskim ekonomistima Dragan Đuričin.\nUslovi kreditiranja u Srbiji nametnuli su domaćoj privredi dvostruki problem. Sa jedne strane, troškovi zaduživanja na domaćem tržištu kapitala su među najvišima u regionu. Sa druge, trend usporavanja rasta kreditne aktivnosti izraženiji je kod preduzetnika i stanovništva, što preko samnjenja domaće tražnje utiče i na smanjenje privredne aktivnosti, ocenjuje se u izveštaju Udruženja finansijskih organizacija Privredne komore Beograda o izvorima i uslovima finansiranja privrede.\nPrema podacima Kreditnog biroa na dan 31. avgusta ove godine, potraživanja bankarskog sektora od pravnih lica i preduzetnika iznosila su 921,9 milijaradi dinara, što je rast od 7,8% u odnosu na decembar 2008. godine, a 1,6% u poređenju sa julom tekuće godine. Krediti pravnim licima beleže rast od 8,9% u odnosu na decembar prethodne, odnosno 1,8% u odnosu na jul tekuće godine, pri čemu je rast najveći u sektoru javnih preduzeća. Suprotno tome, kreditiranje preduzetnika opalo je za 4,6% u poređenju sa decembrom i 1,5% u odnosu na jul ove godine, dok su ukupna potraživanja od privrede i stanovništva u odnosu na jul porasla za 1,2%.\nPrema poslednjim dostupnim podacima Ministarstva ekonomije, za šest meseci primene mera Vlade Srbije u vidu subvencionisanih kredita privredi i stanovništvu, banke su odobrile 812 miliona evra subvencionisanih kredita, od čega u avgustu 118 miliona evra. Najveći deo, oko 688 miliona evra čine krediti za likvidnost preduzeća, dok je za investicije odobreno svega 2,2 miliona evra. Udeo subvencionisanih kredita je u porastu, te su, prema podacima NBS, u julu ove godine činili 22% kredita odobrenih preduzećima, dok se 30% odnosi na reprogram.\nPoslovanje kompanija u tekućoj godini: Kriza, kriza, e pa šta je…\nPojedinačna otpornost privrednih subjekata uglavnom je zavisila od njihove veličine, grane u kojoj posluju, i poslovne politike vođene u bliskoj prošlosti (pre svega po pitanju zaduživanja). Zajednički imenitelj koji se ticao apsolutno svih kompanija bila je likvidnost, gorući problem aktuelnog stanja domaće ekonomije.\nKompanija iz realnog sektora na Beogradskoj berzi, premda u akcionarskom dakle privatnom vlasništvu, nisu pokazale ništa žilaviji otpor, ako ih ne gledamo kroz prizmu večitih gubitaša u državnom i društvenom vlasništvu. Štaviše, prva poznatija žrtva „juriša poverilaca“ bila je Fidelinka, kompanija sa kontinuiranog segmenta trgovanja na Beogradskoj berzi, koja je platila ceh nelikvidnosti, blokadom poslovnog računa, otežanim poslovanjem i naporima poverilaca za restrukturiranjem kompanije. Slične probleme finansijske preopterećenosti imale su i druge kompanije a ishod njihove borbe zavisio je od spleta mikro-okolnosti. Tako su bečejski Sojaprotein i subotički Veterinarski zavod sproveli dokapitalizacije kako bi ojačali kapitalnu bazu i restrukturirali dugove, što je bilo moguće zahvaljujući snazi dominantnih akcionara.\nKako se ostale kompanije nose sa teretom krize, nepuna dva meseca do isteka poslovne godine, manjeviše prilična je nepoznanica uzevši u obzir ovdašnju transparentnost i dostupnost javnih informacija. Svega nekoliko kompanija sa Beogradske berze objavljuje kvartalne izveštaje o poslovanju te je mogućnost detaljnijeg izvođenja preseka zdravstvenog stanja realnog sektora prilično umanjena. Ono što je sigurno jeste da će kompanije koje u tekućoj godini ponove prošlogodišnje rezultate svakako biti smatrane uspešno vođenim kolektivima, dok će retki izuzeci koji premaše učinak iz 2008. godine, zajedno sa njihovim akcionarima, biti istinski dobitnici tržišta.\nPolugodišnji rezultati nekolicine transparentnih kompanija sa berze svedoče o jakom kriznom talasu koji je zahvatio realni sektor. Vodeći domaći građevinar Energoprojekt uspešno je prebrodio prvi talas krize zahvaljujući ranije ugovorenim poslovima, te su rezultati na polugođu bili sasvim zadovoljavajući, dok akcionarima velika briga ostaje znatan pad novougovorenih poslova koji su od krucijalnog značaja za budućnost kompanije. Sojaprotein, nakon sprovedene dokapitalizacije, izvršio je finansijsko restrukturiranje čime se nakon negativnog prvog kvartala vratio pozitivnom poslovanju sa velikim izgledima za uspešan završetak godine. Preduzeća iz metalske industrije, Metalac i Alfa plam, ostvarila su pad aktivnosti u odnosu na lani ali su ipak prikazala zadovoljavajuće rezultate koji su pre svega plod višegodišnjeg vođenja od strane iskusnog menadžment tima.\nRizici od povećanja siromaštva u Srbiji: Poslednja rupa na kaišu\nU Srbiji, prema zvaničnoj statistici, na granici siromaštva je svaki osmi njen žitelj, pokušavajući da preživi sa oko 8.000 dinara mesečno. Preliminarni podaci Republičkog zavoda za statistiku za prvih šest meseci ove godine pokazuju da je u Srbiji nešto manje od 700.000 (9,2%) građana koji žive ispod granice siromaštva, odnosno da mesečno imaju prihode manje od 8.360 dinara. Prema anketi o potrošnji domaćinstava, broj siromašnih u drugom kvartalu porastao je za oko 0,2% u odnosu na prva tri meseca ove godine, kada je evidentirano oko 697.000 siromašnih građana, među kojima je najviše višečlanih porodica, penzionera i nezaposlenih sa osnovnim obrazovanjem. Istovremeno, nezaposlenost u Srbiji je od početka godine porasla za 1,1 odsto, a najnoviji podaci Nacionalne službe za zapošljavanje pokazuju da ima oko 750.000 nezaposlenih, od kojih više od polovine čine žene. Među licima na evidenciji NSZ najzastupljenija je starosna grupa od 25 do 29 godina (12,92%), slede građani između 30 i 34 godine, zatim od 50 do 54, dok je najmanje nezaposlenih u starosnoj grupi od 35 do 39 godina.\nAdria region: Među 100 najvećih kompanija, 23 iz Srbije\nNa listi Top 100 kompanija u Adrija regionu, koju je objavila konsultantsko- revizorska kompanija Deloitte nalaze se 23 kompanije iz Srbije. U region su uključene sledeće zemlje: Srbija,Hrvatska, Slovenija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora i Makedonija.\nNa prvih pet pozicija na listi, zasnovanoj na prihodima od prodaje u 2008. godini, hrvatska Agrokor grupa je najbolje plasirana, prate je INA iz Hrvatske, srpski NIS a zatim slovenački Petrol i Mercator. Pored NIS-a, najbolje rangirane srpske kompanije su EPS na 8., Delta M na 9. mestu i PTT na 12. rang poziciji. Na listi dominiraju kompanije iz sektora robe široke potrošnje i energetike.\nNajveći broj kompanija na listi, njih 38, dolazi iz Slovenije, a po zastupljenosti slede hrvatske (30) i srpske kompanije (23). Najveći broj firmi, njih 34, dolazi iz sektora prodaje i proizvodnje robe široke potrošnje. Politika snažne ekspanzije kroz organski rast i selektivne akvizicije osigurale su Agrokoru lidersku poziciju na listi. Agrokor je ostvario i najveći godišnji rast prihoda, od čak 36 odsto, a nešto slabiji rast imala je grupacija Delta M (rast od 35 odsto).\nUkupni prihodi od prodaje kompanija iz energetskog sektora porasli su za 22 odsto na godišnjem nivou. To je znatno više od prosečne stope rasta među Adria Top 100 kompanijama, koja je iznosila 16 odsto.\nPosledice globalne finansijske oluje počele su da se osećaju u ekonomijama zemalja Adrija regiona u poslednjem kvartalu 2008. godine. Iako se pre pada Lehman Brothersa očekivalo da će ekonomije u Adrija regionu nastaviti svoj solidan rast, nakon toga se pojavio oštar zaokret prema negativnim projekcijama rasta. Trenutno se čini verovatnim da će se prosečni BDP u regionu tokom 2009. Smanjiti za 5 do 6 odsto, što je ubedljivo najgori godišnji rezultat još od ranih 90-ih. Usprkos različitim strukturama ekonomija u regionu, nivo smanjenja njihovog BDP-a biće sličan.\nKao posledica tog osetnog i naglog smanjenja ekonomske aktivnosti, i još bržeg širenja nelikvidnosti, upravljanje novčanim tokovima postalo je od izuzetne važnosti za sve kompanije (pa čak i vlade) u Adrija regionu. Da stvari budu još komplikovanije, u čitavom regionu su se – sa Slovenijom kao delimičnim izuzetkom – znatno povećali troškovi finansiranja iz inostranih izvora.\nBudući da su sve ekonomije u Adrija regionu poslednjih godina pokazale veliki deficit tekućeg računa, nagli prekid toka jeftinih izvora finansiranja iz inostranstva rezultirao je značajnim povlačenjem investicija, dok su više kamatne stope, kao popratni element čitavog procesa, dovele i do većeg povlačenja kupaca. Značajna povećanja državnog deficita, do kojih je došlo zbog slabijih rezultata u prikupljanju poreza, pokušavaju da se smanje kombinacijom povećanja stope poreza, finansiranja deficita i smanjenja troškova (posebno putem odlaganja novih investicija).\nSvaka zemlja u Adrija regionu pokušava da smanji efekte krize korišćenjem sopstvenih specifičnih prednosti. Slovenija, kao stabilna članica Euro-zone, i dalje se može koristiti relativno jeftinim izvorima inostranog finansiranja, pa su se stoga slovenačka vlada i velike kompanije, poput NLB-a, višekratno služile evropskim kreditnim tržištem. Hrvatska i Crna Gora položile su svoje nade u uspešnost turističke sezone, koja je ove godine bila relativno uspešna. Srbija i Bosna i Hercegovina osigurale su stand-by aranžmane sa MMF-om kako bi osigurale podršku tokom krize.\n(Radoš Ilinčić, direktor u Sektoru za finansijsko savetovanje, Deloitte)\nPrivreda na jednom mestu\nRegistar mera i podsticaja regionalnog razvoja predstavlja jedan od nadragocenijih instrumenata za kreiranje regionalne politike. Radi se o bazi podataka o svim novčanim podsticajima iz različitih državnih izvora-budžeta, fondova, agencija, pa i fondova Evropske unije. Na osnovu tih podataka, kreatori politike mogu da ocene da li preduzete mere daju efekte i da donose strateške odluke na osnovu verodostojnih podataka. Na primer, danas podaci APR pokazuju da se 60 odsto od ukupnog broja privrednih subjekata nalazi u Beogradu ili Novom Sadu, dok se broj preduzeća i preduzetnika u pojedinim okruzima na jugu Srbije iskazuje u promilima. Tolika neravnoteža odslikava koliko je važno da politika regionalnog razvoja bude postavljena na realnim pretpostavkama i kreirana na duži rok, jer bi u suprotnom Beograd i Novi Sad u ne tako dalekoj budućnosti mogli da postanu centri sa najvećim brojem nezaposlenih i socijalnih slučajeva, puni ljudi koji nisu mogli u svojim gradovima da nađu posao niti perpspektivu. Agencija zato nudi pravi model za analizu i donošenje odluka o odgovarajućim merama, a na političarima i donosiocima odluka je da to i iskoriste na najbolji način. Registar mera i podsticaja regionalnog razvoja trebalo bi da proradi po uspostavljanju Nacionalne agencije za regionalni razvoj.\n(Zvonko Obradović, direktor Agencije za privredne registre)\nUkupno opterećenje privrede preliminarno je procenjeno na oko šest miliona evra. Takvu analizu efekata moguće je sprovoditi različitim metodama – zbrajanjem prihoda institucija koje su te izveštaje primile ili u potrošenim radnim satima ili radnim danima. Pitanje je ko i u kom momentu plaća za ‘izgubljeno vreme’ pri prikupljanju neophodnih dokumenta. Naravno, mislim da je sada najbolje platiti ’izgubljeno vreme’ na samo jednom mestu, kada već mora da troši vreme na takve stvari. Finansijski izveštaji će, takođe, moći da budu predati u elektronskom obliku, a zadržaćemo i opciju predaje papirnih dokumenata za one koji to žele. Uvođenjem novih nadležnosti u APR, ona gubi prerogativ da je samo za privredne registre. Mislim da je to dobar potez Vlade i parlamenta, i da to pokazuje da je APR institucija koja ima pogled u budućnost. Ovakva institucija može pozitivno da doprinese razvoju društva, a u nekim zemljama poslovi sličnih organa dovedeni su do perfekcije. Mislimo da je APR dostigla vrlo visoke kriterijume, ne samo u odnosu na druge državne organe u Srbiji, već i u odnosu na mnoge države Evropske unije.\n(Miladin Maglov, Registrator u Agenciji za privredne registre)


Inspekcije Pirotskog okruga:stanje revodno, obuka za radnike | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Inspekcije Pirotskog okruga:stanje revodno, obuka za radnike\nRepubličke inspekcije Pirotskog okruga u trećem kvartalu radile su uobičajeno i nije bilo nekih drastičnijih događaja. Najveću novinu najvljuje Sanitarna inspekcija koja će do kraja godine organizovati obuku za sve zaposlene koji rade sa hranom, vodom i drugim prehrambenim artiklima.\nPrema rečima Dragane Tončić, načelnice okruga koja je objavila podatke o radu, Inspekcija rada je u ovom kvartalu obavila 319 nadzora i tom prilikom konstatovala 72 nedostatka. U 50 slučajeva je otkrila radnike na crno, nakon čega je njih 44 prijavljeno na socijalnom i penzijsko osiguranje, odnosno poslodavci su ih legalizovali. U istom periodu desile su se i 3 teške povrede na radu, a podneto je i 40 prekršajnih prijava-konastatovala je načelnica Tončić.\nVeterinarska inspekcija imala je 46 kontrola i podnela 16 prekršajnih prijava, a posebna pažnja posvećena je kontroli na afričku svinjsku kugu i to u saradnji sa lovcima. Ekološka inspekcija obavila je 46 nadzora u Vodopriovrednoj nije bilo značajnijih problema, dok je šumsko-lovna u 23 kontrola zaplenila 93 kubika bespravno posečenog drveta i podnela 11 prekršajnih prijava.\nTuristička inspekcija izrekla je jednu zabrani delatnosti i podnela jednu prekršajnu prijavu, dok je Poljoprivredna obavila 84 kontrola, podnela jednu krivičnu i jednu prekršajnu prijavu i obustavila isplatu 420.000 dionara subvencija stočarima zbog nenamenskog korišćenja ovog državnog podsticaja.\nLeposava Veljković, načelnik Sanitarne inspekcije konstatovala je da su tokom trećeg kvartala obavljena 326 sanitarna pregleda raznih objekata i institucija koje su povezane sa proizvodnjom i plasmanom hrane i najavila zanimljivu novinu za sve radnike koji se bave ovom delatnošću.\n-Do kraja godine organizovaće se obuka-kurs za sve koji rade u proizvodnji hrane i vode, kao i za ranike u prometu životnih namirnica. Kurs će trajati pet radnih dana i pretpostavljam da će ga do kraja godine završiti prva grupa polaznika, a zatim sledi nastavak naredne godine. Predavači su sanitarni inspektori i drugi stručnjaci iz kove oblasti kao što su lekari ZZJZ. Na završetku kusa planirano je pismeno polaganje za polaznike, a posle pet godina sledi provera znanja, odnosno ponovna obuka-kazala je Veljkovićeva. Pomenuta obuka predviđena je i za vlasnike salona za ulepšavanje.


Završena besplatna obuka “EU Projekti od A do Z” – Privredna Komora Srbije\nViše od 90 predstavnika privrede i 20 predstavnika komorskog sistema imali priliku da besplatno pohađaju petodnevnu sertifikovanu obuku EU Projekti od A do Z u okviru projekta “Razvoj inovativnih usluga za podizanje kapaciteta MSPP u korišćenju sredstava EU.\nNa osnovu urađene SWOT analize u Izveštaju EK o napretku Republike Srbije za 2015. godinu za različite sektore (inovacija, IT, poljoprivreda, regionalni razvoj, energetika, zaštita životne sredine i sl.) dostupnost sredstava iz predpristupnih i bilateralnih sredstava EU predstavlja priliku, dok nedovoljni kapaciteti za apsorpciju sredstava u istim sektorima predstavljaju pretnju za razvoj privrede u ovim oblastima. Upravo zbog ograničenja privrednih društava u vidu nedovoljne informisanosti, nedostatka znanja i veština za apliciranje i realizaciju projekta, ali i nerealne slike o sopstvenim kompanijama, Centar za upravljanje projektima Privredne komore Srbije pokrenuo je projekat čije su aktivnosti usmerene upravo na podizanje kapaciteta inovativnih MSPP za korišćenje sredstava fondova Evropske unije. Projekat pod nazivom “Razvoj inovativnih usluga za podizanje kapaciteta MSPP u korišćenju sredstava EU“, finansiran je od strane Razvojne agencije Srbije koja u okviru Programa Finansijska podrška poslovnoj institucionalnoj infrastrukturi podržava najbolje projektne ideje i ima za cilj razvoj privrednih subjekata zasnovan na znanju, inovativnosti, konkurentnosti i poslovnom udruživanju.\nDoprinos u ostvarivanju ovog cilja jeste i rezultat jedne od projektnih aktivnosti koji se ogleda u više od 90 predstavnika privrede i 20 predstavnika komorskog sistema koji su imali priliku da besplatno pohađaju petodnevnu sertifikovanu obuku „EU Projekti od A do Z“. Obuke održane u Novom Sadu, Kragujevcu i Beogradu i pružile su sveobuhvatan pregled mogućnosti finansiranja projekata iz EU fondova, dok su eminentni predavači u ovoj oblasti proveli učesnike kroz ceo proces razvoja projekta, od ideje, pripreme, kreiranja i pisanja predloga projekta, budžeta kao i izrade neophodne dokumentacije.\nOno što je ovaj program obuke razlikovalo od drugih jeste razvoj logičke matrice projekta (LFM), koji predstavlja nemerljivu pomoć u strukturi i formulaciji projektne ideje. Takođe, bitan deo obuke bio je posvećen pripremi tenderske dokumentacije za sprovođenje javnih nabavki po pravilima EU (PRAGprocedure).\nPredstavnici firmi Univerexport, Frikom, Com Trade, Kuč Company, Komanija Blagojević, Pošta Srbije, Institut Goša, Agencija za kontrolu letenja, Rubin Kruševac, Panfruit, Tehnounion,Sunce Kragujevac, MK investments, DDOR Novi Sad, Banka Intesa, Addico Banka, JKP Vodovod i kanalizacija, IKT Klaster Centralne Srbije, Jugoinspekt Beograd, Privredni forum mladih, Klaster drvoprerađivača, Savez pčelarskih organizacija Srbije, PSS Institut Tamiš, Energetika Kragujevac, BIC, Business Innovation Programs, Agro World, Superlook, Brana Commerce, Findomestic Banka, Elkoms, L&A Consulting, Optical, Fondacija Centar za mlade talente, samo su neki od zadovoljnih polaznika koji su odgovorili da je obuka u potpunosti ispunila njihove potrebe i očekivanja, tako da u narednom periodu očekujemo da samostalno apliciraju za fondove Evropske unije ili neke druge oblike razvojne pomoći.\nPored uspešno završenih obuka, jedan od glavnih ciljeva projekta jeste i nova inovativna usluga Privredne komore Srbije u vidu E-platforme koja je u izradi. E-platforma ponudiće sadržaje usmerene na podizanje kapaciteta MSPP u korišćenju sredstava EU poput Vodiča za korišćenje sredstava EU koji bi nudio informacije o relavantnim izvorima finansiranja, online webinare i tutorijale za pisanje i vodjenje projekata, relevantnu bazu sertifikovanih konsultanata, kao i interaktivni upitnik za samoprocenu kompanije.\nViše o novoj usluzi PKS u narednom periodu.


► Norveška dobila novu vladu, bez ministra za EU\nNorveška premijerka Erna Solberg predstavila je danas novu tropartijsku vladu desnog centra u kojoj nema značanijih personalnih promena, ali više nema ministra za evropske poslove.\nPremijerka je vladu predstavila posle razgovora na kojima je odlučeno da se evropski resor ukine.\nSolberg vodi Norvešku od 2013, a u nedelju je rekla da će pored njenih konzervativaca i antiimigrantske Partije progresa u vladi biti i mala centristička Liberalna partija.\nS osam liberalnih poslanika, vlada će imati 80 od 169 mesta u parlamentu.\nKonzervativci su na septembarskim parlamentarnim izborima ostvarili tesnu pobedu.


U 2010. konsolidacija ekonomije Srbije – Nadlanu.com\nU 2010. konsolidacija ekonomije Srbije\nBEOGRAD, 5. januara 2010. (Beta) - Međunarodna agencija za utvrđivanje rejtinga Dan i Bredstrit ocenila je u utorak da će 2010. biti godina konsolidacije srpske ekonomije, ali je Srbiji zadržala rejting DiB-a za zemlje za visokim rizikom poslovanja.\nAnalitičari Dan i Bredstrita u januarskom izveštaju naveli su da se vidi lagani oporavak ekonomije Srbije, ali da ni po najpovoljnijem scenariju u kratkom roku neće biti zabeležen primetan ekonomski rast. "Iako je evidentno da se ekonomija polako oporavlja zarade kompanija su i dalje male i pristup novim pozajmicama kod banaka im je ograničen", navodi se u saopštenju bonitente kuće Rating (www.rating.rs), zastupnika agencije Dan i Bredstrit za Srbiju.\nSlaba potražnja na domaćem tržištu će dovesti do daljeg pada i promene načina trgovanja kao i deficita platnog bilansa, ocenjuje se u januarskom izveštaju bonitetne kuće. Kako se navodi, banke u Srbiji biće fokusirane na ograničavanje spornih potraživanja nakon nagle ekspanzije pozajmica zadnjih nekoliko godina, dok će vlada i dalje nastojati da smanji budžetski deficit.


Ministarstvo odbrane SAD: Rusija podržava separatistički pokret Milorad Dodika – Fokus.ba\nMinistarstvo odbrane SAD: Rusija podržava separatistički pokret Milorad Dodika\nKada je riječ o Bosni i Hercegovini, u izvještaju se navodi da odnose te države sa Rusijom komplikuju etničke i političke tenzije u toj zemlji\n“Postoje dokazi da Rusija podržava separatistički pokret bosanskih Srba na čelu sa Miloradom Dodikom. Ruska podrška separatističkom pokretu motivisana je željom da spriječi ulazak BiH u NATO i Evropsku uniju. Tenzije u Bosni i Hercegovini dodatno podstiču odnosi između državnih institucija i entiteta Federacija Bosne i Hercegovine na jednoj strani, dok je na drugoj strani većinsko srpski entitet Republika Srpska. Vodeće partije bosanskih Srba protive se članstvu u NATO i njihovo pruža Rusiji priliku da destabilizuje BiH”, piše u izvještaju.\n“Ključ strategije Rusije jeste da okrene javno mnjenje protiv euroatlantskih integracija. Rusija koristi alate, uključujući ekonomski pomoć, diplomatsku podršku, energetsku zavisnost i usmjerene komunikacijske kampanje i kampanje dezinformisanja”, stoji u izvještaju i dodaje se da “SAD i Evropska unija ne mogu sebi priuštiti ambivalentnost na Zapadnom Balkanu, jer takav pristup otvara vrata ruskom malignom uticaju”.\n“Postoje brojni primjeri ruskog malignog uticaja, uključujući: pokušaj državnog udara u Crnoj Gori, agresivnu rusku kampanju dezinformisanja koja je za cilj imala pokušaj ometanja referenduma u Sjevernoj Makedoniji o sporazumu o promjeni imena sa Grčkom, koji je bio preduslov za članstvo Sjeverne Makedonije u NATO-u”, nabraja se u dokumentu.\nNaglašava se i da su, izuzev Kosova, države bivše Jugoslavije zavisne od naslijeđa ruske vojne opreme, još od vremena kada su bile dio Jugoslavije.\n“BiH i Sjeverna Makedonija su u procesu odricanja od naslijeđa ruske vojne opreme. To predstavlja mogućnost za SAD da postanu njihov izabrani partner”, piše u izveštaju.\n“Srbija čvrsto odbija da ide ka članstvu u NATO-u iako je članica Partnerstva za mir sa aktivnim Individualnim akcionim planom partnerstva (IPAP). SAD su najaktivniji vojni partner Srbije. Srbija ima više nego dvostruki broj angažmana sa SAD-om nego sa bilo kojom drugom državom. Međutim, manjak transparentnosti u strateškim i operativnim prioritetima Srbije komplikuje saradnju u oblasti odbrane”, navodi se.\nBosna i Hercegovina se gotovo u potpunosti oslanja na međunarodnu bezbjednosnu pomoć kako bi reformisala svoju vojsku, navodi izvještaj i naglašava činjenicu da više od 80 odsto budžeta za odbranu odlazi na troškove vojnog osoblja, a da složena struktura vlasti BiH zahtjeva politički konsenzus tri člana Predsjedništva.\nUprkos tome što Srbija ne stremi članstvu u NATO-u, saradnja te zemlje i Alijanse uključuje: saradnju u oblasti bezbjednosti, obuke i odbrane, reforme sektora bezbjednosti, kao i u oblasti unapređenja podoficira, navodi se u izvještaju. Takođe je navedeno da je Srbija u januaru 2015. donela odluku da produbi saradnju sa NATO-om kroz Individualni akcioni plan partnerstva (IPAP).\n“Zajednička grupa Srbija-NATO za reformu odbrane je ustanovljena u februaru 2006. kako bi pružila savjetodavnu i drugu podršku vlastima u Srbiji sa ciljem reforme i modernizacije oružanih snaga Srbije i kako bi se izgradila moderna, dostupna odbrambena struktura, koja se može demokratski kontrolisati”, jedna je od stavki kojom se opisuje saradnja.\n#izdvojeno#milorad dodik#rusija#scc#u fokusu


Antić na protestu u Kragujevcu: Vučić je hodajuća afera | N1 Srbija\nAntić na protestu u Kragujevcu: Vučić je hodajuća afera\n11.05.2019. |21.48 >21.50 |\nNa ovom mestu počela je obnova moderne Srbije, ne ustancima nego skupštinama, ne ratovima nego ustavima, vaši su preci bili svilena košulja srpske države, kako ih je nazivao knez Miloš, ali kada taj knez više nije bio po volji naroda, vaši preci su ga oborili, podsetio je večeras Kragujevčane istoričar Čedomir Antić, na protestu "1 od 5 miliona".\n"Ako su vaši preci nekada bili 'košulja srpskih kneževa', da li smo danas zaslužili da budemo gaće ovog predsednika", pitao je Antić.\nOn je predsednika Srbije nazvao "hodajućom aferom" objasnivši da je za sedam godina Aleksandar Vučić napravio 120 afera.\n"On je okupio svraku i vranu, kuso i repato, najgore je doveo na mesta najboljih. Zajedno sa tim svojim najgorima počeo je da urušava temelje srpske države, jer pravda čuva zemlje i gradove, a Ustav drži države", rekao je Antić, istakavši da je Vučić oborio Ustav Srbije i urušio srpske medije.\nZamenik predsednika Stranke slobode i pravde (SSP) Borko Stefanović, poručio je da na protestima ne sme biti nikakvog nasilja, navodeći da protivnici čekaju takvu priliku koja bi "obradovala vožda".\n"Vratićemo slobodu mirnim hodom za slobodu, snagom i jedinstvom, bez podela, rasparčavanja i usitnjavanja. Tu nepogodu sklanjamo jedinstvom, snagom i razgovorom. Od vlasti tražimo dogovor o slobodnim izborima, normalnim uslovima za slobodne izbore, tražimo slobodne medije, pre svega RTS, informativni program", rekao je Stefanović.\nOn je naglasio da javni servis mora biti otvoren za različite ideje koje narod treba da čuje, a političari da sučele svoje programe.\n"Izađite junačine, da se dogovorimo oko nečeg što je normalno. Nećete iz ruku slobodarskog naroda otimati ono što je imao u 19. veku", istakao je Stefanović, upitavši vlast gde će im duša.\n"Znamo da vrh te stranke duše i nema. Mi ih pitamo gde ćete posle kada zakon svoju oštricu izvadi, ne stranke, ne vlasti nego zakon i slobodno tužilaštvo. U koju ćete rupe pobeći i gde ćete se skloniti, ne od nas nego od zakona", rekao je Stefanović.\nOn je rekao da nije dovoljno da kriminalci iz vlasti samo odu u zatvor, a da u budžet u ekspresnom postupku ne vrate imovinu koju su narodu oteli, navodeći da bez toga nema pravde.\n"Ne postoji način da nas podelite. Ne postoji način da odustanemo. Ova energija i snaga neće nestati. Svake nedelje protesti, slobodna zona u Beogradu, idemo zajedno, idemo do pobede, idemo do slobodnog Kragujevca i slobodne Srbije. Smrt fašizmu i sloboda i pravda narodu", poručio je Stefanović.\nprotest Jedan od pet miliona Čedomir Antić Borko Stefanović\nNista se ne preduzima korisno, protesti i dalje traju, ljudi se okupljaju a vlast pokusava da resi problem sa Kosovom koji gotovo pocinje da bude neresiv.\nOpterećeni Vučićem, ništa postići nećete.\nStalno se ponavlja jedno te isto, gde je novi program za bolju Srbiju?


Fabrika za 30 hiljada tona kafe : Nadlanu.com\nFabrika za 30 hiljada tona kafe\nNova fabrika jedinstvena po Centru za posetioce, u okviru kojeg se nalaze muzej kafe, dvorana za projekcije, kao i izložbeno−prodajni centar i ekskluzivni kafe salon\nKompanija „Donkafe“ (Doncafe) otvorila je u Šimanovcima vrata svoje nove fabrike, vredne preko 10 miliona evra.\nSlika o veličini „Donkafe“ fabrike stvara se kroz prerađivački kapacitet od 18.000 tona kafe, koji će u sledećim fazama razvoja dostići impresivnih 30.000 tona. Čitav kompleks prostire se na površini od 33.500 metara kvadratnih. Zgrada obuhvata 8.000 kvadrata, u okviru koje se nalaze kancelarije, proizvodnja, magacin i prostor za edukativne i društvene aktivnosti. Nova Donkafe fabrika, koja se nalazi na 25 kilometara od Beograda, pored autoputa Zagreb − Beograd, jedinstvena je po Centru za posetioce, u okviru kojeg se nalaze muzej kafe i dvorana za projekcije, gde svi zainteresovani mogu da saznaju detalje o vrstama kafe, njenom uzgoju, zemljama porekla, načinu prerade, pripreme...\nU „Donkafe“ fabrici nalazi se i izložbeno−prodajni centar i ekskluzivni cafe salon, gde posetioci mogu da uživaju u Donkafe proizvodima. Novina „Donkafe“ fabrike jeste i pasarela, postavljena iznad proizvodnog pogona, koja omogućava posetiocima direktno upoznavanje sa procesom proizvodnje. Magacin, koji se nalazi u zgradi, ima kapacitet za oko 2.000 paleta gotovih proizvoda i za oko 800 tona sirove kafe, sa mogućnošću istovremenog skladištenja 18 različitih kvaliteta. Kapacitet prženja je 5 tona sirove kafe na dan, a svi proizvodi se pakuju ili u zaštićenoj atmosferi ili vakumiranjem što garantuje očuvanje svežine. U okviru ove najsavremenije fabrike u ovom delu Evrope, koja za sada ima oko 300 zaposlenih, od izuzetnog značaja je i logističko−distributivni centar, koji će omogućiti racionalniju i efikasniju proizvodnju, kao i distribuciju proizvoda do potrošača, što je krajnji cilj i smisao ovog poduhvata.\n„Donkafe Grup“ je od 2005. godine u stoprocentnom vlasništvu izraelske kompanije „Štraus“ (Strauss). Od ulaska „Štrausa“ u Donkafe investirano je preko 50 miliona evra, što predstavlja jednu od najvećih investicija u Srbiji, a ujedno i najveću investiciju ove multinacionalne kompanije van Izraela. Ukupan obrt ove kompanije je milijardu evra godišnje, ima 6.700 zaposlenih u 11 zemalja i 23 fabrike koje proizvode različite vrste proizvoda. „Štraus“ u Brazilu, najvećem svetskom proizvođaču kafe, poseduje dve fabrike, i pozicioniran je odmah iza lidera. U planu je da Srbija bude centar proizvodnje za jugoistočnu Evropu, iz kojeg će se kafa distribuirati u ostale zemlje regiona u kojima posluje kompanija „Štraus“. Kompanija Štraus posluje u Brazilu, Ukrajini, Rusiji, Belorusiji, Moldaviji, Kazahstanu, Izraelu, Poljskoj, Rumuniji, Bosni i Hercegovini, Srbiji i Crnoj Gori i zauzima šesto mesto u svetu po ukupnoj proizvodnji kafe. Od ukupne količine kafe koju kupuje, 65 odsto dolazi iz Brazila, dok 35 odsto čini kafa sa plantaža iz Vijetnama, Indije, Kolumbije Hondurasa, Gvatemale i Ugande. Sve fabrike kompanije Štraus godišnje isprže oko milion i po vreća kafe, odnosno 90.000 tona. („Pregled“)


Svet - Novosti dana - 10.06.2020 | Sputnjik Srbija\nNakon jutrošnjeg rušenja konaka manastira Svetog Vasilija Ostroškog kod Ulcinja, postoje ozbiljne indicije da će crnogorska vlast pokušati da izvede slične akcije i drugdje, smatra analitičar Boško Vukićević, koji vjeruje da sve to ima veze s mogućnošću obnove litija.\nFederalna služba bezbednosti Rusije (FSB) sprečila je teroristički napad u Simferopolju, petorica ekstremista pripremalo je da aktivira eksplozivnu napravu na jednom od gradskih trgova.\nPodgorički paroh: Direktor policije Crne Gore širi bezbednosnu i zdravstvenu paniku\nParoh podgorički Nikola Pejović saopštio je da direktor Uprave policije (UP) Crne Gore Veselin Veljović širi bezbjednosnu i zdravstvenu paniku.\nPredsednici Rusije i Turske, Vladimir Putin i Redžep Tajip Erdogan, razgovarali su telefonom o situaciji u Libiji i sirijskom Idlibu, saopštila je administracija turskog predsednika.\nUprava policije Crne Gore: Netačni navodi da policija vrši opsadu Miholjske prevlake\nApsolutno su netačni navodi, koje su iznijeli poslanici Demokratskog fronta u Skupštini, da policija vrši opsadu Tivta na lokaciji Miholjska prevlaka i da pruža asistenciju kako bi se srušila krstionica na toj lokaciji, navodi se u saopštenju Uprave policije Crne Gore.


Procjene su da će u opštini sa velikim prirodnim resursima, zbog ogromnog zagađenja i propasti privrede, za nekoliko decenija grad imati manje od deset hiljada stanovnika\n14760 pregleda\t25 komentar(a)\nSve manje stanovnika: Pljevlja, Foto: Goran Malidžan, Goran Malidžan\n“Na ovom prostoru već duži niz godina niko ne pokušava da nešto gradi ili da otvori nova radna mjesta, uprkos velikim resursima. Mladi ljudi ne vide svoju budućnost u Pljevljima i stoga odlaze i u drugim sredinama stvaraju porodice. Na evidenciji Biroa praktično isti broj nezaposlenih sada i prije 15 i više godina, i pored toga što se u međuvremenu odselilo i sa Biroa odjavilo na hiljade građana. Vidimo da od obećane izgradnje drugog bloka Termoelektrane Pljevlja nema ništa, drvoprerade, garantnog fonda za podršku preduzetnicima i poljoprivrednicima, cementare, toplifikacije, postrojenja za prečišćavanje pitke vode... Ni postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda nije stavljeno u funkciju, dok se radnicima lokalnih preduzeća duguje 10 i više plata. Pred izbore uvedena mizerna ekološka naknada neće moći da se naplaćuje od najvećeg zagađivača i to zbog toga što su zarobljeni sudovi u Crnoj Gori odlučili da postoji dug Opštine Pljevlja prema zagađivaču”, rekao je Bojović.\n“Novac od eko naknade ćemo koristiti za ekološke projekte i nećemo moći ga koristiti za naše plate za kulturu sport i dr. Novac će biti deponovan na posebnom računu i biće podložan kontroli”, kazao je gradonačelnik Pljevalja. Na pitanje kako namjerava da privuče investitore u Pljevlja i da li ima interesovanja za izgradnju cementare ili nekod drugog industrijskog objekta, u kojem bi mladi Pljevljaci našli zaposlenje, Golubović je kazao da se o cementari stalno priča i ispipava se tržište.\nMonstatVladislav BojovićIgor GolubovićOpština PljevljaPljevlja


"Marjanović" traži odštetu od RiTE-a Gacko - Direkt Portal\n“Marjanović” traži odštetu od RiTE-a Gacko\n20.07.2018 11:38 niskogradnja marjanovic, otkrivka, rite gacko, Termograding 0\nUpornost rukovodstva RiTE-a Gacko da na poslovima otkrivke angažuje "Termograding" mogla bi da nas košta preko dva miliona maraka. Odštetni zahtev firme "Niskogradnja Marjanović" već je na stolu, saznaje "Direkt".\nSituacija sa tenderom za otkrivku u RiTE-u Gacko se komplikuje i preti da dovede do tektonskih poremećaja. Odštetni zahtev koji je uputila firma "Niskogradnja Marjanović" iz Prijedora je stigao i sa zateznim kamatama iznosi 2.250.000 maraka.\nUpućeni sa kojima smo razgovarali tvrde da "nema šanse da se izbegne plaćanje ove odšete" i kao krivce za nepravilnosti vide članove menadžmenta koji su potpisali ovakvu tendersku dokumentaciju i istrajavali u tome da "Termograding" dobije posao otkopavanja otkrivke.\nKao što smo pisali ranije, na uslove tendera raspisanog u julu prošle godine žalila se firma "Niskogradnja Marjanović". Da su njihove pritužbe opravdane, potvrdila je Kancelarija za razmatranje žalbi i naložila poništavanje tendera.\nU međuvremenu, rukovodstvo RiTE-a nastojalo je da dobije zeleno svetlo od vlasti RS da angažuje "Termograding" po svaku cenu. Javnu podršku im je dao predsednik RS Milorad Dodik, ali i Vlada koja je odobrila da se zbog hitnosti krene u ubrzanu proceduru koja bi omogućila da "Termograding" dobije posao pregovaračkim postupkom bez objavljivanja oglasa.\nInače, sve ovo komplikuje već veoma tešku finansijsku situaciju u kojoj je RiTE Gacko. Od nekada poželjnog naručioca poslova, gatački gigant je pretvoren u nepouzdanog partnera koji, kako smo saznali, trenutno dobavljačima duguje preko 32 miliona maraka.\nNo, sa druge strane, na finansiranje rukovodiodstva ne štedi, pa je jednom od njih za pola godine RiTE samo za dnevnice i putovanja platila 10.000 maraka.\nTakođe, brod zvani RiTE polako tone i zbog velikih izdvajanja za plate radnika. Od 2014. u ovo preduzeće je primljeno 435 ljudi, kako su mediji dokumentovali, mahom u korist stranačkih interesa. Potvrđuje to i činjenica da, dok u proizvodnji manjka radnika, ovo preduzeće ima 82 ekonomiste što bi i za jedno ministarstvo ili ekonomski institut bilo previše.\nKomentar o odštetnom zahtevu i situaciji u RiTE-u smo pokušali da dobijemo od Uprave. Mejl koji smo poslali pre nekoliko dana je još bez odgovora, a direktor Miodrag Šešlija nije odgovarao na pozive.


Brisel upozorava Beograd na stanje u Vojvodini\n18. septembar/rujan, 2004.\nReagujući na odluke Evropskog parlamenta koje imaju za cilj sprečavanje incidenata protiv manjina u Vojvodini, ministar za ljudska i manjinska prava u državnoj zajednici Srbija i Crna Gora Rasim Ljajić, posebno se osvrnuo na deo koji se tiče upućivanja posebne misije koja bi trebalo da utvrdi činjenično stanje u Pokrajini.\n“Mislim da se ovim pravi vrlo loša atmosfera gde se političke prilike na ovaj način mogu radikalizovati, da će neko iskoristiti u zemlji da pokaže svu neprincipijelnost međunarodne zajednice prema Srbiji i Crnoj Gori. Ja ću kao ministar uputiti poziv svim međunarodnim zvaničnicima da mogu da dođu u Srbiju i Crnu Goru, da možemo da idemo u Vojvodinu, u svako mesto u Vojvodini, da o svim problemima otvoreno razgovaramo. Dimenzije tih problema nisu ni izdaleka takve kakvim se u javnosti predstavljaju.”\nSlično reaguje i Dejan Mikavica, predsednik Demokratske stranke Srbije za Vojvodinu. On kaže da odluke Evropskog parlamenta ne doprinose u pravoj meri smirivanju međuetničkih napetosti, jer kako kaže, ugrožavaju poverenje u institucije vlasti Srbije.\n“Po mom mišljenju trebalo je stvari ostaviti u onom nivou koji se tiče ingerencija države Republike Srbije, jer su zvaničnici predstavnika državne vlasti u Srbiji pokazali i da su voljni, da su sposobni i da su rešeni da se sa ovim problemima uhvate u koštac. Smatram u tom smislu primerenijim da je njima došla podrška od strane evropskih institucija, konkretnija i jasnija da se sa ovim problemom izađe na kraj, nego da se stvara bilo kakva vrsta neutralnog tela jer smo sa tim nekakvim neutralnim telima bar ovde na Balkanu imali dosta loših iskustava i ta loša iskustva u našoj političkoj javnosti na neki način stvaraju jednu vrstu nepoverenja.”\nS druge strane, predstavnici stranaka vojvođanskih Mađara ne kriju zadovoljstvo zbog odluke Evropskog parlamenta. Jožef Kasa, predsednik Saveza vojvođanskih Mađara:\n“Nema šta da komentarišem, to je odluka Evropskog parlamenta. Oni će doći i videti situaciju i podneti izveštaj. U celosti pozdravljam i očekujem takvu delegaciju.”\nPal Šandor, Demokratska zajednica vojvođanskih Mađara:\n“Ako gledamo suštinu odluke, ja mislim da je ona dobra, da je ona primenjena, i da je dobro to što su međunarodni faktori definitori\nza one nemile stvari koje su se događali u Vojvodini, ali me zabrinjava jedna jedina stvar što tu nema nikakvih rokova.”\nPredstavnik Demokratske stranke vojvođanskih Mađara Andraš Agošton kaže da vrlo brza reakcija parlamenta ukazuje na to da će Evropska unija pitanje manjina ozbiljnije uzeti u obzir. Agošton je takođe pozdravio i najavu premijera Srbije Vojislava Koštunice o formiranju nacionalnog saveta za prava manjina.\n“Što se nas tiče, Mađara u Vojvodini, mislim da nam ostaje to što smo i do sada radili, znači moramo izveštavati o svim ovakvim slučajevima i jednostavno očekujemo poboljšanje samim tim što vidimo da je i gospodin Koštunica na sednici Vlade najavio savet koji bi bio nadležan za ukupan položaj manjina u Srbiji.”


Vučić: Vujić učinio mnogo na približavanju Srbije i SAD - Studio B\nDruštvoDrustvo Pocetna 23. 07. 2019. 14:45:49\nPredsednik Vučić razgovarao je sa Dejvidom Vujićem, poslednjim iz grupe Amerikanaca srpskog porekla, koji su radili na svemirskom programu Apolo šezdesetih i sedamdesetih godina prošlog veka, i tom prilikom rekao da smo u Srbiji ponosni na njih i njihov doprinos tom velikom dostignuću za čovečanstvo.\nVučić je zahvalio Vujiću što, iako Amerikanac po rođenju, nije zaboravio svoje korene i što na najbolji način predstavlja srpski narod u Americi.\nOn je rekao da su ljudi kao Dejvid Vujić mnogo učinili i čine za približavanje Srbije i Amerike, navodi se u saopštenju Pres službe predsednika Srbije.\nVujić je ispričao da je njegova porodica uvek s ponosom čuvala srpski jezik, veru i običaje i trudila se da okupi srpsku zajednicu u njihovom gradu i šire.\nOn je podsetio na svoj raniji susret sa Dejvidom Vujićem pre dve godine u Vašingtonu i njegove savete da se Srbija posveti digitalizaciji i modernim tehnologijama, što je sada jedan od glavnih pravaca u radu naše Vlade.\nPre razgovora sa predsednikom Vučićem, David Vujić, penzionisani inženjer Nase, koji već nekoliko dana boravi u Beogradu, održao je predavanje u svečanoj sali SANU.\nOn je podsetio sve prisutne da je prošlo 50 godina od prvog sletanja čoveka na mesec i da je u svemirskim misijama Apolo učestvovalo sedam Srba.\nOvo je mali korak za čoveka, ali veliki za čovečanstvo, rekao je Nil Armstrong pre 50 godina kada je kročio na Mesec. Misija Apolo 11 ne bi bila uspešna bez sedmorice Srba koji su učestvovali u njenoj realizaciji. Jedan od njih opisao je kako je sve to izgledalo pre pola veka.\nIako je rođen u Americi, David Vujić pokazao je da zna da govori srpski jezik kada je na predavanju ispričao anegdotu kako ga je carinik dočekao kada je dolazio prvi put u Srbiju.\nPored Davida Vujića u programu Apolo učestvovali su i: Slavoljub Vujić, Milojko Vučelić, Danilo Bojić, Pavle Dujić, Petar Galović i Milisav Šurbatović.


Vlada RS o Prijedlogu zakona o sporazumnom vansudskom finansijskom restrukturisanju\nPregovori s bordo klubom već uveliko traju: Irfan Hadžić blizu potpisa…\nNaslovnica VIJESTI BiH Vlada RS o Prijedlogu zakona o sporazumnom vansudskom finansijskom restrukturisanju\nVlada Republike Srpske (RS) razmatraće danas Prijedlog zakona o sporazumnom vansudskom finansijskom restrukturisanju. Na dnevnom redu sjednice je i informacija o statističkim pokazateljima stanja u oblasti prerađivačke industrije i njihovom kretanju u prvoj polovini 2020. godine.\nVlada bi trebalo da razmatra i informaciju o aktivnostima na izradi Programa ekonomskih reformi Republike Srpske za period 2021. – 2023. godina.\nMinistri bi trebalo da razmatraju informaciju o potrebi za donošenje metodologije, politike cijena i pokretanje komercijalnih usluga Bifideks Portala privrednih registara jugoistočne Evrope, te godišnji izvještaj za oblast malih i srednjih preduzeća u Republici Srpskoj za prošlu godinu.\nNa dnevnom redu sjednice je i Prijedlog odluke o usklađivanju akta o osnivanju agencije za visoko obrazovanje Republike Srpske, te Prijedlog odluke o poništavanju postupka dodjele koncesije za izgradnju i korištenje male hidroelektrane “Gradac” na rijeci Kolini u opštini Foča, saopšteno je iz Biroa Vlade Republike Srpske za odnose s javnošću.\nPrethodni članakPuzina i Kučuković: Jajački problem crkve/džamije riješiti na kiparski način\nSljedeći članakŠansa da kruniše karijeru: Pirlo insistira na dovođenju Džeke, Roma spremna na pregovore


January, 2018 | Edukacija - Part 3\nIshrana: Navike koje povećavaju nivo holesterola\nVisok holesterol je najveći faktor rizika za srčana oboljenja, a kako biste to sprečili, u nastavku saznajte gde grešite, kada je ishrana u pitanju. Ne jedete zdrave masti Visok holesterol znači da se LDL holesterol (loš holesterol) nagomilava u organizmu\nPogledajte kako izgleda oluja na Jupteru\nMisija Juno nam daje uvid u to šta se dešava ispod oblaka Jupitera, a sada, NASA je objavila i fotografiju jedne oluje na ovoj planeti. Poslednja u nizu zaista umetničkih dela Juno misije jeste oluja na severnom polarnom pojasu. Ona\nUkoliko vam je potreban još neki razlog da zavolite svog krznenog prijatelja, mi vam nudimo čak sedam! Manje smo usamljeni Studije su pokazale da starije osobe koje su nekada imale kućnog ljubimca se osećaju za 36% manje usamljenima u starijoj\nBritanska porodica veoma poštuje tradiciju, pa tako venčanja nisu izutetak. Zato se na svakom dosadašnjem kraljevskom venčanju služila isključivo ova vrsta torte. Britanska kraljevska porodica zaista ne štedi kada su troškovi venčanja u pitanju. Svaki put, svoj veliki dan obeležavaju\nUkoliko ste ljubitelj sporta i volite da idete na stadione i da navijate za omiljeni tim, pogledajte šta ne smete da nosite ukoliko se na primer nađete na Svetskom kupu ili čuvenom Superboulu. Roštilj MetLife stadion bio je domaćin Superboula\nDodeljene su Svetosavske nagrade\nSvečana akademija povodom školske slave Svetog Save održana u Narodnom pozorištu u Beogradu, kada su podeljene i Svetosavske nagrade. Obraćajući se prisutnima, ministar Šarčević je rekao da je put razvoja dug, ali da smo najzad krenuli tim pravcem i što\nIako nas spavanje čini nesvesnim, opuštenim i mirnim, naš mozak je i te kako budan i aktivan. Prolazimo kroz stanja Prema studijama Harvarda, telo prvo prolazi kroz nerapidnu fazu kretanja očiju NREM 1. U pitanju je faza u kojoj smo\n8 svakodnevnih navika produktivnih ljudi\nUkoliko vam manjka motivacije ili gubite volju da budete produktivni u toku dana, pogledajte kako jednak nivo motivacije održavaju najproduktivniji ljudi. Navike produktivnih ljudi Produktivnost je prioritet Kada je u pitanju veća efikasnost, bilo na poslu, u školi ili na\n◂Prethodno 1 2 3 4 5 … 25 Sledeće▸


Najveće naftne kompanije u gubicima, napuštaju fosilna goriva? – Zavera\nZTP 20. avgusta 2020.\t0 Komentara\nNajveće svetske naftne kompanije zabeležile su gubitak od skoro 90 milijardi dolara za poslednjih devet meseci, dok pandemija koronavirusa ubrzava globalni uzmak od fosilnih goriva.\nU poslednja tri finansijska kvartala, sedam najvećih naftnih kompanija dalo je negativne prognoze budućih cena nafte, pokrenuvši tako talas smanjenja vrednosti naftnih i gasnih projekata u vrednosti od 87 milijardi dolara.\nAnalize pokazuju da su samo za poslednja tri meseca kompanije Royal Dutch Shell, British Petroleum, Total, Chevron, Repsol, Eni i Equinor, prijavile pad vrednosti imovine u ukupnom zbiru od gotovo 55 milijardi dolara.\nNegativne procene pojavile su se krajem prošle godine kao odgovor na političku podršku tranziciji sa fosilnih goriva na čistije izvore energije, a one su se ubrzale kako je pandemija nanosila sve veću štetu naftnoj industriji.\nMere policijskoj časa pokrenule su najsnažniji kolaps potražnje za fosilnim gorivima u zadnjih 25 godina, uzrokujući najveći pad tržišta energenata u istoriji. Kolaps tržišta nafte, koji je dostigao vrhunac u aprilu, primorao je kompanije da preispitaju svoje očekivane cene u nastupajućim godinama.\nBritish Petroleum je svoje prognoze umanjio za trećinu, u proseku 55 dolara za barel između 2020. i 2050. godine, dok je Shell prognozirao smanjenje sa 60$ na prosečno 35$ za barel ove godine, dižući zatim na 40$ sledeće godine, 50$ u 2022. i 60$ za 2023. godinu.\nObe kompanije sasekle su isplate svojih deoničara nakon što su revizije pokrenule pad od 22,3 milijarde dolara na portfoliju fosilnih goriva Shell-a i umanjenje za 13,7 milijardi dolara na naftnim i gasnim asetima British Petroleum-a.\nAnalitičari kažu da je koronavirus ubrzao opadajući trend u cenama nafte; mnogi klimatski aktivisti upozorovali su da će ovakav trend dovesti do zarobljenih aseta i povišenih rizika za penzione fondove koji ulažu u naftne firme.\nCovid-19 sigurno je doprineo brisanju vrednosti iz knjiga naftnih kompanija, ali ih je takođe primorao da menjaju svoje dugoročne cenovne prognoze kako bi bolje odražavale realnost energetske tranzicije, tvrde analitičari.\nU poslednjem finansijskom kvartalu 2019. godine, francuska kompanija Total i španski Repsol naveli su vladinu ekološku politiku kao razlog za umanjenu procenu vrednosti nafte za 6,2 milijarde dolara.\nČinjenica da veliki evropski igrači otpisuju imovinu u skladu sa Pariskim sporazumom, ocenjuje se kao pozitivan pomak. Usklađivanje umanjenih cena sa procenom buduće potrebe za fosilnim gorivom, može samo pomoći da se izbegne propadanje kapitala i poveća otpornost kompanija.\nBritish Petroleum je objavio strmi pad vrednosti imovine i prvo kraćenje dividendi za poslednjih deset godina, ali i ambiciozni plan da svoj energetski portfolio prebaci sa fosilnih na alternativna goriva. Do kraja decenije, BP očekuje da će proizvesti 40% manje nafte i gasa, dok će deset puta povećati ulaganja u čistu energiju, što su pozdravili i zeleni aktivisti i investitori.\nS druge strane, američki naftni giganti ne objavljuju svoje cenovne prognoze i gotovo da nisu pominjali klimatske promene u svojim kvartalnim izveštajima. ExxonMobil i ConocoPhillips ove godine nisu izveštavali o materijalnim gubicima, što znači da se menadžment drži optimističnog pogleda na cenu nafte.\nNorveška državna naftna kompanija Equinor se za razliku od evropskih kolega drži svojih dugoročnih prognoza od 80 dolara za barel. Insistiranje na predviđenim cenama i uobičajenom poslovanju može dovesti do toga da kompanije pogrešno raspodele kapital, a na štetu svojih investitora, upozoravaju analitičari.\n(TheGuardian-ZTP, foto: All Seas)\nTagovi:pandemija, koronavirus, nafta, fosilna goriva\nSAD: Bivši agent CIA optužen da je špijunirao za Kinu


Radojičić: Dobri programi za edukaciju mladih političara\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić smatra da su dobri programi koje nevladine organizacije rade za druženje, sastavljanje i učenje podmlatka političkih partija.\nNakon predavanja koje je večeras održao u Banjaluci predstavnicima podmlatka političkih partija, Radojičić je rekao Srni da će od ovih mladih ljudi sutra biti oni koji će voditi ovu državu, zbog čega je važno da prođu ovakvu vrstu edukacije.\n"Važno je da ovi mladi ljudi prođu i međusobno upoznavanje, jer od toga koliko međusobno iskomuniciraju i upoznaju se zavisi kako će sarađivati u idućim godinama i decenijama", istakao je Radojičić.\nOn je podsjetio da je godinama angažovan u različitim oblicima političkih škola unutar SNSD-a i raznih drugih, ističući da ovo za njega predstvalja zadovoljstvo jer može da podijeli neka svoja dugogodišnja iskustva iz rada u politici.\n"Ne postoji škola za političare, to je znanje koje se stiče. Treba imati malo talenta i vrlo različitih znanja. U današnje vrijeme treba biti izuzetno spreman na stalno učenje i prilagođavanje jer se svijet izuzetno mijenja i sva znanja brzo zastarijevaju", zaključio je Radojičić.\nOn je dodao da je Udruženje građana "Kult" iz Sarajeva organizovalo ovo predavanje koje uz podršku Vlade Švedske radi više modula obučavanja mladih koji će se u budućnosti baviti politikom.\nIgor Radojičić predavanje\nRadojičić: Nije bilo ozbiljnog problema u gradu\nRadojičić: Za kulturu dodatnih 155 hiljada KM


Svrljig dobija teniski teren sa tribinama na SRC ,,Pastirište'' - Svrljiske novine\nSvrljig dobija teniski teren sa tribinama na SRC ,,Pastirište“\nOpština Svrljig dobila je od Kabineta ministra za razvoj nedovoljno razvijenih opština Novice Tončeva 5.712.843 dinara za izgradnju teniskog terena sa tribinama na Sportsko-rekreativnom centru ,,Pastirište“ u Svrljigu.\nTeniski teren, ilustracija, pixabay.com\nPredsednik opštine Svrljig Miroslav Marković istakao je da je opština imala dobar projekat i da je Kabinet ministra za razvoj nedovoljno razvijenih opština prepoznao kvalitete opštine Svrljig, ali i potrebu za izgradnju teniskog terena.\nInače, vredno je istaći da će ovo biti prvi teniski teren koji će dobiti opština Svrljig.\nPredsednik opštine Svrljig Miroslav Marković\nTeren će biti dodatno uređen, a biće postavljene i tribinie.\nPredsednik opštine Svrljig Miroslav Marković za portal ,,Svrljiške novine“ ističe da je zadovoljan što će ove godine biti izgrađen teniski teren u Svrljigu i dodao da će sledeće godine najverovatnije Svrljig dobiti i mini pič teren koji će koristiti svima na SRC ,,Pastirište“.\nmiroslav markovi, Miroslav Marković, tenis, teniski teren, Teren\nPrevPrethodnaSpasli malu sovu koja se povredila kada je ispala iz gnezda (FOTO+VIDEO)\nSledećaNARODNI POSLANIK MILIJA MILETIĆ ODUŠEVIO NACIJU FOTOGRAFIJOM! Uputio važnu poruku svim stočarima (FOTO, VIDEO)Next


Mitrović: ''Lepše nije moglo...'' - Sportske.net\nMitrović: ''Lepše nije moglo...''\nMladi napadač Partizana presrećan jer je Partizan overio šampionsku titulu u njegovom rodnom gradu, ali i pomalo žali što se ponovo nije upisao u strelce.\nFudbaler Partizana Aleksandar Mitrović rekao je danas da je presrećan što je prvu titulu prvaka osvojio u svom rodnom gradu.\n"Fenomenalan je osećaj. Moja prva titula i to osvojena u rodnom gradu. Ne može bolje od toga. Žao mi je samo nisam dao gol, ali, eto standarno me neće u posle vreme", rekao je Mitrović novinarima posle utakmice sa Smederevom.\nFudbaleri Partizana zvanično su danas osvojili titulu prvaka Srbije, pošto su u gostima pobedili Smederevo sa 2:0.\nPartizanu je trebao bod za osvajanje titule kolo pre kraja, ali je trijumfom potvrdio šestu uzastopnu titulu i 25. ukupno.\nNovinare je zanimalo i da li ostaje u Partizanu i naredne sezone, na šta je Mitrović rekao da ne zna ništa više od onoga što piše u novinama.\n"Verujete mi da ne znam ništa više od onoga što piše u novinama. Dajte da završimo sezonu i proslavimo titulu kako dolikuje, pa ćemo onda pričati o tome", kazao je Mitrović.\nPrvi golman Partizana Vladimir Stojković povredio se sredinom prvog poluvremena, pa ga je na golu zamenio Nikola Petrović, koji je rekao je pobeda protiv Smedereva značajna jer je njom osigurana titula prvaka.\n"Iznenada sam dobio šansu umesto povređenog kolege i mislim da sam je danas dobro iskoristio, sa dve odbrane sam spasio Partizan remija, a možda i poraza, ne daj Bože, da je utakmica duže potrajala. Ovo je značajna pobeda i važna titula, šesta za redom", rekao je Petrović.\nŠamrok kao opomena, Konas Ki nije šala - barmen i inženjer napadaju Partizan!


Obuka i kurs za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19\nObuka i kurs za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19 - Audio verzija\nSa pravilnom primenom računovodstvenog standarda MRS 19 će, naravno da se upozna svako ko bude doneo odluku da specijalizovani seminar za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19 pohađa, ali je prvenstveno navedeno da bi to trebalo da budu osobe koje su ovlašćene računovođe, to jest koje su kvalifikovane za obavljanje revizorskih poslova. Ali je, isto tako predviđeno i da svako ko se bavi konsultantskim uslugama u oblasti finansija ili je, pak angažovan na poslovima vezanim za procenu, odnosno poresko savetovanje, takođe treba da pristupi praćenju nastave. Svakako se podrazumeva da bilo ko ko poseduje osnovna znanja u oblasti finansija, ima mogućnost da se prijavi, a kako bi pratio navedenu vrstu kursa.\nBilo kog dana u toku godine, a u radno vreme konkretne poslovnice, se može izvršiti prijava, s tim da polaznik svakako ima pravo i da prijavu izvrši telefonskim putem, to jest da svoje podatke pošalje na mail ili da lično dođe u izabrano predstavništvo pomenute institucije. Kada on odluči da elektronski izvrši prijavu, tada je vrlo važno da na mail adresu institucije organizatora pošalje poruku u kojoj će navesti kako svoje ime i prezime, tako i datum rođenja, ali i informacije za kontakt, to jest broj telefona.\nNakon prijavljivanja će svaki kandidat da bude detaljno obavešten o postupku upisa, s tim što mora znati da mu mora lično prisustvovati, te je vrlo važno i da svakako dostavi svu potrebnu dokumentaciju, a podatke o tome šta u nju ulazi će dobiti od strane ovlašćenog lica određene poslovnice.\nVrlo je važno da svako ko izvrši prijavu zna da od njega zavisi na koji način će nastavu pohađati, to jest od njegove odluke, pošto izuzev individualne, može da bude organizovana i poluindividualna i grupna nastava, a bilo koja od njih se sprovodi u formi klasične ili online edukacije.\nStručni seminar za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19 koji podrazumeva sprovođenje nastave u grupi, zapravo podrazumeva prisustvo od minimum 4 do maksimum 8 polaznika, kao i tačno utvrđene termine održavanja, odnosno dinamiku i datum početka. Naime, koordinator za nastavu svakog predstavništva organizatora će prvo sačekati da se stekne uslov za kreiranje grupe, to jest za početak tog tipa edukacije, a to znači da će se minimum četvoro kandidata prvo prijaviti u okviru tog predstavništva. Naravno, posle toga će definisati sve prethodno pomenuto i obavestiti svakog kandidata koji je prijavljen, ali je naša dužnost da naglasimo i to da se sve što predstavnik te poslovnice bude odredio neće promeniti, a ako to određeni kandidat bude izneo kao zvaničan zahtev i to samo stoga što je takav princip organizacije.\nKandidati koji ne budu mogli da prihvate takav način sprovođenja nastave će se, svakako opredeliti ili za onu koju će pratiti samostalno ili za onu koja podrazumeva prisustvo dvoje polaznika. A i individualni i poluindividualni kurs i obuka za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19 predviđaju sasvim isti princip organizacije, te naglašavamo da se u tom slučaju maksimalno ostvaruju zahtevi i želje svakog zainteresovanog. Uz dogovor o datumu početka nastave za jednog ili za dvoje polaznika, predviđeno je da se oni, takođe usaglase i oko dinamike, prema kojoj bi nastava trebalo da bude sprovedena, te će svakako da definišu i u kojim će se terminima predavanja organizovati.\nUzevši u obzir da postoji opcija organizovanja specijalizovane edukacije za zaposlene u nekom preduzeću, to svaki klijent koga interesuje korporativna obuka ima pravo da kordinatoru za nastavu i to bilo koje poslovnice organizatora iznese apsolutno sve zahteve koji se odnose na princip sprovođenja tog tipa nastave. Takođe, njemu je dato pravo i da zahteva od organizatora da dozvoli izmenu mesta na kome će taj tip edukacije da bude održan, s tim što je vrlo važno i da on bude usklađen sa važećim pravilima. Inače, ovlašćeno lice one firme koja želi zaposlenima da omogući pohađanje ove edukacije će svakako morati sa osobom, koja je zvanično za to ovlašćena u jednoj od poslovnica organizatora, da se dogovori o tome kada će taj tip edukacije početi, te u kojim terminima i po kakvoj dinamici će časovi u tom slučaju da budu održavani.\nNastavni program stručne edukacije za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19\nKako svako ko se bavi računovodstvenim poslovima ili ima veze sa sektorom finansija u okviru određene firme, sasvim sigurno zna da se upravo naknade zarada i njihov obračun smatraju vrlo složenim, to je i sasvim jasno zbog čega je kreirana specijalizovania obuka i kurs za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19. A zapravo bi predavači trebalo tom prilikom da maksimalno pojednostave prisutnima sva pravila koja podrazumeva računovodstveni standard MRS 19, kako bi oni što lakše mogli da ih u praksi primenjuju.\nDakle, u toku uvodnog predavanja će svi oni da budu upoznati sa sadržinom pomenutog standarda, ali i sa njegovim osnovnim odredbama, a zatim će uslediti fokusiranje na tačno određene segmente. Preciznije govoreći, prvo će biti govora o klasičnom načinu obračuna zarada, ali će ipak mnogo više pažnje biti posvećeno obračunu zarada u posebnim prilikama. A to znači da će ovaj specijalizovani kurs omogućiti prisutnima da nauče kako funkcioniše ta vrsta obračuna za one naknade koje se odnose na dane godišnjeg odmora koji nisu iskorišćeni, a odmah posle toga će precizno objasniti prisutnima i na koji način se odredbe ovog standarda moraju primeniti kada neki kandidat odlazi u penziju, te je potrebno izvršiti obračun rezervisanja za njegovu otpremninu. Uz to je nastavnim planom omogućeno da se svaki kandidat detaljno upozna sa onom vrstom postupka koji se mora primeniti ako je neophodno isplatiti jubilarne nagrade zaposlenim licima. Podrazumeva se da će svi ovi segmenti biti pokriveni adekvatnim praktičnim primerima, tako da će svaki kandidat vrlo jednostavno imati mogućnost da se bolje upozna sa navedenim oblastima.\nUz sve do sada pomenuto, ova vrsta edukacije omogućuje svakom polazniku da nauči i šta su to takozvana odložena poreska sredstva, a koja su vezana za rezervisanje naknade zaposlenima, te kako se sve to reguliše prema pravilima kako pomenutog računovodstvenog standarda, tako i onog koji je označen kao MRS 12. Tada će, svakako naučiti ne samo po kom principu se vrši njihov obračun, već i kako je potrebno proknjižiti sve te transakcije, ali će im predavači takođe objasniti i na koji način ne mora izvršiti priznavanje, a kada se izrađuje poreski bilans i to za porez na dobit.\nBudući da je, kao što smo na samom početku naveli, primena ovog standarda prilično zahtevna, to se podrazumeva da će svako ko bude pohađao stručni seminar za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19 takođe da se upozna i sa različitim situacijama koje se smatra kao problematične, a vezane su za implementaciju smernica koje navedeni standard navodi.\nNaglasili bismo da će apsolutno svaki kandidat steći dovoljno znanja da može ovu vrstu obračuna bez ičije pomoći da izvrši, te i da pravilno primeni one odredbe pomenutog standarda koje su tom prilikom posebno važne.\nKada se i gde organizuje kurs i obuka za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19?\nSvaki će polaznik pojedinačno prilikom zvaničnog prijavljivanja da iznese odluku da li želi časove da pohađa individualno, odnosno u grupi ili sa još jednom osobom, jer je u ponudi kako individualna i grupna, tako i poluindividualna obuka i kurs za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19. Takođe je predviđeno i da Obrazovni centar Akademije Oxford nastavu održava u svojim poslovnicama i to u skladu sa klasičnim principom, ali je u ponudi i ona vrsta edukacije koja se organizuje online.\nDa bi dobio potrebne informacije o mestu i vremenu održavanja nastave, apsolutno svako ko vrši prijavu će biti u obavezi da se između svih ponuđenih vidova edukacije opredeli i da tu svoju odluku saopšti kada se bude upisivao.\nAko njegova odluka bude vezana za onaj tip nastave koji podrazumeva samostalno prisustvo kandidata nastavi, on mora da ima na umu da se po istom principu organizuje i ona vrsta edukacije za koju je određeno da dvoje kandidata nastavu prate. Radi se o posebnoj vrsti edukacije, koja se organizuje na vrlo specifičan način, uzevši u obzir da će svaki prijavljeni termine održavanja nastave, odnosno datum njenog početka i dinamiku, da odredi sa onim osobama koje su nadležne za to u jednoj od poslovnica organizatora. A to, ustvari znači da se on sa predavačem i sa zvaničnim koordinatorom za nastavu, svakako mora dogovoriti o svemu tome.\nNaravno da se grupni kurs i obuka za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19 organizuje za više ljudi i po drugačijem principu, tako da će prvo da bude zahtevano prijavljivanje minimalno 4 kandidata, jer se tek posle toga može i kreirati jedna grupa. A nakon toga će predstavnik određene poslovnice Obrazovnog centra Akademije Oxford da odredi prema kom principu će se nastava odvijati. Tačnije, on definiše kog datuma će grupna edukacija da počne, pa posle toga određuje i termine u kojima će se predavanja organizovati, kao i brzinu njihovog sprovođenja, to jest dinamiku. Svi prijavljeni će biti adekvatno informisani o definisanom načinu na koji bi grupna edukacije trebalo da bude organizovana, ali se mora napomenuti da uopšte nije dozvoljeno menjati ni datum početka, ni dinamiku održavanja, a ni termine, uzevši u obzir da to nije predviđeno aktuelnim pravilima.\nA ako se bude javila potreba da određeni broj zaposlenih u okviru neke organizacije nauči na koji način se pravila MRS 19 računovodstvenog standarda moraju primeniti u konkretnoj situaciji, onda će organizator da sprovede specijalnu vrstu edukacije, to jest takozvani korporativni seminar za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19- Svaki zahtev klijenta u tom slučaju će biti ispunjen, a on će se dogovarati sa predstavnikom određene poslovnice organizatora o svemu, te čak postoji mogućnost da se ostvari i zahtev onog klijenta koji smatra potrebnim da bude izmenjena lokacija na kojoj će se nastava održavati. A ako ga on bude zvanično izneo, svakako će biti informisan i o svemu što konkretni prostor mora da ispuni, kako bi zaposleni mogli bez ikakvih teškoća ovu vrstu nastave da prate.\nPo kom principu se organizuje obuka i kurs za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19?\nU svojoj ponudi, Obrazovni centar Akademije Oxford ima tri vrste nastave, koje se sprovode u skladu sa pravilima kako online, tako i klasičnog tipa edukacije.\nA princip prema kome se organizuje online kurs i obuka za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19 je, sasvim jasno, usmeren na pohađanje predavanja putem računara svakog pojedinačnog polaznika, tako da je upravo to i navedeno kao osnovni zahtev za pohađanje časova na taj način. Inače se taj tip edukacije pohađa putem virtuelnih učionica, a svaki zainteresovani će morati i da poseban tip softvera instalira na njega, kako bi mu bilo omogućeno časove da prati online. Kako se ponekad događa da kandidati imaju teškoće u toku instalacije tog softvera, to će im biti svakako omogućeno da na najbolji mogući način reše određeni problem, uzevši u obzir da tim stručnjaka zaduženih za pružanje tehničke podrške postoji u svakom predstavništvu institucije organizatora.\nNasuprot tome, klasična edukacija uključuje pohađanje časova u svakom gradu u kome ova institucija ima poslovnicu, s tim da u definisanim terminima, svaki kandidat koji želi časove tako da prati, treba da lično dođe u izabranu poslovnicu.\nBudući da se oba pomenuta tipa nastave organizuju ili za po jednu osobu ili za njih dvoje (poluindividualna nastava) ili u formi grupne, to je i istaknut zahtev da apsolutno svako ko izvrši prijavu, jasno navede koji vid edukacije mu najviše odgovara da pohađa.\nTako se na primer, grupna obuka i kurs za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19 organizuje na vrlo strog način, jer se od svakog prijavljenog tada zahteva da ispoštuje sve što će koordinator za nastavu poslovnice, u kojoj bude bio ispunjen osnovni uslov za početak, da definiše. Da pojasnimo, u grupama biva prisutno od četvoro do osmoro ljudi, jer je tako predviđeno aktuelnim pravilnikom, te nastava zapravo može da počne isključivo kada se najmanji broj polaznika prijavi. Dakle, nakon što 4 osobe zvanično izvrše prijavu i navedu da žele da pohađaju nastavu u grupi, to znači da će koordinator imati mogućnost da je formira, a zatim i da se opredeli kada će ona početi, kojim tempom će se časovi organizovati i takođe, da definiše termine. Budući da on to sve samostalno treba da odredi, svakako o tome obaveštava prijavljene i jasno navodi da se oni moraju toga pridržavati, jer je organizacija takva da se izmene ne dozvoljavaju.\nNaravno da može da bude organizovana i nastava koju će kandidat samostalno da prati, to jest individualna, a isti je princip po kome se sprovodi i ona kojoj je potrebno da prisustvuje dvoje polaznika istovremeno, koja je znana i kao poluindividualna. Svakako će prijavljeni u tom slučaju morati da odrede kog datuma tačno će nastava da počne i to sa zvanično ovlašćenim licem u jednom od predstavništava organizatora, ali i sa profesorom, koji bi trebalo individualnu ili poluindividualnu edukaciju da vodi. A pošto definišu datum, zajedno će odrediti i brzinu odvijanja nastave (dinamiku), ali i u kojim će terminima predavanja da budu održavana.\nManje - više je isti princip kada se organizuje takozvani korporativni seminar za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19, uzevši u obzir da apsolutno svaki klijent u tom slučaju treba sa onom osobom, koja je u jednoj od poslovnica organizatora ovlašćena, da se dogovori na koji način će zaposleni da pohađaju predavanja. A tom prilikom će oni precizirati ne samo dinamiku i termine održavanja časova, nego će isto tako da odrede i kog datuma će edukacija da počne. Vrlo je važno i da se opredele da li će se nastava odvijati online ili u jednoj od poslovnica organizatora, s tim da se dozvoljava da časovi budu sprovedeni i u okviru te kompanije, to jest na onoj lokaciji koju bi klijent tada trebalo da odredi. A da bi taj zahtev mogao da bude ispunjen, klijent mora da odabere isključivo prostor koji zadovoljava karakteristike koje su tačno određene i sa kojima će, naravno on biti precizno upoznat prilikom dogovora.\nKoliko traje kurs i obuka za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19?\nMoramo naglasiti da jedino oni kandidati koji odluče grupni seminar za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19 da pohađaju, zapravo i imaju mogućnost da pre njegovog početka, od organizatora dobiju informaciju koliko će ta vrsta nastave da traje. A sve to je isključivo navedeno zato što je način organizacije grupne nastave takav da predstavnik institucije organizatora ima pravo jedini da donese odluku kako o trajanju, tako i o datumu početka nastave, ali isto tako i o terminima, a što čini tek pošto se najmanji broj osoba bude prijavio.\nUkupno 4 dana će ta vrsta nastave da traje, ali sve dodatne informacije o dinamici će polaznici dobiti tek nakon formiranja grupe, s tim što je za sada određeno da to bude po dva školska časa u toku jednog dana, jer je 8 časova navedeno u važećem nastavnom programu, prema čijim smernicama se ta vrsta edukacije i organizuje.\nShodno tome što je potpuno drugačiji način sprovođenja nastave, to svako koga zanima ili poluindividualna ili individualna edukacija, zapravo podatke o trajanju dobija tek nakon što bude definisao sve segmente organizacije i to kako sa nadležnim profesorom, tako i sa koordinatorom za nastavu u onoj poslovnici Obrazovnog centra Akademije Oxford u kojoj prethodno bude i izvršio prijavu.\nBitno je naglasiti da se i korporativni seminar za obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19 organizuje na vrlo sličan način, kao i prethodno pomenuti vidovi edukacije, tako da će zainteresovani klijent i saznati koliko dugo će njegovi zaposleni pratiti nastavu, tek nakon što bude imao dogovor sa predstavnikom određene poslovnice o tome.\nSpisak gradova za kurs i obuka "Obračun rezervisanja naknada zaposlenih prema pravilima računovodstvenog standarda MRS 19"


Turistički vodiči Srbije se prijavljuju za pomoć do 16. juna, privremeno zaposleni izgubili pravo - Glas Podrinja\n9. jun 2021.9. jun 2021.\nTuristički vodiči Srbije se prijavljuju za pomoć do 16. juna, privremeno zaposleni izgubili pravo\nTuristički vodiči u Srbiji imaju rok do 16. juna da se prvi put prijave za državnu pomoć zbog nemogućnosti da rade dok traje pandemija korona virusa, ali iz uslova poziva nije jasno ko će dobiti dve minimalne zarade, rekla je danas predstavnica Udruženja turističkih vodiča Milica Lenasi.\nOna je za Betu rekla da su opšti uslovi za pomoć da vodič ne radi ni na povremenim poslovima, da nije penzioner i preduzetnik, da je obnovio licencu do marta ove godine i da je državljanin Srbije.\n"Konačnu odluku o pravu na pomoć od dve minimalne zarade od 30.900 dinara doneće komisija Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, ali nije jasno da li će se pored opštih uslova ocenjivati još nešto", rekla je Lenasi.\nDodala je da je licencu obnovilo 1.175 turističkih vodiča i 45 pratilaca grupa, ali se ne zna koliko je ljudi posao turističkog vodiča obavljalo iako su penzioneri koji su sada isključeni iz prava na pomoć.\nLenasi smatra da će mali broj turističkih vodiča imati pravo na pomoć jer su mnogi da bi platili račune i preživeli za 15 meseci koliko traje pandemija morali da nadju bilo kakav drugi posao.\nPomoć bi, kako je najavljeno trebalo da se isplati za jul i avgust, pa se pretpostavlja da komisija mora da završi pisao do kraja juna.\nLenasi je rekla da turističke vodiče od 1. januara 2022. godine čeka i nova obaveza da sa sobom nose fiskalnu kasu i da registruju svaki posao jer nisu izuzeti od te obaveze kao advokati.


Usvojena Deklaracija o vojnoj neutralnosti Srbije – Nacional.hr\n28.10.2007. / 15:22\nUsvojena Deklaracija o vojnoj neutralnosti Srbije\n"Vojna neutralnost je najsigurniji jamac mira, a politika vojne neutralnosti najbolji put da se Srbija razvija i napreduje u skladu sa vlastitim interesima i predstavlja izraz iskrenog opredjeljenja Srbije protiv politike sile, ugrožavanja mira u svijetu, agresije i rata", piše u Deklaraciji.\nGlavni odbor Demokratske stranke Srbije jednoglasno je usvojio Deklaraciju o vojnoj neutralnosti Srbije.\nU Deklaraciji se navodi da vojna neutralnost u odnosu na postojeće vojne saveze predstavlja najbolji i najpouzdaniji način da Srbija očuva državni suverenitet, integritet i nezavisnost kao temelj svog slobodnog i sveukupnog napretka te da osigura dostojanstven život svojih građana.\n"Vojna neutralnost je najsigurniji jamac mira, a politika vojne neutralnosti najbolji put da se Srbija razvija i napreduje u skladu sa vlastitim interesima i predstavlja izraz iskrenog opredjeljenja Srbije protiv politike sile, ugrožavanja mira u svijetu, agresije i rata", piše u Deklaraciji. Ističe se da vojna neutralnost nije uperena protiv drugih zemalja, nego da ona najbolje svjedoči o spremnosti Srbije na ravnopravnu suradnju sa zemljama koje poštuju univerzalna načela međunarodnog prava sadržana u Povelji Ujedinjenih naroda.\n!Odustajanje od principa vojne neutralnosti i pristupanje NATO savezu", stoji u Deklaraciji, "obvezalo bi Srbiju na sudjelovanje u ratovima koji nisu u njezinom interesu, ograničilo njezinu neovisnost i slobodu političkog odlučivanja, ugrozilo bi živote njezinih građana i opteretilo unutarnji preobražaj i napredak zemlje".\n"Nitko ne može, niti ima pravo donijeti odluku o pristupanju Srbije bilo kojem vojnom savezu bez suglasnosti građana, koji o tome odluku mogu donijeti isključivo na referendumu", navedeno je u dokumentu.\nSrbijanski premijer Vojislav Koštunica još je u rujnu izjavio kako se protivi pristupanju Srbije NATO Savezu. Rekao je kako bi pristupanje NATO-u imalo i neprihvatljivu "moralnu dimenziju" jer je taj vojni savez bombardirao Srbiju, okupirao Kosovo, te namjerava priznati neovisnost tog "organskog dijela srpskog teritorija".


Australija prijavila prvi smrtni slučaj moguće povezan s vakcinom AstraZeneka | Blok vesti\nAustralija je prijavila danas prvi smrtni slučaj koji je moguće povezan sa vakcinom AstraZeneka, a radi se o jednoj 48-ogodišnjoj ženi. Kako je navedeno ona je dobila vakcinu 8. aprila.\n"To je bilo nekoliko sati pre nego što su australijske vlasti preporučile ljudima mlađim od 50 godina da uzmu Fajzer vakcinu zbog malog rizika od razvijanja krvnih ugrušaka vezanog za AstraZeneku", saopštilo je australijsko regulatorno telo za vakcine.\nOna je primljena sa ugrušcima krvi u bolnici u Njukaslu u državi Novi Južni Vels četiri dana kasnije i umrla je juče, navodi se u saopštenju.\nTo je treći slučaj zgrušavanja krvi u Australiji zvanično povezan sa vakcinom od kada je počelo vakcinisanje početkom marta. Oko 885.000 doza antikovid vakcine date su širom Australije.\nPojedine zemlje Evropske unije privremeno su ili trajno obustavile upotrebu vakcina AstraZeneka zbog zabrinutosti u vezi sa krvnim ugrušcima.\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen je najavila da će Unija do 2023. godine produžiti ugovor sa farmaceutskom kompanijom Fajzer koja proizvodi vakcine protiv koronavirusa. Ona je izrazila puno poverenje u tehnologiju kojom Fajzer pravi vakcine, za razliku od kompanija Astrazeneka i Džonson i Džonson koje vakcine proizvode virusnim vektorima, koristeći bezopasni virus.\nPrethodno je italijanska La Stampa, pozivajući se na izvor iz ministarstva zdravlja, prenela da je Evropska komisija odlučila da naredne godine ne produži ugovore o nabavci vakcina protiv koronavirusa s farmaceutskim kompanijama koje proizvode cepivo s virusnim vektorima, kao što su AstraZeneka i Džonson i Džonson.\nNemačko Ministarstvo zdravlja preporučilo je da osobe mlađe od 60 godina, vakcinisane protiv virusa korona vakcinom AstraZeneka, zbog mogućnosti stvaranja krvnih ugrušaka prime drugačiju vakcinu prilikom revakcinacije.\nEvropsko regulatorno telo donelo je preporuku da evropske zemlje mogu da nastave da koriste vakcinu AstraZeneka protiv koronavirusa navodeći da do sada raspoložive informacije ukazuju da broj tromboembolizama kod vakcinisanih osoba nije viši nego što je zabeleženo na celokupnoj populaciji I da je korist od vakcine veća od potencijanog rizika.\nAgencija za lekove i medicinska sredstva Srbije saopštila je da, prema podacima kojima ovo nacionalno regulatorno telo raspolaže, nema razloga da se prekida ili na bilo koji način ograničava primena vakcine AstraZeneka u Srbiji.\nPrevious articlePOSLE ĐOKOVIĆA PAO I GOFAN: Evans nastavio sa sjajnim tenisom, Grk rival u polufinalu\nNext articlePredlog rebalansa budžeta dostavljen Skupštini: Javni dug 60 odsto BDP-a


Poljska: Berlin zapinje da završi „Severni tok 2“ preko „kičme“ Istočne Evrope - Sputnjik Srbija\n21:44 10 April 2021\n21:48 13.01.2021 (osveženo 22:06 13.01.2021) Preuzmite kraći link\nNemačka, koja pokušava da po svaku cenu izgradi „Severni tok 2“ zajedno s Rusijom, u suštini zadaje udarac zemljama Istočne i Centralne Evrope kojima će taj gasovod očigledno naštetiti, smatra zamenik ministra državnih aktiva Poljske Matčej Malecki.\nPrema njegovim rečima, želja Berlina da izbegne američke sankcije na kraju će rezultirati krahom energetske bezbednosti Evropske unije.\n„Iz sve snage forsirajući kraj izgradnje gasovoda 'Severni tok 2', Nemačka narušava energetsku solidarnost Evrope. Pokušaj da zaobilaznim putem iskoristi neke instrumente za završetak gasovoda, pokušaj izbegavanja sankcija Amerike – nije samo udarac za energetsku zajednicu našeg dela Evrope“, izjavio je on.\nKako je rekao, Rusija koristi energetske resurse za ostvarivanje političkog uticaja na druge države.\nPoljski radio „Marija“ je precizirao da je reč o koracima nacionalnog parlamenta nemačke države Meklenburg-Zapadna Pomeranija. Vlasti te federalne države nameravaju da izdejstvuju završetak nemačko-ruskog projekta uz podršku ekološkog fonda.\nVlasti su nedavno doprinele stvaranju tog nacionalnog fonda koji bi, pored pružanja podrške ekološkim projektima, mogao da kupuje elemente konstrukcije i opremu koji su neophodni za završetak izgradnje „Severnog toka 2“.\nZaključak poljskog radija je da sve ukazuje na to da na taj način pokušavaju da ponovo zaobiđu sankcije Sjedinjenih Američkih Država koje su uvedene protiv kompanija uključenih u izgradnju gasovoda.\nPodsetimo, nemačka vlada smatra da je „Severni tok 2“ ekonomski projekat koji treba završiti do kraja, dok SAD smatraju da je ovo politički projekat koji preti energetskoj bezbednosti Evrope.\nJoš jedna kompanija izašla iz projekta „Severni tok 2“ zbog pretnji sankcijama\nBritanski poslanik: Gasovod „Severni tok 2“ – „izuzetno opasan“\nEU, Poljska, Berlin, Severni tok 2


Potrebno ubrzati proces vakcinacije na području TK – Radio Feral\nEpidemiološka situacija na području Tuzlanskog kantona je povoljna, rečeno je na današnjem redovnom sastanku Koordinacionog tijela Vlade Tuzlanskog kantona za praćenje stanja pandemije COVID-19. Ukupno je 35 aktivno oboljelih od COVID-19 na području TK a hospitalizirano deset pacijenata. Infektivna klinika Univerzitetsko kliničkog centra Tuzla vraćena je u prvobitni režim, rezimirano je u današnjem izvještaju institucija zaduženih za provedbu i kontrolu mjera poduzetih protiv pandemije.\nPored toga, na područje TK sukcesivno stižu i vakcine iz drugih izvora, pa se putem COVAX sistema očekuje dolazak 2364 Pfizer vakcine. Na osnovu broja prijavljenih za vakcinaciju bit će dostavljen i broj vakcina u općinske domove zdravlja, zaključeno je uz napomenu da je neophodno ubrzati proces vakcinacije.\n← Vlada Tuzlanskog kantona usvojila je Smjernice za trogodišnje planiranje rada\nKrizni štab Federalnog ministarstva zdravstva predložio produženje mjera →