Depresivne mame, depresivna deca : Nadlanu.com\nObjavljeno 16. okt 2008. / 15:15:50\nNajnovija američka istraživanja pokazala su da je lečenje depresije kod majki najbolja prevencija da deca takođe ne počnu da pate od depresije, ali i poremećaja sna i anksioznosti, što predstavlja provokativno otkriće s potencijalno velikim značajem za javno zdravlje.\nIako je reč o prvim studijama, naučnici ih ocenjuju kao "ubedljive, jer pokazuju koliko je važno zdravstveno stanje i raspoloženje roditelja u razvoju deteta".\nReč je o dramatično važnom otkriću - ocenili su profesori psihijatrije na Medicinskom fakultetu jugozapadnog Teksasa.\nDepresija je najčešće porodično oboljenje i poseduje snažnu genetsku komponentu, ali je faktori u okruženju mogu pojačati do stepena kada je potrebno intenzivnije lečenje.\nRezultati istraživanja pokazuju da depresiju kod dece čije su majke patile od istog poremećaja najčešće izaziva, pa i pojačava upravo ponašanje majki, utvrdila je ekipa psihijatara s Instituta za psihijatriju njujorškog Univerziteta Kolumbija.\nEfikasno i uspešno lečenje majke može dramatično doprineti da deca izbegnu lečenje antidepresantima. Po mišljenju lekara, lečenje depresivnih roditelja, posebno majki, mora se obavljati uporno i energično. To je važno koliko za njih toliko i za njihovu decu.\nRezultati istraživanja, čije je delove preneo časopis "Nju sajentist", objavljeni su u "Časopisu američke lekarske komore", a obuhvatali su 114 depresivnih žena posle tromesečnog lečenja. Od 114 dece, starosti između 11 i 12 godina, kod 68 nisu ustanovljena bilo kakva psihijatrijska oboljenja od trenutka kad su majke počele intenzivno lečenje. Kod 38 žena ustanovljena je potpuna remisija od depresije za vreme lečenja, uglavnom antidepresantom "celexa".\nKada je o deci sa psihijatrijskim problemima reč, remisija je zabeležena kod 33 odsto tri meseca posle lečenja koje je donelo oporavak njihovih majki, prema 12 odsto među decom kod čijih majki nije zabeleženo poboljšanje stanja.\n- depresija pogađa više od 19 miliona odraslih Amerikanaca, od čega 12 miliona žena;\n- u poređenju s muškarcima, žene su suočene sa dvostrukim rizikom od kliničke depresije;\n- depresija se mnogo češće javlja kod žena najplodnijem periodu, između 25. i 44. godine života;\n- depresija kod žena obuhvata i takozvanu postporođajnu depresiju, koja pogađa između 10 i 15 odsto svih prvorotki;\n- konačno, kod manje od polovine žena koje pate od depresije neophodno je lečenje.\nOSTIN, oktobar 2008.


Počela izgradnja prvog daljinskog sistema grejanja na geotermalnu energiju u Srbiji\nOpština Bogatić do početka grejne sezone trebalo bi da dobije prvi daljinski sistem za zagrevanje javnih ustanova koji koristi hidrogeotermalnu energiju, a uskoro bi njeni korisnici, kako su najavili predstavnici opštine, trebalo da postanu i građani i privreda.\nNovi sistem grejanja obezbeđuje uštedu na godišnjem nivou od 12 do 18 miliona dinara, kao i smanjenje zagađenja vazduha. Reč je, kako je navedeno na sajtu opštine, o otvorenom prstenastom sistemu sa podstanicama u svakom od sedam javnih objekata.\nRadovi se izvode po projektu urađenom u saradnji sa stručnjacima Rudarsko-geološkog fakulteta u Beogradu, prof. dr Dejanom Milenićem i dr Anom Vranješ, autorom Studije za toplifikaciju.\nUgovor o izgradnji sistema potpisan je krajem prošle godine. Troškovi izgradnje toplovodne mreže iznose oko 120 miliona dinara, od čega se 75 osto finansira iz kredita, a ostatak iz budžeta opštine Bogatić.\nNenad Beserovac, predsednik Opštine Bogatić, rekao je da je rok za izvođenje radova 120 dana.\n“Mi smo već u saradnji sa Rudarsko-geološkim fakultetom u Beogradu izradili studiju kompletnih geotermalnih potencijala i resursa na teritoriji opštine Bogatić. U studiji je predviđena druga faza, u kojoj će toplotna energija koju budemo proizvodili moći da se ponudi građanima i privredi, a krajnji cilj je proizvodnja električne energije”, najavio je on.\nAntić: Prilika za nekoliko berbi\nOtvarajući radove, Aleksandar Antić, ministar rudarstva i energetike, rekao je da je ovo važan dana, kako za Bogatić i Mačvu, tako i za ovaj deo Srbije, jer su započeti radovi, prvog u nizu projekata koji će biti otvoreni na ovom području.\n“Kod javnih ustanova obuhvaćenih projektom vrlo brzo će doći do povraćaja investicije, što nam daje prostora da planiramo da u budućnosti ovu uslugu ponudimo i građanima, ali i privredi. Ovaj kraj Srbije, sa velikim poljoprivrednim potencijalom, uz korišćenje hidrogeotermalnih resursa, može da dođe na nivo da godišnje ima nekoliko berbi. To bi bila kapitalna vrednost za čitavu Srbiju”, izjavio je Antić.\nMinistar @AAnticBG otvorio radove na sistemu daljinskog grejanja za objekte javne namene u opštini Bogatić\nPrvi projekat korišćenja toplotne energije iz hidrogeotermalnih izvora u Srbiji, posvećenost proizvodnji energije iz obnovljivih izvora, energetskoj i ekološkoj odgovornosti pic.twitter.com/pqn73zO8j1\n— mre (@MiningEnergyRS) July 16, 2018\nIstraživanja započeta pre 30 godina\nOpština Bogatić jedna je od tri koja je 2012. godine, na osnovu tadašnje studije izvodljivosti Ministarstva energetike i zaštite životne sredine, ušla u izbor za finansiranje toplifikacije javnih ustanova iz sredstava Evropske unije, prenosi opštinski sajt. Godinu dana kasnije urađena je sanacija bušotine BB1 u Bogatiću.\nGeotermalna istraživanja u Mačvi započeta su pre više od 30 godina, nakon čega je utvrđeno da postoji veliki hidrogeotermalni potencijal, koji je ostao neiskorišćen.\nInače, kada je reč o ostalim projektima za korišćenje geotermalne energije u Srbiji, poznato je da Švajcarska kancelarija za saradnju i KfW rade na projektu upotrebe geotermalne energije za daljinsko grejanje u Bečeju, dok je Naftna industrija Srbije (NIS) oktobra 2016. godine potpisala sporazum o saradnji u ovoj oblasti sa kineskom kompanjom Betec.\nA, nedavno je Hrvatska Agencija za ugljikovodike raspisala javni poziv radi odabira najpovoljnijeg ponuđača za istraživanje geotermalnih voda na području grada Slatine.\nTagovi: Aleksandar Antić, daljinski sistem grejanja, geotermalna energija\nPočetna » Vesti » OIE » Počela izgradnja prvog daljinskog sistema grejanja na geotermalnu energiju u Srbiji


Kreditne linije za razvoj opštinske infrastrukture — Nemačka saradnja u Srbiji\nKreditne linije za razvoj opštinske infrastrukture\nPo nalogu Nemačkog saveznog ministarstva za ekonomski razvoj (BMZ)\nPartneri: Stalna konferencija gradova i opština (SKGO), srpske partnerske banke (Banca Intesa, UniCredit)\nProjektni period: 2008 – 2018\nSrpski gradovi i opštine imaju ogromne potrebe za investicijama u modernizaciju javnih građevina, škola i vrtića, javnih preduzeća, ustanova sporta i kulture\nInvesticije su takođe neophodne za reorganizaciju i efikasno upravljanje komunalnim službama, posebno u oblasti javne rasvete, vodosnabdevanja i kanalizacije, prikupljanja čvrstog otpada i javnog transporta.\nVećina opština imala je ograničen pristup bankarskim kreditima i uglavnom su se oslanjale na subvencije I transfere.\nReforma zakona omogućila je opštinama da realizuju neophodne investicije kombinujući sopstvene resurse, transfere iz državnog budžeta i kredite banaka.\nProjekat pruža mogućnost pre svega opštinama male i srednje veličine da finansiraju neophodne investicije u infrastrukturu i da dobiju zajmove za kupovinu opreme. Na taj način podržavamo unapređenje javne infrastructure, što predstavlja značajan preduslov za uspešan ekonomski razvoj i za jačanje samouprave u opštinama.\nOdabrane lokalne partnerske banke usmeravaju kredite iz programa gradovima i opštinama za profesionalno isplanirane i ekonomski isplative investicije u infrastrukturu. Štaviše, program obezbeđuje tehničku pomoć opštinama i bankama. Usluge konsultacija pružaju podršku opštinama prilikom planiranja i implementacije projekata i bankama u uspostavljanju procedura za finansiranje opština.\nNajnovija kreditna linija za opštine koncentrisana je na promociju opštinskih investicija u energetsku efikasnost i mere zaštite životne sredine. Tom linijom KfW banka finansira širok dijapazon projekata, koji se bave grejanjem na biomasu, čvrstim otpadom i energetski efikasnom uličnom rasvetom.\nNaše partnerske banke dobile su devet kreditnih linija u ukupnoj vrednosti od 111 miliona evra.\nViše od 80 opština i njihovih komunalnih preduzeća finansiralo je u okviru ovog programa više od 350 prioritetnih projekata. Među njima su bile mreže za vodosnabdevanje i kanalizaciju, novi putevi ili popravke puteva, kamioni za otpad ili vodu i renoviranje opštinskih objekata poput vrtića, gradskih većnica ili javnih parkova.\nUz naše mere tehničke pomoći naše partnerske banke bile su u mogućnosti da izgrade znanje i ustanove procedure finansiranja opstina.\nIstovremeno opštine su unapredile svoje kapacitete za pripremu i implementaciju projekata.\nProgram je implementiran u bliskoj saradnji sa projektom “Jačanje opština i komunalnih službi” organizacije GIZ.\nPrateći uspeh programa dodeljeni su dodatni fondovi i nove kreditne linije biće ugovorene u 2015. Nove kreditne linije biće korišćene kako bi se finansirale lokalne mere za adaptaciju na klimatske promene.


Vlada FBiH: Javni prihodi u 2017. godini veći za devet odsto – ASinfo Portal\nVlada FBiH: Javni prihodi u 2017. godini veći za devet odsto\nSARAJEVO, Vlada FBiH danas je u Mostaru prihvatila informaciju Ministarstva finansija o ostvarenim i raspoređenim javnim prihodima u FBiH za 2017. godinu, u kojoj je navedeno da su oni, bez sredstva finansiranja, iznosili osam milijardi i 381 milion KM, što je za devet odsto ili 657 miliona KM više nego godinu ranije.\nNa sjednici je utvrđen Prijedlog zakona o zaštiti životne sredine, čiji su ciljevi i smanjeno korištenje, sprečavanje opterećivanja i zagađenja životne sredine, zaštita ljudskog zdravlja, uključujući pravo na zdrav život, te racionalno korištenje i obnovu resursa, kao i usaglašenost socijalnih, ekonomskih i drugih interesa FBiH sa zahtjevima za zaštitu životne sredine.\nVlada FBiH saopštila je da je usvojila bilans energetskih potreba za 2018. godinu u količinama svih energenata dovoljnih da zadovolje potrošnju u FBiH.\nUsvojena je informacija o aktivnostima na realizaciji Projekta istraživanja i eksploatacije nafte i gasa u FBiH, te imenovana Stručna komisija za izradu Strateške studije o procjeni uticaja na okolinu u vezi sa nastavkom ovog istraživanja.\nKljučne riječi:&nbsp&nbspjavni prihodi, rast, vlada fbih\nNa trgovanju na Sarajevskoj berzi ostvaren promet od 143.735 KM


Izjava ambasadora UO Vijeća PIC-a Akcija TV\nIzjava ambasadora UO Vijeća PIC-a\nAugust 30th, 2016 | by admin\nSeptembar 25, 2016 Incko: moguće sankcije za RS (0)\nVisoki predstavnik u BiH, Valentin Incko, najavio je da su, nakon održavanja referenduma u Republici Srpskoj moguće sankcije za vlasti u Republici Srpskoj, odnosno za one koji su […] Posted in Vijesti\nJuli 13, 2016 Salkić odgovorio Vulinu (0)\nMr. Ramiz Salkić, potpredsjednik bh. entiteta RS osudio agresivno negiranje Genocida u Srebrenici od strane srbijanskih funkcionera i nedopustivo falsificiranje historije -Nečuveno je […] Posted in Vijesti\nJuli 17, 2017 BZK “Preporod” Gračanica raspisuje Javni poziv (0)\nJuli 4, 2016 Ramiz Salkić uputio bajramsku čestitku (0)\nMr. Ramiz Salkić, potpredsjednik bh. entiteta RS u povodu nastupajućeg Bajrama uputio je u ponedjeljak 4. jula 2016. godine čestitku muslimanima u BiH, u kojoj stoji: „Ramazan, kao […] Posted in Religija\nJanuar 6, 2018 Salkić uputio božićnu čestitku (0)\nMr. Ramiz Salkić, potpredsjednik bh. entiteta RS uputio je u subotu 6. januara 2018. godine božićnu čestitku građanima Bosne i Hercegovine pravoslavne vjeroispovijesti. U čestitci stoji: […] Posted in Vijesti\nSeptembar 27, 2016 Dodik spreman dati izjavu u vezi referenduma (0)\nPredsjednik RS-a Milorad Dodik najavio je danas da će pred Ustavnim sudom BiH biti zatražena ocjena ustavnosti 1. marta kao "dana nezavisnosti BiH". On je rekao da će kao argumenti za […] Posted in Vijesti\nJuni 24, 2016 Mediji i kompromis na račun profesionalnog novinarstva (0)\nDržava koja je nekad služila kao primjer medijske slobode u regionu – prva je dekriminalizirala klevetu i usvojila najliberalnije medijske zakone na svijetu – u izvjesnoj mjeri gubi svoj […] Posted in Vijesti\nizjava ambasadora UO PIK PIK


Jača kontrola životne sredine – AGRO VESTI by agronews.rs\nJača kontrola životne sredine\nHome agro danas Jača kontrola životne sredine\nNov 18, 2013 | agro danas, Evropska unija, Srbija, Vesti, Zaštita životne sredine, Životna sredina\t|\nSrbija je od EU dobila tri miliona evra pomoći za poboljšanje rad inspekcije za zaštitu žvotne sredine, saopšteno je na predstavljanju rezultata tvining projekta.\nKako je na svečanosti u Skupštini Srbije rečeno, projekat jačanja inspekcije za zaštitu životne sredine, čija je vrednost dva miliona evra, počeo je da se realizuju u februaru 2011. godine, a EU je pored toga nabavila i opremu u vrednosti od milion evra, što uključuje 24 vozila za inspekciju, kao i brod i opremu za terenski rad i laboratorijska ispitivanja.\nMinistarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine Srbije Zorana Mihajlović rekla je da bi projekat trebalo da omogući da inspekcija zaštite životne sredine efikasinije radi i ubrza prilagodjavanje zakonodavstvu EU.\nOna je zahvalila na pomoći EU, ali je istakla da je i dalje potrebno dodatno raditi na poboljšanju koordinacije inspekcijskih službi, lokalnih samouprava i drugih državnih organa, poput sudstva i tuzilaštva.\nPrema njenom mišljenju, prepreku u budućem radu mogao bi da predstavlja i nedostatak kvalifikovanih ljudi u sektori inspekcijskog nadzora životne sredine.\n“Ljudski resurs je potencijalna kritična tačka, jer mnogo više ljudi odlazi iz tog sektora, nego što u njega dolazi”, rekla je ona i dodala da trenutno poslove nadzora i inspekcije u okviru Ministarstva za oblast ekologije i energetike, ukupno obavlja 100 ljudi, od čega su 90 inspektori u 27 lokalnih samouprava u zemlji.\nMihajlovićeva smatra da je problem i to što su lokalne zajednice nedovoljno svesne da je inspekcija tu ne samo da piše kazne, već i da ukaže na problem i pomogne u njegovom rešavanju, kako bi životna sredina bila što bezbednija za stanovništvo.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Majkl Devemport podsetio je da je EU u razne projekte zaštite životne sredine u Srbiju u poslednjih 12 godina uložila oko 700 miliona evra.\nOn je istakao da će EU nastaviti da pomaže Srbiji u toj oblasti, ne samo kroz tehničku pomoć, već i finansijski, o čemu će se dogovarati sa Vladom Srbije.\nDevemport je naglasio da se jedna trećina zakonodavstva EU odnosi na životnu sredinu, što je kako je ocenio, veoma važno pred početak pregovora o pridruživanju Srbije EU i zbog čega je bitno da “pripreme u toj oblasti počnu odmah”.\nPrema njegovim rečima, potrebna je “urgentna primena teških direktiva” u oblasti zaštite životne sredine, poput one o komunalnim otpadnim vodama, jer kako je istakao, prelazni periodi za njihovu primenu nisu dugi, a bez njihove implementacije nema pristupanja EU.\nOn je naglasio da oblast zaštite životne sredine može da donese velike koristi gradjanima i životnoj sredini Srbije, jer se pokazalo da je politika EU u toj oblasti pokretač inovacija, ekonomskog rasta i ulaganja.\nAmbasador Austrije u Srbiji Johanes Ajgner kazao je da je Srbija već dosta uradila u jačanju inspekcijskog nadzora u zaštiti životne sredine, ali da to treba poboljšati, kao i da je bitno da se zakoni iz te oblasti ne samo donesu, već i sprovode.\nOn je rekao i da se Austrija nije ograničavala samo na političku pomoć Srbiji na putu ka EU, već i da je nizom projekata iz oblasti zaštite životne sredine pokušala da praktično doprinese integraciji Srbije u Uniju.\nDevemoport je ministarki Mihajlović nakon svečanosti u Skupštini Srbije uručio ključeve osam automobila, koje će koristiti inspektori za zaštitu životne sredine u Srbiji.\nKroz obuke u projektu jačanja rada inspekcije u Srbiji je prošlo oko 200 republičkih, pokrajinskih i lokalnih inspektora, a nova znanja im je prenelo više od 60 stručnjaka iz Austrije i drugih zemalja članica EU.\nProjekat su realizovali Ministarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine Srbije i Agencija za životnu sredinu Austrije.\nOčekuje se da projekat pomogne u povećanju broja integrisanih dozvola i bolju kontrolu sprovodjenja zakona uskladjenih sa direktivama EU.\nSrbiji četvorka za zaštitu životne sredine\nMinistarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine Zorana Mihajlović ocenila je danas da Srbija zaslužuje ocenu četiri za uskladjenost zakona iz oblasti zaštite životne sredine sa propisima Evropske unije .\n“Kada bih trebalo da ocenim od jedan do pet, rekla bih da smo mi već četvorka kada govorimo o zakonima”, kazala je Mihajlović novinarima prilikom uručenje donacije EU od osam vozila za Inspekciju za zaštitu životne sredine.\nMihajlovićeva je kazala da je veliki set propisa donet pre nekoliko godina, a da se terenutno radi na izmenama i dopunama pet sistemskih zakona, od zaštite životne sredine do hemikalija, upravo da bi ih uskladili sa dodatnim zahtevima EU.\n“Primećuje se i raskorak izmedju propisanih kazni i odnosa inspekcije u odnosu na odredjene probleme sa kojima se susreće na terenu. To je svakako nešto što će se izmenama i dopunama zakona ispraviti”, istakla je Mihajlovićeva.\nOna je kazala i da će sledeće godine biti otvoreno poglavlje 27 u pregovorima za pristupanje Srbije EU, koje se tiče oblasti zaštite životne sredine.\nMihajlovićeva je istakla i da nisu uradjne pecizne analize koliko će novca biti potrebno za uskladjivanje srpskog zakonodavstva sa pravilima EU.\nRanije procene su bile oko 10 milijardi evra, a Mihajlovićeva je kazala da bi taj iznos mogao da bude manji, jer je već dosta toga uradjeno.\nPrema njenim rečima, sada je neophodno da sve što je stavljeno u zakone počne da se primenjuje u praksi.\n“Sada će uz odredjene akcione planove to krenuti, pretpostavke postoje, ne samo serdstvima iz budžeta već i na druge načine, pre svega iz donacija”, kazala je Mihajlovićeva.\nMihajlovićeva je dodala da se trenutno radi na formiranju tima Ministarstva energetike, razvoja i zaštite životne sredine koji će pripremati otvaranje poglavlja 27 i voditi pregovore sa EU iz oblasti životne sredine.\n“To je najteži deo kada se govori o pristupanju EU”, istakla je srpska ministarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine.\nTags: euMinistarstvo energetikerazvoja i zaštite životne sredinezakonizaštitaživotna sredinazorana mihajlović\nNa sajmu hrane Anuga 22 firme iz Srbije\nNa najvećem sajmu hrane na svetu - "Anuga", koji se održava od 10. do 14. oktobra u Kelnu u Nemačkoj, pod nazivom "Okusi budućnost", učestvovaće 22 izlagača iz Srbije. Sajam će ove godine ugostiti 7.063 firmi iz 108 zemalja sveta, a srpske kompanije će na sajmu predstaviti voće i povrće i prerađevine od voća i povrća.\nDo početka jeseni, Ministarstvo poljoprivrede pozvaće poljoprivrednike da konkurišu za 175 miliona evra iz IPARD fonda namenjenom ruralnom razvoju Srbije do 2023. godine. Da bi prošao kroz evropsko birokratsko sito, poljoprivrednik će morati da uloži mnogo vremena i znanja u popunjavanje formulara i pisanje biznis plana, ali i u samu proizvodnju.\nKratkoročne prognoze Evropske komisije za ratarske kulture\nEvropska komisija je objavlila kratkoročne izglede za ratarske kulture, maslinovo ulje, meso i tržište mleka u EU za 2017-2018, potvrđujući da je smanjenje u snabdevanju mleka u EU krajem 2016. godine doprinelo značajnom oporavku cena mleka.


– Mislim da su s pravom poslanici odlučili, većinom glasova, da dobiju na vremenu, da se uputi u komisijsku fazu ovaj izvještaj i da se traži rasprava s ljudima iz Vijeća ministara BiH o tome ko šta treba da uradi – kazao je Bosić.\nPonovio je ranije izneseni stav da „i ovdje duvaju predizborni vjetrovi“, ali smatra da je bila pozitivna namjera predlagača da se ovo istakne kao vrlo važna tačka i da treba ostati na tome da se na narednoj sjednici obavi kvalitetna rasprava o tome.\nOdgovarajući na novinarsko pitanje, kazao je da je tačno da već izvjesni vremenski period ne postoji jasno definirana parlamentarna većina i da „to nije nikakva tajna“.\n– Ovo Vijeće ministara se uglavnom ponaša kao manjinska vlast, odnosno usvajaju se odluke od tačke do tačke i pravi se parlamentarna većina od tačke do tačke – kazao je Bosić.\nUpitan da prokomentira jučerašnje obraćanje predsjednice Vijeća Federacije Federalne skupštine Ruske Federacije Valentine Matviyenko u Domu naroda državnog parlamenta, Bosić je kazao da je ona vjerovatno rekla šta je njenja vizija nekog problema.\n– Rusija je ovdje kao članica PIC-a politički igrač koji, ne samo posmatra, nego donosi i odluke, tako da ne bih komentarisao šta je rečeno. Očekujem od svih, pa i od predstavnika Rusije, da se poštuje Ustav i Dejtonski mirovni sporazum i da se su skladu sa dejtonskim Ustavom poštuju nadležnosti svih nivoa vlasti, od općina, kantona, entiteta do države BiH – kazao je Bosić.\nNa novinarsko pitanje u vezi sa izmjenama Izbornog zakona, kazao je kako misli da je prošlo vrijeme za promjenu Izbornog zakona, „da veći idemo u izbore u jednoj kriznoj situaciji i da ćemo tek poslije izbora tražiti način kako da se ona razriješi“.\nBosić: Svi građani u BiH ugroženi, osim malog broja elita


Srpski basketaši osvojili bronzanu medalju na OI - 'Zadovoljni smo bronzom, ali i dalje žalimo zbog poraza u polufinalu' | Novinska agencija Beta\nSPORT | 28.07.2021 14:45 > 28.07 16:03\nSrpski basketaši osvojili bronzanu medalju na OI - 'Zadovoljni smo bronzom, ali i dalje žalimo zbog poraza u polufinalu'\nSrpska reprezentacija u basketu tri na tri osvojila je danas bronzanu medalju na Olimpijskim igrama u Tokiju, nakon što je zabeležila pobedu protiv Belgije sa 21:10. Na celom turniru Srbija je doživela samo jedan poraz, danas u polufinalu od Rusije (10:21).\nU celom meču Srbija nije promašila nijedan šut za jedan poen (13/13), dok je sa distance upisala dva pogotka.\nNajefikasniji u selekciji Srbiji bio je Dušan Domović Bulut sa sedam poena, a po pet su postigli Mihailo Vasić i Aleksandar Ratkov.\nU Belgiji najbolji učinak imao je Tibo Fervort sa pet poena, dok je poen manje upisao Nik Kelis.\nSrpski basketaši zadovoljni bronzom, ali i dalje žale zbog poraza u polufinalu\nSrpski reprezentativac u basketu 3 na 3 Dejan Majstorović rekao je danas da je zadovoljan osvajanjem bronzane medalje na Olimpijskim igrama u Tokiju, ali da i dalje žali zbog poraza njegove ekipe u polufinalu.\n"Zaplakao bih. Nije to način na koji je trebalo da izadjemo na teren. Dogovorili smo se da, ipak, izadjemo na teren protiv Belgije s novim pristupom i damo sve od sebe u borbi za bronzu. Lepše je kada se ode kući sa medaljom", rekao je Majstorović, prenosi Olimpijski komitet Srbije.\nBasketaši Srbije su, posle poraza od Rusije u polufinalu, slavili u meču za treće mesto protiv Belgije sa 21:10.\n"Krivo mi je i dalje zbog toga što nismo ušli u finale, ali radujemo se zbog osvajanja bronzane medalje. Prezadovoljni smo organizacijom turnira, uslovima za igranje, bila je čast učestvovati na Olimpijskim igrama", rekao je Majstorović.\nI Dušan Domović Bulut je naveo da mu je žao zbog poraza u polufinalu i istakao da i dalje veruje da je Srbija najkvalitetnija ekipa na turniru.\n"Uspeli smo da se vratimo nakon teškog meča sa Rusijom. Uvek smo ih pobedjivali, i sada kada bismo igrali deset utakmica u nizu, deset bismo mi pobedili. Ali tu jednu nismo mogli. Žao nam je naravno, i dalje verujemo da smo najkvalitetnija ekipa na turniru, ali to je basket", rekao je Bulut.\n"Naoštrili smo se da uzmemo bronzanu medalju, presabrali smo se nakon polufinala, popričali medju sobom i odlučili da krenemo na sve ili ništa", dodao je Bulut.\nVasić: Osvojili smo bronzu, ali mislim da smo pokazali više od toga\nSrpski reprezentativac u basketu 3 na 3 Mihailo Vasić rekao je danas da veruje da je njegova ekipa na Olimpijskim igrama u Tokiju pokazala više od osvojene bronzane medalje.\n"Osvojili smo bronzanu medalju, mislim da smo pokazali više od toga, ali jedan meč u koji nismo ušli kako treba nas je koštao borbe za zlatnu medalju", rekao je Vasić, prenosi Košarkaški savez Srbije.\nNakon slabe partije u polufinalu protiv reprezentacije Rusije i poraza, basketaši Srbije su osvojili bronzanu medalju pošto su u meču za treće mesto pobedili Belgiju sa 21:10.\n"Odigrali smo dobar turnir, mislim da smo igrali sa velikom energijom. Smatram da smo pokazali karakter posle polufinalnog meča i digli se u meču za treće mesto", naveo je Vasić.\nNjegov saigrač Aleksandar Ratkov je rekao da je olimpijski turnir bio jako težak, posebno poslednji dan.\n"Vreme je bilo jako teško, mnogo vlage, nismo se privikli u polufinalu na takve uslove, ali pre svega na dobru igru Rusa, što je rezultiralo ubedljivim porazom. Taj poraz je dosta uticao na nas, ali sam zadovoljan što smo pokazali karakter, uspeli da se vratimo u turnir i pobedimo u meču za treće mesto", rekao je Ratkov.\nSrbiji je ovo četvrta medalja na Olimpijskim igrama, a druga bronzana, uz po jednu zlatnu i srebrnu.\nKasnije danas (15.25) u finalu prvog olimpijskog basket turnira igraće Rusija i Letonija.


Bivši štoper Crvene zvezde igrao je u ekipi sa Muratom Jakinom i legendarnim Stefanom Šapuizom, a sa druge strane u startnoj postavi bili su Nikopolidis, Salgado, Kanavaro, Jero, Maldini, Figo, Zidan, Gatuzo, Nedved, Ronaldo i Šuker. Šansu da zaigra protiv bivših asova dobio je i Milan Gajić u drugom poluvremenu.\nŠapuiza je postigao het-trik u prvom poluvremenu posle kog je Jang Bojs vodio sa 3:1, ali su veterani sa druge strane bili uporni.\nPogađali i "rezervisti" Vijeri, Šukur, Đorkaef i Nunjo Gomeš, pa je na kraju rezultat bio 8:6 u korist zvezda koje su obeležile prethodnu eru fudbala, a među posebno inspirisanima bio je Zinedin Zidan.\nI legendarni Ronaldo je podsetio na partije kakve je poslednji put pružao na Mundijalu 2002. godine, uprkos višku kilograma.\nPored nabrojanih igrača, za Zizuov i Ronaldov tim igrali su i Kudićini, Ronald de Bur, Fereira, Karembe, Mekmanaman, Nakata, Pires, Zambrota, Karager, Mendijeta, Sousa, Marta, Solari, pod dirigentskom palicom Ruda Gulita.


Šumi prebrodio upalu pluća - F1, Auto Moto, Top News\nHotSport»F1, Auto Moto, Top News»Šumi prebrodio upalu pluća\nŠumi prebrodio upalu pluća\n| 2014-02-14T15:35:49+01:00\t14. feb 2014. 15:35|0 komentara\nSedmostruki svetski šampion u Formuli 1 Mihael Šumaher, koji je od kraja decembra u komi zbog povreda glave, prebrodio je upalu pluća koju je pre nekoliko dana dobio, tvrdi današnji nemački dnevnik “Bild”.\nMenadžer slavnog nemačkog vozača Sabine Kem demantovala je prekjuče vest da je Šumaher dobio pneumoniju, rekavši da su to “sve spekulacije”.\nŠumaherova porodica je juče saopštila da “ima puno poverenje u medicinsko osoblje u čijim je rukama Šumaherova zdravlje”.\n“Najvažnija nije brzina, već kvalitet oporavka”, kaže se u saopštenju Šumaherove porodice.\nŠumaher je od tada u bolnici u Grenoblu gde je dva puta bio podvrgnut operaciji.


Nebojša Krupniković - Maestralne makazice u "večitom derbiju"\nNebojša Krupniković – Maestralne makazice u „večitom derbiju“\nHome » Ex Yu fudbal » Nebojša Krupniković – Maestralne makazice u „večitom derbiju“\nMnogi će se složiti da je Nebojša Krupniković na 99. „Večitom derbiju“, odigranom na stadionu Partizana u Humskoj 18. marta 1995. godine, postigao jedan od najlepših golova u mečevima Crvene zvezde i Partizana.\nTog prohladnog martovskog dana na stadionu Partizana okupilo se 50.000 navijača željnih dobrog fudbala u duelu dva najveća srpska rivala. I igrači ih uopšte nisu razočarali, čak se može reći da je to bio odličan meč, jedan od boljih „Večitih derbija“, u kojem su „Crveno-beli“ poveli sa 2:0 golovima Krupnikovića i Adžića, ali na kraju ipak nisu pobedili, jer je Partizan do izjednačenja i jednog boda došao pogotcima Damira Čakara i Niše Saveljića. Ipak, 99. „svetkovina srpskog fudbala“ posebno se pamti po jednom detalju i po za mnoge jednom od najlepših pogodaka ikada postignutim u mečevima beogradskih rivala.\nNebojša Krupniković proslavlja prelep gol protiv Partizana.\nIgrao se 16. minut susreta, Darko Kovačević se izborio za jednu loptu sa leve strane blizu gol aut linije u polju Partizana, a zatim poslao centaršut u šesnaesterac „Crno-belih“. Nekima se učinilo u prvom trenutku da je centaršut možda malo prejak, ali će se ispostaviti da je on zapravo savršen, jer je omogućio da Nebojša Krupniković sa ivice peterca idealno uhvati makazice i potom na maestralan način savlada golmana Partizana Gorana Pandurovića. Bio je to zaista spektakularan gol kakav do tada nije viđen u duelima dva najveća srpska fudbalska kluba, ali i kakav gotovo da nije viđen ni na terenima širom planete. A onda je usledila za mnoge i legendarna proslava gola, jer je popularni Krupni odlučio da svoj pogodak proslavi na suprotnoj strani stadiona, zajedno sa „Delijama, pa je posle gola pretrčao stotinak metara, da bi potom sa visoko podignutim rukama u vazduhu ispod severne tribine stadiona Partizana, sa preko 10.000 najvatrenijih pristalica Crvene zvezde podelio radost zbog spektakularnog gola koji mnogi smatraju i najlepšim u istoriji mečeva Crvene zvezde i Partizana.\nNepojša Krupniković je sjajnim pogotkom na 99. „Večitom derbiju“ još jednom upisao svoje ime za sva vremena u istoriju susreta dva najveća srpska kluba, a kako je izgledao ovaj prelep gol, koji sa pravom krasi špice mnogih sportskih emisija, možete se podsetiti na snimku koji je pred vama.


Istraživanje javnog mnjenja koje je sproveo Centar za demokratiju i ljudska prava(CEDEM) pokazalo je da su u ovom trenutku pristalice članstva Crne Gore u NATO u blagoj prednosti u odnosu na protivnike učlanjenja Crne Gore u Sjevernoatlantsku alijansu. Određeni rezultati u povećanju podrške javnosti za članstvo u NATO su postignuti intenzivnom kampanjom državnih institucija i izjavama podrške sa relevantnih međunarodnih adresa o pristupanju Crne Gore u NATO. Protekli protesti Demokratskog fronta su rezultirali povećanom podrškom ovoj političkoj grupaciji, kao i vladajućoj Demokratskoj partiji socijalista.\nPrvi put je istraživanje javnog mnjenja CEDEMA-a pokazalo da većina građana podržava učlanjenje Crne Gore u NATO. Radi se o blagoj prednosti pristalica u odnosu na protivnike NATO integracija. Ispitanici su odgovarali na pitanje kako bi glasali na referendumu o članstvu Crne Gore u NATO, a rezultat je 36,5 je za a 36,2 je protiv članstva u NATO, saopštio je Nenad Koprivica izvršni direktor CEDEM-a. Razlika između onih koji bi glasali na referendumu je svega 0,4 procentna poena u korist pristalica članstva u NATO:\n„Možemo da primjetimo da bi na referendum izašlo 72,7 posto dok 27,3 posto ne bi glasalo. Dakle, 36,5 odsto je za ulazak Crne Gore u NATO, 36,2 je protiv. Samo u odnosu na one koji bi izašli i glasali na eventualnom referendumu vidimo da je blaga prednost na strani onih koji su za ulazak Crne Gore u NATO. 50,2 je za, a 49,8 odsto je protiv.“\nPojašnjavajući ovaj trend Koprivica je rekao da CEDEM-ova istraživanja već nekoliko godina unazad bilježe pad protivnika članstva u NATO. A sadašnji rezultat je posljedica, sa jedne strane intenzivne kampanje koja se sprovodi za članstvo u NATO i podrške međunarodnih institucija:\n„Ovi rezultati ipak pokazuju da je intenzivna kampanja za ulazak u NATO dala određene rezultate ali svakako intenzivne posjete i izjave podrške od strane ključnih međunarodnih adresa za članstvo su svakako imale uticaj na racionalno promišljanje građana u odnosu na ovu temu“, smatra Koprivica.\nUpitani kako ocjenjuju doprinos NATO integracija, građani su najvišu ocjenu dali razvoju odnosa Crne Gore sa Sjedinjenim državama i Evropskom Unijom, a najmanju ocjenu razvoju odnosa Crne Gore sa Rusijom i Srbijom:\n„Građani smatraju da će NATO integracije imati najveći doprinos u odnosu na razvoj odnosa Crne Gore sa SAD i EU. Što jasno govori o činjenici da građani percipiraju integracije u EU i NATO kao komplementarne, međusobno zavisne i u tom smislu racionalno ocjenjuju da će to svakako uticati pozitivno na razvoj odnosa sa EU. Takođe građani smatraju da će NATO integracije imati pozitivan doprinos u odnosu na sigurnost granica Crne Gore, na mir i stabilnost u Crnoj Gori i na efikasnost sistema odbrane. S druge strane građani smatraju da će efekti NATO integracija imati najmanji doprinos u odnosu na razvoj odnosa Crne Gore sa Rusijom i Srbijom.“\nBez obzira na lični stav o NATO integracijama, građani većinski vjeruju da će Crna Gora postati članica NATO, dok svega 15 odsto ne vjeruje, dok skoro 35 posto građana ne može da procjeni. Građani takođe prema istraživanju većinski vjeruju da će Crna Gora dobiti pozivnicu za članstvo u decembru.\nKomentarišući rezultate CEDEM-ovog istraživanja predsjednik Atlantskog savjeta Savo Kentera kaže da su objektivni i da pokazuju realnu situaciju na terenu:\n„Imamo zaista jedan rast podrške pristalica ulaska Crne Gore u NATO u odnosu na one koji ne podržavaju. Očekujem da svi prihvate rezultate tih istraživanja kao maksimalno kredibilno. Uostalom to se pokazalo i u ranijim istraživanjima prije izbora i drugim većim dešavanjima kada je CEDEM ta istraživanja radio. Mislim da je to izuzetno dobro što imamo jedan pozitivan trend, a ono što je još bitnije i što mogu sigurno očekivati, to je da će doći do dodatnog rasta podrške članstvu u NATO nakon dobijanja pozivnice 1. decembra“, konstatuje Kentera.\nMinistarka odbrane Milica Pejanović Đurišić je ocjenila za radio „Crne Gore“ da će pozitivne ocjene Evropske komisije prepoznati i NATO savez i to potvrditi upućivanjem pozivnice za članstvo:\n„Mislim da možemo biti optimisti u susret 1. decembru i da će ta odluka biti jedna potvrda svega ovoga što je Crna Gora uradila i potvrda zaista jednog ogromnog napretka koji je urađen u mnogim sektorima, a ne samo u sektoru odbrane“, ocjenjuje Milica Pejanović Đurišić.\nIstraživanje CEDEM-a je pokazalo trend opšteg pada povjerenja građana u institucije,a posebno u političke partije. Javno mnjenje je podjeljeno po pitanju da li Crna Gora ide pravim ili pogrešnim putem. Period kada je istraživanje rađeno su dani nakon protesta Demokratskog fronta kada je došlo do radikalizacije političkih odnosa u Crnoj Gori.\n„Možemo konstatovati da je došlo do pada povjerenja u sve institucije. Nema ni jedne institucije koja nije zabilježila pad povjerenja. To je svakako posljedica protesta koji su nedavno održani jer u uslovima političke nestabilnosti građani gube povjerenje u institucije“.\nProtesti Demokratskog fronta su, prema istraživanju podigli rejting toj političkoj grupaciji, ali i vladajućoj Demokratskoj partiji socijalista, dok su trenutno pad rejtinga zabilježile umjerene političke opcije. Generalno pozitivan stav prema protestima ima nešto više od četvrtine građana, negativan stav prema protestima ima skoro polovina građana, dok četvrtina ne može da procjeni. Preko polovine građana smatra da protesti nisu bili uspješni, dok ih uspješnim smatra oko 15 posto ispitanika, a skoro 30 posto ne može da procjeni.\nIstraživanje CEDEM-a je urađeno uz podršku ambasade SAD u Crnoj Gori i NATO javne diplomatije u periodu od 30. oktobra do 7. novembra.


Polaganjem vijenaca na Centralno spomen-obilježje, posjetom Spomen-sobi i svečanom akademijom u Novom Gradu je danas obilježen 9. januar – Dan Republike.\nObilježavanje Dana Republike u Novom Gradu je počelo jutros polaganjem vijenaca i paljenjem svijeća kod Centralnog spomen-obilježja poginulim borcima Vojske Republike Srpske, a vijence su položile delegacije Opštine Novi Grad, Opštinske organizacije porodica poginulih boraca, invalida i nestalih, Boračke organizacije, MUP-a RS Policijske uprave Prijedor-Policijske stanice Novi Grad, Udruženja slijepih i slabovidih, kao i delegacije političkih partija, institucija i preduzeća.\nNakon polaganja vijenaca organizovan je obilazak Spomen-sobe, a potom je amfiteatru Kulturno-obrazovnog centra održana i svečana akademija.\nProgram akademije pratio je veliki broj građana, predstavnika lokalne samouprave, boračke populacije i njihovih porodica, javnog i privatnog sektora, sportskih klubova, udruženja i političkih partija. Prisutne je kroz ratne prilike u periodu nastanka Republike Srpske svojim obraćanjem proveo komandant 1. Novogradske brigade Ranko Dabić, a nakon njega za govornicu je stao i predsjednik Skupštine opštine Mirko Zgonjanin.\nNačelnik opštine Novi Grad Miroslav Drljača je u svom obraćanju rekao da rukovodstvo Republike Srpske ne mora da dijeli političke stavove, ali da moraju svi da budu jedinstveni kada je u pitanju interes i dobrobit Republike Srpske i njenih građana. On je ovom prilikom naglasio da se nisu, nikad neće i ne smiju zaboraviti oni koji su svoje živote dali za Republiku Srpsku.


Srbi Putinu veruju koliko i Rusi (VIDEO) – Plus Radio\nHome / Region / Srbi Putinu veruju koliko i Rusi (VIDEO)\nSrbi Putinu veruju koliko i Rusi (VIDEO)\nBy Plus Radio on 14/03/2018 Vrijeme: 09:35\nRusi u nedelju odlučuju da li će Vladimir Putin i dalje ostati u predsedničkoj fotelji. On ne brine, jer ima veliku podršku građana. A koliko građani Srbije veruju Putinu…\nKoliko u Putina veruju Rusi, toliko poverenja u njega imaju i građani Srbije.\nOn uživa veliko poverenje i građana Srbije.\nPrema anketi državnog Sveruskog centra za istraživanje javnog mnjenja (VCIOM), poverenje u predsednika Rusije u decembru je dostiglo maksimum za 2017. godinu — 57,7 odsto, a prema istraživanju agencije „Faktor plus“ i lista „Politika“, sprovedenom od 9. do 13. marta, poverenje građana Srbije u Putina iznosi 58 odsto.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin uživa najveće poverenje građaja Srbije, u konkurenciji još šest svetskih državnika, pokazuje anketa.\nU američkog predsednika Donalda Trampa poverenje ima 22 posto ispitanika, britanska premijerka Tereza\nMej i predsednik Francuske Emanuel Makron dobili su po 16 odsto glasova, a turski predsednik Redžep Tajip Erdogan sedam posto.\nOvi rezultati ankete nisu iznenađujući budući da je Putin godinama najpopularniji strani lider u Srbiji.\n← Previous Story Prijatelj Berezovskog pronađen mrtav u Londonu\nNext Story → Tramp blokirao posao Broadcomu


NESREĆA U SREMČICI Muškarac kolima udario u banderu, zadobio teške povrede\nJedna osoba teško je povređena jutros u 2 sata u saobraćajnoj nezgodi u beogradskom prigradskom naselju Sremčica, rečeno je u Hitnoj pomoći.\nTeže ortopedske povrede zadobio je muškarac star oko 30 godina koji je prevezen na reanimaciju u Urgentni centar. Sa njim u autu bio je i mladić star 25 godina, koji je lakše povređen, rekli su agenciji Beta u gradskoj službi Hitne pomoći.\nNesreća se dogodila na uglu Mirkovićeve i Beogradske ulice, kada je vozač putničkog automobila izgubio kontrolu nad vozilom i udario u banderu, a intervenisale su dve ekipe Hitne pomoći.\nU Beogradu tokom noći dogodile su se tri saobraćajne nezgode u kojima su lakše povređene tri osobe.\nNa Bežaniskoj Kosi je lakse povređen motociklista, a pred zoru je ženska osoba u Borči zadobila lakše povrede glave zbog čega je zbrinuta na odeljenju neurohirurgije. U saobraćajnom udesu koji se dogodio oko dva sata iza ponoći u Francuskoj ulici, lakše je povređena 22-godišnja osoba.\nHitna pomoć tokom noći intervenisala je 120 puta od čega 20 puta na javnom mestu. Javljali su se hronični bolesnici, mahom srčani i asmatičari a zbog vremenskih prilika povećan je i broj poziva sa zahtevom za savet zbog glavobolja, rekla je portparolka Hitne pomoći dr Nada Macura.\nTokom noći jedna saobraćajna nezgoda, povrđene dve žene\nDevetoro povređeno u devet udesa u Beogradu


Buš: Držim se principa tihe diplomatije prema Južnoj Americi\nPredsednik Buš je došao u Urugvaj da razgovara o trgovini. Ali na konferenciji za novinare sa predsednikom Tabareom Vaskezom, pitali su ga o Ugu Čavezu. Venecuelanski predsednik je predvodio jučerašnji antiamerički miting u Buenos Ajresu, s druge strane široke reke koja razdvaja Urugvaj i Argentinu.\nUgo Čavez je rekao da je predsednik Buš «politički mrtav» i optužio američkog lidera da se plaši da mu pomene i ime. Na molbu da prokomentariše Čavezove reči, predsednik Buš je objasnio da neće da se adgovara sa plahovitim venecuelanskim liderom, jer više voli drugačiji pristup.\n«Rekao bih da je naša diplomatija tiha i efikasna – da je to diplomatija usredsređena na pomaganje ljudima.»\nTokom jednonedeljne turneje po južnoameričkim državama, predsednik Buš nastoji da promoviše programe kojima se demokratskim vladama pomaže da obezbede potrebne usluge siromašnima i hendikepiranima. Ali ovde u Urugvaju, jednoj od najnaprednijih država Južne Amerike, predsednik nije fokusiran na pomoć, nego na trgovinu. Urugvaj, mala zemlja između gigantskih Brazila i Argentine, ima ekonomiju koja raste i izuzetno dobar sistem socijalnih usluga, kao što je zdravstvena nega. Želja Urugvaja je da pojača trgovinske veze sa Sjedinjenim Državama i proširi tržište za svoju govedinu i proizvode prerađivačke industrije, pored ostalog. Predsednik Vaskez je rekao da je to bilo na vrhu dnevnog reda njihovog razgovora u predsedničkoj palati u nacionalnom parku u okolini Montevidea. Predsednik je novinarima rekao da će se trgovinski razgovori nastaviti.\n«Napravili smo redosled, počev sa ovim sastankom, prema kojem će naši ministri razgovarati i postizati napredak u pogledu bilateralnih odnosa.»\nGovoreći u zemlji u kojoj je počeo prvi krug globalnih razgovora – takozvana Urugvajska runda – predsednik Buš je istakao da je i dalje optimista u pogledu sklapanja globalnog trgovinskog sporazuma, ponovivši ponudu da smanji američke trgovinske subvencije, ako to učine i druge zemlje.\n«Sjedinjene Države su u potpunosti spremne da smanje subvencije u zemljoradnji, kao što sam već rekao predsedniku Vaskezu. Jedino što hoćemo je da obezbedimo da i naši proizvodi imaju pristup na tržište.»\nTokom razgovora u Urugvaju, pokrenuto je i pitanje imigracije. Očekuje se da će upravo to pitanje dominirati razgovorima narednih dana u Gvatemali i Meksiku.


Vesti online / Vesti / Svet / Putin sutra sa vojnim vrhom Rusije\nPutin sutra sa vojnim vrhom Rusije\nRuski predsednik Vladimir Putin će od ponedeljka održati seriju sastanaka sa vojnim vrhom Rusije i predstavnicima odbrambenog industrijskog kompleksa, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nTi sastanci će biti održani u "novom formatu", iako Peskov nije precizirao o kom je formatu reč, a nije rekao ni o kojim temama će ruski predsednik razgovarati tokom tih sastanaka.\nPrethodno je ruski predsednik izjavio da je Rusija miroljubiva zemlja, ali da namerava da nastavi sa jačanjem sopstvenog odbrambenog potencijala.\nPutin je još jesenas tokom sastanka u Anapi sa vojnim vrhom Rusije rekao da je neophodno skratiti tehnološki ciklus proizvodnje raketa i municije.\nSVET Putin potpisao: Rusija napušta Sporazum o likvidaciji raketa\nSVET Lideri ruske i američke vojske razgovarali o protivraketnoj odbrani


31-08-2019 18:35 Srbija Politika\n„Zato je nakon što je saznao da ćemo danas u 11 časova obeležiti svoju pobedu – vraćanje trolejbuskog saobraćaja preko Trga republike koji su hteli da ukinu – zakazao skup sa koga je pobegao. Prošli put kada smo hteli da ga pitamo zašto vara, laže i krade on se sakrio iza žena koje rade u Skupštini grada i drugim javnim preduzećima. Danas je, umesto njih, na trg poslao Simu Spasića i čuvenog batinaša Panu. Kako se pomenutog dvojca nismo uplašili, na nas su poslali javnosti nepoznatog stranačkog bota, lažnog glumca i novozaposlene komunalne milicajce u civilu. Pomenuti su nas napali nakon što je prvi “vrabac” pobegao od okupljenih građana koji su ih pitali zašto ruše Beograd“, navodi se u saopštenju Bastaća.\nPročitajte OVDE šta je poručio Vesć “Đilasovim plaćenicima”.


Foto: ADRIAN DENNIS / Tanjug/AP\nAlbanski premijer Edi Rama izjavio je danas, tokom samita o klimatskim promenama u Glazgovu, da njegova zemlja nije jedan od zagađivača i upitao predstavnike bogatih država koliko dugo još Albanija mora "sama da radi pravu stvar".\n- Koliko dugo moramo da plaćamo cenu, prvo za to što veliki igrači doprinose klimatskim promenama, a onda zbog toga što ne uspevaju da uklone posledice? - upitao je Rama.\nOn se požalio da je Albanija primorana da zimi kupuje energiju, kada su cene visoke i istakao da, zbog sušnog vremena, hidroelektrane ne mogu da zadovolje potražnju, prenosi Gardijan.\nRama je rekao da se Albanija 100 odsto oslanja na obnovljive izvore energije, ali je rekao da ne može da priušti da čeka da se "tržište pokrene u pravom smeru".\nRama sutra u Beogradu, sastanak inicijative "Otvoreni Balkan"\nOn je pozvao da se obezbedi međunarodna finansijska podrška kroz grantove, a ne zajmove.\nRama je ocenio i da je plemenit stav odbiti bilo kakvo mešanje fosilnih goriva sa proizvodnjom 100 odsto energije iz obnovljivih izvora, ali je istakao da je to za Albaniju "bukvalno predstavlja svakodnevnu borbu".


PROPISI.com | SAOPŠTENJE MUP-a\nPolicija postupila u skladu sa zakonom\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Vlade Republike Srbije ponovilo je da srpska policija nije maltretirala sina crnogorskog premijera Zdravka Krivokapića, već da je postipila profesionalno i u skladu sa zakonom.\n„Nije problem kada nekom treba ponovo objasniti ali jeste problem kada neko neće da čuje objašnjenje. Kao što se u svom radu pridržava zakona i procedura tako će MUP Srbije strpljivo još jednom objasniti celokupnoj javnosti, a posebno Vladi Crne Gore šta se desilo sinoć u Beogradu, i ponavljaćemo objašnjenje koliko god bude bilo potrebno da se istina razume i prihvati.\nNakon primljenog obaveštenja na sistemu 192, da se u vozilu marke „mercedes“ civilnih crnogorskih tablica nalaze lica od kojih je najmanje jedno naoružano, pripadnici MUP-a Srbije su se dali u potragu za vozilom i licem.\nU skladu sa procedurama sačekalo se da se vozilo samo zaustavi iz razloga izbegavanja mogućnosti ugrožavanja bezbednosti ostalih učesnika u saobraćaju usled mogućnosti bekstva ili upotrebe vatrenog oružja primećenog u posedu jednog od putnika.\nKada se vozilo zaustavilo, postupajući policajci su, vodeći računa o sopstvenoj bezbednosti, što jeste i mora biti prioritet u svakoj intervenciji policije, pokazali službeno oružje, identifikovali se i izvršili pretres.\nNe postoji policija na svetu koja bi licu za koje se sumnja da ima oružje prišla bez ličnog naoružanja. Nestrpljivo čekamo da vidimo revolucionarne procedure crnogorske policije po kojima se bez oružja prilazi naoružanim licima.\nNakon legitimisanja lica u pratnji sina premijera Crne Gore i njegovog predstavljanja kao pripadnika ličnog obezbeđenja, intervencija je završena, a oružje ostavljeno u posedu pripadnika MUP-a CG.\nNaši pripadnici umeju da povise i ton dok prilaze naoružanim licima i nadamo se da to nije mnogo uznemirilo legitimisanu gospodu. Pripadnici Policijske uprave za grad Beograd ne znaju i ne treba da znaju da li je na našoj teritoriji sin predsednika Vlade Crne Gore, niti da li ima obezbeđenje.\nNi jedan pripadnik MUP-a Srbije takođe ne kontroliše kretanje članova porodice Krivokapić i njihovog obezbeđenja. Niti imamo tu želju, niti imamo to pravo. Da tako nešto radimo bez saglasnosti porodice Krivokapić bili bismo optuženi da ih uhodimo i ometamo.\nKao što se vidi pripadnici PU za grad Beograd su postupili onako kako procedure nalažu, bez primene sile i sredstava prinude, u skladu sa procenom situacije. U pitanju je rutinsko postupanje koje je dokumentovano u skladu sa procedurama. Ovakvih intervencija dnevno imamo na desetine i da akter nije lice iz porodice Krivokapić, ne bi zaslužilo ni najmanju pažnju.\nJoš jednom podsećamo da je ćerkama premijera Krivokapića ponuđeno obezbeđenje čim im je otac postao štićena ličnost, a da su obezbeđenje odbile. Ukoliko su promenili mišljenje naše obezbeđenje im je na raspolaganju.\nKo hoće da čuje, sve mu je objašnjeno, ko neće, objasnićemo koliko god puta bude bilo potrebno“ navodi se u saopštenju.


Datum kreiranja: utorak, 17 decembar 2019 13:09\nPrema propisima, igračke mogu da sadrže do 0,1 odsto ftalata, ali istraživanja pokazuju da se proizvođači i trgovci često toga ne pridržavaju.\nNi kupovina u najvećim trgovinskim lancima nije garancija da ćete izbeći zdravstveno nebezbedne proizvode. U ovom periodu, pred praznike posebno su aktuelne igračke u kojima su najveći problem ftalati, potencijalno štetne supstance.\nPrema istraživanju nevladine organizacije Alternativa za bezbedne hemikalije („Alhem”), na tržištu Srbije se i dalje pronalaze igračke koje sadrže alarmantne količine ovih hemikalija koje bi hitno morale da budu uklonjene s tržišta.\nPrema propisima, igračke mogu da sadrže do 0,1 odsto ftalata. Sve preko toga trebalo bi da znači povlačenje s tržišta i kaznu za trgovce, ali u praksi dozvoljeni nivo ove štene hemikalije, često je povišen za desetinu, pa čak i nekoliko stotina puta veći. Recimo, poslednje istraživanje ove organizacije o prisustvu ftalata u plastičnim igračkama i predmetima za negu dece. Uzorci su kupovani u specijalizovanim prodavnicama igračaka, ali i u kineskim radnjama. Od 15 uzoraka ftalati su pronađeni u sedam igračaka, i to u koncentracijama koje su i do tri stotine puta veći od dozvoljenih. Zabrinjava i da je u samo 30 odsto analiziranih proizvoda deklaracija bila ispravna, kao i to da su svi proizvodi imali CE znak na etiketi. Ova oznaka bi inače morala da garantuje da je proizvođač isporučio igračku u skladu s propisanim bezbednosnim zahtevima. Opšti zaključak ovog istraživanja jeste da iako postoji propis kojim se zabranjuje (ili ograničava) prisustvo određenih ftalata u igračkama, oni se ne sprovode u dovoljnoj meri.\n– Imamo i kontrolu granične sanitarne inspekcije pri uvozu igračaka. Ali u prodaji su i dalje hemijski nebezbedne igračke. Za Srbiju je veoma važno da u potpunosti harmonizuje propise s EU u ovoj oblasti i da značajno poboljša kontrolu nad sprovođenjem ovih propisa – navodi se u izveštaju ove organizacije i ističe da najveću odgovornost snose proizvođači, uvoznici, distributeri i trgovci koji na ovaj način ostvaruju profit. Oni apeluju na njih da prodaju isključivo bezbedne igračke, kako bi se doprinelo očuvanju zdravlja dece.\nInače, ftalati su najčešće korišćeni omekšivači koji se dodaju plastici na bazi polivinil hlorida (PVC) kao aditivi za omekšavanje i smanjivanje lomljivosti. Ne vezuju se za polimer i povremeno se ispuštaju iz proizvoda od PVC materijala. Na taj način onaj ko koristi takve predmete može da bude izložen štenim dejstvima ovih supstanci.\nFtalati se nalaze na listi hemikalija koje izazivaju zabrinutost, to jest dokazano je da imaju štetno dejstvo i ušle su u proceduru za zabranu. Kako navode u „Alhemu”, dokazano je da imaju toksične efekte na reprodukciju tako što štetno utiču na plodnost i plod, a za neke od njih je dokazano da mogu da dovedu do poremećaja rada endokrinog sistema. Nalaze se najčešće u kablovima, svećicama za novogodišnju rasvetu, plastičnim igračkama za decu i kućne ljubimce, podnim oblogama, zavesama za tuš-kabine, plastificiranim tapetama, mušemama, torbama i tašnama od veštačkih materijala. kao i u kabanicama, gumenim čizmama, maskama za telefone.\nizbegavati igračke od PVC-a koje na ambalaži imaju reciklažnu oznaku s brojem tri\nizbegavati igračke od tvrde plastike, osim ako je naglašeno da je reč o bioplastici\nCE znak nije garancija bezbednosti\nčitati deklaracije na igračkama, jer one koje sadrže ime proizvođača imaju veću verovatnoću da su bezbedne\nizbegavati igračke od tvrde crne plastike, jer su verovatno reciklirane i sadrže usporivače gorenja\nizbegavati one s jakim mirisom jer mogu biti okidači za alergije\nredovno provetravati prostorije jer ftalati završavaju i u kućnoj prašini\nU kineskim radnjama nema deklaracija\nOno što je važno da kupci znaju jeste da čak i najveći distributeri u Srbiji krše propise u deklarisanju.\nNijedna od analiziranih igračaka nabavljena u kineskim prodavnicama nije ispunila zakonske propisane uslove za sadržaj deklaracije. Samo trećina kontrolisanih proizvoda imala je informaciju o proizvođaču.\nSrpski „Rapeks” godinama ne funkcioniše\nSrbija je, po uzoru na Evropsku uniju i njihov sistem za brzo upozoravanje na nebezbedne proizvode „Rapeks”, uspostavila svoj sistem za brzu razmenu informacija o nebezbednim proizvodima pod nazivom „Nepro”.\nCilj ovog sistema je brza razmena informacija i uzbunjivanje nadležnih organa u Srbiji, radi preduzimanja mera u vezi s rizicima koje opasan proizvod predstavlja po zdravlje i bezbednost potrošača. U okviru „Nepro” sistema definisano je 11 vrsta rizika. Iako je uspostavljen 2009. godine na njemu je objavljeno samo sedam nebezbednih proizvoda. Ova baza se ne ažurira redovno.


Nove mere NBS: Korist samo za građane sa većim primanjima | Kamatica\nU prethodnim nedeljama je veliku polemiku u javnosti izazvala vest o planu Vlade Republike Srbije da u saradnji sa poslovnim bankama olakša otplatu dugoročnih kredita. Istovremeno, pomalo neopaženo je Narodna banka Srbije donela odluku o promeni načina utvrđivanja kreditne sposobnosti građana pri odobravanju kredita. Iako zvanično na snazi, ni jedna od ove dve odluke ne daje svoje efekte u praksi.\nTim portala Kamatica.com je izvršio analizu mogućih efekata konkretnih odluka u budućnosti posebno u pogledu njihove primenljivosti i uticaja na moguće zaduženja grupa građana sa određenom visinom prihoda.\nKONTRADIKTORNE ODLUKE VLADE RS I NBS\nPojedine poslovne banke su najavile da će nakon prvomajskih praznika početi sa odobravanjem olakšica u vidu grejs perioda do 24 meseca. Ovo odlaganje otplate ne znači i povoljniji oblik otplate, već samo odlaganje obaveze vraćanja pozajmljenog novca. Građani će u ovom periodu plaćati kamatnu stopu, tako da odlaganje nije „poklon“, već prinudna mera koja za cilj ima smanjenje broja onih kojima je otplata kredita postala prevelik teret za mesečni budžet.\nSa druge strane, olakšice u pogledu mogućnosti zaduživanja koje je Narodna banka Srbije u isto vreme odobrila su namenjene onima koji nameravaju da se u narednom periodu kreditno zaduže i onima koji su maksimalno kreditno zaduženi po prethodnim ograničenjma (30% za gotovinske i potrošačke, 50% za stambene kredite), a smatraju da mogu podneti veće mesečno kreditno opterećenje.\nNavedene mere su u određenom stepenu kontradiktorne. Naime, Vlada RS u saradnji sa poslovnim bankama pokušava da pomogne onima koji nisu u mogućnosti da redovno otplaćuju svoje kreditne obaveze nastale u mnogo rigoroznijim uslovima zaduživanja, a sa druge strane Narodna banka Srbije ukida mere ograničenog zaduženja i dozvoljava još veća kreditna zaduženja. Iz navedenog se nameće pitanje koliko se problema u otplati kredita može očekivati u narednom periodu, obzirom da se i dosadašnje ograničenje nije pokazalo dovoljnim.\nKAKO SE RAČUNA KREDITNA ZADUŽENOST?\nUmesto dosadašnjih 30% za gotovinske i potrošačke kredite, odnosno 50% mesečnih neto prihoda fizičkog lica za stambene kredite, maksimalna kreditna zaduženost će se ubuduće računati kao razlika neto mesečnih prihoda i vrednosti minimalne potrošačke korpe za prvog odraslog člana domaćinstva prema podacima Republičkog zavoda za statistiku. U trenutnim uslovima, navedena vrednost potrošačke korpe za jednog člana porodice iznosi 12.646 dinara, što znači da je maksimalna kreditna sposobnost fizičkog lica jednaka razlici ukupnih redovnih mesečnih primanja i 12.646 dinara.\nKO OVOM ODLUKOM DOBIJA MOGUĆNOST VEĆEG ZADUŽENJA?\nU aktuelnoj ekonomskoj situaciji u zemlji, gde je minimalna mesečna zarada nešto iznad 17.000 dinara, novi metod izračunavanja kreditne sposobnosti će doneti mogućnost dodatnog zaduživanja isključivo onima koji imaju veća primanja od minimalnih. Istovremeno za sve one koji imaju mesečna primanja manja od 25.000 dinara biće smanjena mogućnost kreditnog zaduženja po osnovu stambenih kredita.\nNaime, sa neto primanjima od 17.000 dinara, dosadašnja maksimalno moguća kreditna zaduženost je bila 5.100 dinara za gotovinske i potrošačke kredite, odnosno 8.500 dinara kada su u pitanju stambeni krediti. Pod novim ograničenjima maksimalno moguća kreditna zaduženost će biti niža i iznosiće 4.454 dinara za sve vrste kredita. Pored smanjenja mogućnosti za kreditno zaduženje po osnovu gotovinskih i potrošačkih kredita, značajno je smanjena i mogućnost zaduženja po osnovu stambenih kredita. Ovo smanjenje mogućnosti zaduživanja po osnovu stambenih kredita odnosi se na sve one čija su primanja niža od 25.000 dinara.\nPovećana mogućnost zaduživanja se pojavljuje za sve one čija su primanja veća od 25.000 dinara. Najveću korist imaće oni čija su primanja veća od prosečnih u Srbiji – npr. sa primanjima od 70.000 dinara, fizička lica će moći da se zaduže kreditom koji zahteva mesečnu otplatu u iznosu od čak 57.454 dinara.\nPRIMENLJIVOST U PRAKSI - PREPORUKA ILI OBAVEZA?\nNajvažnije pitanje koje se postavlja je da li će odluka Narodne banke Srbije biti primenljiva u praksi?\nNarodna banka Srbije postavlja okvire za maksimalno moguće kreditno zaduženje građana i nema mehanizama kojima može uticati na poslovne banke da pomenuta maksimalna zaduženja primenjuju u praksi.\nImajući u vidu trenutni stepen zaduženosti stanovništva, ali i neobjektivno visok nivo maksimalno mogućeg kreditnog zaduženja građana po novoj metodologiji obračuna, ne može se očekivati primena istog u poslovnoj praksi banaka.\nNeobjektivno visok nivo maksimalno mogućeg kreditnog zaduženja najbolje se može ilustrovati sledećim primerom. U četvoročlanoj porodici sa dva zaposlena, koji imaju primanja od 50.000 i 40.000 dinara, maksimalno moguće kreditno zaduživanje bi iznosilo oko 66.000 dinara. Sa preostalih 24.000 dinara, teško je poverovati da će četvoročlana porodica moći da izmiri redovne režijske troškove i mesečnu potrošačku korpu, što se smatra minimalnim uslovom opstanka.\nPodsećamo, da poslovne banke u nekoliko navrata nisu koristile maksimalno moguća kreditna zaduženja koja je dozvoljavala Narodna banka Srbije. Najsvežiji primer je promena maksimalno mogućeg zaduženja sa 30% na 40% za gotovinske i potrošačke kredite kod zaduživanja u istoj valuti u kojoj su indeksirana i mesečna primanja. Mnoge banke i dalje svojom poslovnom politikom nisu povećale maksimalno moguće zaduženje sa 30%.\nNajverovatniji scenario u narednom periodu će biti promena uslova odobravanja kredita u svakoj poslovnoj banci posebno. Naime, poslovne banke će najverovatnije odrediti maksimalno moguća kreditna zaduženja za građane prema sopstvenim procenama rizika i mogućnostima finansiranja. Takođe, postoji mogućnost da određene poslovne banke zadrže postojeće nivoe maksimalno dozvoljenih kreditnih zaduženja od 30-50% mesečnih primanja.


Manje plate partijskim vojnicima u privredi\nVLADA ODLUČILA DA LIMITIRA OTPREMNINE I ZARADE ČLANOVI ODBORA DIREKTORA DRŽAVNIH KOMPANIJA\nVijesti, Foto: Vijesti\nVlada Crne Gore zadužila je resorna ministarstva da do kraja februara predlože nove odluke o utvrđivanju naknada za članstvo u odborima direktora u kompanijama koja su u vlasništvu države. Te odluke će, između ostalog, predviđati da članovi borda direktora, koji nijesu zasnovali radni odnos u kompaniji, imaju pravo na naknadu u iznosu jedne prosječne plate u kompaniji, dok će profesionalno angažovani dobijati od dvije do četiri prosječne plate. U kompanijama koje traže i dobijaju određenu pomoć od države, maksimalna zarada člana borda direktora može biti dvije prosječne plate. U većini državnih firmi prosječne plate su ispod 500 eura, odnosno na nivou crnogorskog prosjeka koji je 440 eura. Uglavnom niko od političara koji su zastupljeni u upravama kompanija nije profesionalno angažovan, tako da će svima njima plate biti svedene na radničke, odnosno na jednu prosječnu u firmi. Brojne državne kompanije su u ogromnim dugovima i gubicima, a njihovi rukovodioci, uglavnom partijski kadrovi DPS-a i SDP-a, primaju plate od po nekoliko hiljada eura uz brojne druge benefite. Među takvim firmama su Elektroprivreda, Rudnik uglja, Željeznički prevoz i Infrastruktura, Duvanski kombinat, Luka Bar... Partijskih kadrova sa raznim beneficijama ima i u profitabilnim državnim firmama, koje su takođe “zarobljene” političkim uticajem. Plate i otpremnine nijesu jedini benefiti u privredi. Tu su reprezentacije, službena putovanja, korišćenje automobila, upravljanje nabavkama...\nPotpredsjednik Vlade Vujica Lazović kazao je da je na jučerašnjoj sjednici usvojen Izvještaj o politici nadoknada u preduzećima, sa predlogom mjera za izmjenu zatečenog stabnja. Izvještajem je obuhvaćena analiza u 26 preduzeća u kojima država ima učešće u kapitalu iznad 30 odsto.\n- Analiza je pokazala da je u potpunosti poštovana zakonska procedura, kojom je precizirano da isključivo pravo da odlučuju o naknadama odbora direktora imaju skupštine akcionara. Ali, analiza pokazuje da naknade koje se primaju po osnovu članstva u odborima ne korespondiraju sa stanjem u tim preduzećima - objasnio je Lazović.\nVlada je zaključila da su pogrešno tumačene odluke o naknadama članova odbora direktora nakon isteka mandata ili sporazumnog raskida radnog odnosa(otpremnine).\nLazović je rekao da je Vlada spremna da se do kraja obračuna sa tom politikom i stavi tačku na tu praksu.\nKako Vlade ne bi novi rješenjima destimulisala pojedince da prelaze u privatne kompanije, predloženo je da se u onim državnim kompanijama koje uspješno posluju i zarađuju, članovima borda direktora daju bonusi u visini od četiri do 12 prosječnih zarada u tim firmama.\n- Odlučeno je i da se zaduže članovi odobra direktora u privrednim društvima u kojima država ima većinsko učešće, da iniciraju zakazivanje vanrednih skupština akcionara koje se moraju održati najkasnije do kraja marta, na kojima će predložiti stavljanje van snage postojećih odluka o naknadama i drugih privilegija, a posebno odredbi koje se odnose na otpremnine – rekao je Lazović.\n- Vlada je zadužila svoje predstavnike da u onim preduzećima u kojima država ima manjinski kapital, inciraju izmjene odluke o politici naknada sa posebnim akcentom na naknade za prestanak funkcija, i da o tome obavijeste Vladu. A u onim preduzećima gdje država ima većinsko vlasništvo, da na prvoj narednoj sjednici preispitaju članstvo u odboru direktora u skladu sa Zakonom o privrednim drustvima. Svim ministarstvima je naloženo da utvrde mehanizme koji će obezbijediti sprovođenje Vladine politike u toj oblasti, zaštitu njenih interesa i kontrolu njenih članova u odobrima direktora. Vodili smo računa i o onome što je bilo ranije, tako da će inspekcijske službe do 15. marta utvrditi zakonitost donijetih odluka u dosadašnjim postupcima – dodao je potpredsjednik Vlade.\nRadna grupa koja je sačinila Izvještaj o politici nadoknada u državnim firmama još nije završila posao, pa će, prema riječima Lazovića, podatke dopuniti o primanjima u regulatornim agencijama i javnim ustanovama, i nakon sljedeće sjednice Vlade objediniti dva izvještaja i postaviti na sajtu.\nInspekcije će da rade\nPotpredsjednik Vlade Lazović je, na pitanje da li su bivši članovi Odbora direktora Željeznice vratili otpremnine, i šta je bilo sa bonusima koje je sebi isplatio menadžment EPCG, kazao da novinari dobro znaju ko je vratio novac.\n- Svi oni koji su vratili otpremnine, budite sigurni da to nijesu izbjegavali da saopšte javnosti. Prema tome, svi vi znate ko je, a ko nije, vratio otpremnine, i zato smo inicirali da inspekcijske službe počnu sa svojim poslom. A, što se tiče EPCG znate da su ostvarili napretke u pogledu optimizacije kompanije i da je došlo do nekih rezultata. I to će biti predmet preispitivanja - zaključio je Lazović.\nPojedini bivši članovi uprave Željeznice, koja je sada podijeljena na Prevoz i Infrastrukturu, dobili su otpremnine od 100 do 180 hiljada eura, iako je kompanija jedan od najvećih dužnika i gubitaša u Crnoj Gori.\nLukšić očekuje da će Prva banka uskoro vratiti dio kredita\nVlada je juče usvojila i Izvještaj o angažovanim sredstvima za podršku bankarskom sektoru u prethodnoj godini, i izvještaj o stanju duga na kraju 2008. Potpredsjednik Vlade i ministar finansija Igor Lukšić kazao je da je kroz podršku bankarskom sektoru Vlada imala tri vrste aktivnosti.\n- Prva je prijevremeni otkup duga i po tom osnovu Vlada je dootkupila raznih obaveza prema bankama u iznosu od 27,5 miliona eura. To su obaveze za investicije koje je trebalo da se realizuju kroz izvođačke kredite, a značajna stavka je i isplata otpremnina za radnike Oboda. Druga grupa prijevremenog otkupa je za realizaciju Strategije restrukturiranja Željeznice i po tom osnovu otkupili smo dug od 14,2 miliona eura. Na kraju, treća kategorija je kreditna podrška Prvoj banci od 44 miliona - rekao je Lukšić, dodajući da je novac za sve te aktivnosti obezbijeđen iz budžetskog suficita.\nDržavni dug na kraju prošle godine iznosio je 26,8 odsto bruto društvenog proizvoda), od čega je spoljni 481,7 miliona (14,4 odsto) a unutrašnji 413 miliona (12,4 odsto).\n- U unutrašnji dug su ušle i obaveze za isplatu zaostalih penzija. Procijenili smo da će ćemo ovu godini realno završiti sa nivom duga od 32 odsto BDP-a, jer će rasti unutrašnji dug usljed obaveza po osnvu restitucije i stare štednje. Za inostrani dug preuzećemo dugove Željeznice u cilju finalizacije restrukturiranja – rekao je Lukšić, dodajući da je ukupni dug tog preduzeća 115 miliona eura.\nLukšić je kazao da Vlada očekuje da će Prva banka uskoro vratiti dio kredita od 44 miliona, da bi Vlada mogla da obobri produžetak roka za vraćanje za nova tri mjeseca. Potpredsjednik Vlade je ocijenio da član Državne revizorske institucije Dragiša Pešić nije bio u pravo kao da je izjavio da je Fond PIO na berzi izgubio 40 miliona eura.\n- Logika Pešića nije dobra jer je to proces tržišne kapitalizacije. Akcije Fonda dijele sudbinu svih drugih preduzeća. Po toj logici bi Vlada izgubila 500 miliona, jer su akcije EPCG pale sa devet na 1,5 eura – rekao je Lukšić.\nBrojne državne kompanije su u ogromnim dugovima i gubicima, a njihovi rukovodioci, uglavnom funkcioneri DPS-a i SDP-a, primaju plate od po nekoliko hiljada eura uz brojne druge benefite. Među takvim firmama su Elektroprivreda, Rudnik uglja, Željeznički prevoz i Infrastruktura, Duvanski kombinat, Luka Bar... Vlada odlučila da članovi borda direktora, koji nijesu zasnovali radni odnos u kompaniji, imaju pravo na naknadu u iznosu jedne prosječne plate u kompaniji, dok će profesionalno angažovani dobijati od dvije do četiri prosječne plate. U kompanijama koje traže i dobijaju određenu pomoć od države, maksimalna zarada člana borda može biti dvije prosječne plate


Nova Genshin Impact verzija donosi heroinu iz Horizon Zero Dawn u igru - PLAY!\nGenshin Impact će po prvi put sarađivati sa popularnom igrom Horizon Zero Dawn, a počev od verzije 2.1, igrači će moći da nabave legendarnog lovca Aloj, kao karaktera od pet zvezdica u igri. Korisnici svih platformi (PC, PS4, PS5, iOS i Android) imaju šansu da ugrabe Aloj besplatno, ali u određenom vremenskom roku.\nAloj će pored odličnih streličarskih sposobnosti, posedovati u Genshin Impact-u i Cryo Vision sposobnost pomoću koje će koristiti jedinstvene elementarne magije u borbi i istraživanju. Označena kao ‘’spasilac iz drugog sveta’’ pridružiće se vašem karakteru u otkrivanju tajni Tejvat univerzuma. Korisnici PlayStation konzola dobiće prvi priliku da uzmu besplatnog karaktera. Potrebno je da ste minimum Adventure Rank 20, i stići će vam mejl u igri tokom 2.2 verzije. Tu su i besplatni luk i strela od četiri zvezdice, koji vam daju specijalni baf, a i ovaj predmet možete dobiti ekskluzivno tokom 2.1 i 2.2 verzije.\nRelated Items:Aloy, crossover, Cryo Vision, Genshin Impact, Horizon Zero Dawn


BEOGRAD - Posjeta Predsjednika Srbije Aleksandra Vučića Kosovu šalje poruku jedinstva i snage čitave Srbije i neizmjerno znači našem narodu, kaže Marko Đurić.\nDirektor Kancelarije za KiM je naveo da će Vučić u Kosovskoj Mitrovici razgovarati sa svim vodećim predstavnicima Srba i narodom, a da će nakon toga posjetiti Laplje selo.\n"Našim ljudima u ovom teškom trenutku ova poseta znači da je čitava Srbija sa njima, da podržava njihovu borbu i ostanak i opstanak i niko nije srećniji od Srba na KiM da vidi predstavnike svoje države Srbije" naveo je Đurić.\nOn ističe da je odluka predsjednika Srbije da posjeti Srbe na Kosovu “od izuzetnog - suštinskog značaja”.\n"Nema većeg ohrabrenja, i veće solidarnosti i zajedničke borbe od toga ne može biti", rekao je Đurić.\nDirektor Kancelarije za KiM je u Banjskoj, odgovarajući na pitanja o stavu Prištine u vezi sa istragom ubistva Olivera Ivanovića i da nude razmjenu informacija, rekao da "nas reči ne interesuju već samo dela".\n"Neka kažu ko je ubica, neka pomognu da se on pronađe i ako nisu u stannju, neka omoguće organima Srbije da nesmetano vode istragu. Mi ćemo našu istragu svakako sprovesti, a njihovo odbijanje da na aktivan način pomognu govori već o tome kakve su namere", rekao je Đurić.\nŠto se dijaloga u Briselu tiče, Đurić je rekao da je zahtev Srbije samo da im kažu ko je ubio Ivanovića "pa da razgovaraju dalje".


Nevladine organizacije: u službi čovečanstva ili marionete stranih režima?\nNevladine organizacije se umnožavaju širom sveta i mahom su posvećene rešavanju humanitarnih, socijalnih i obrazovnih problema u siromašnim društvima. U prvom od dva napisa, tražimo odgovor na pitanje da li su one ”savest čovečanstva“ kako ih nazivaju njihovi pobornici, ili ”marionete“ stranih režima, kako ih definišu njihovi kritičari.\nTokom proteklih nekoliko godina nevladine organizacije niču kao pečurke posle kiše: u Indiji ih, kažu analtičari, ima oko milion, u Rusiji 400 hiljada, sve više ih ima i širom Afrike, a u SAD postoji oko 2 miliona nevladinih i neprofitnih organizacija. Stručnjak Pamela Al iz američkog Instituta za mir smatra da nevladine organizacije pospešuju gradjansko društvo.\n“Pomažu gradjanima da se čuje njihov glas, da snose odgovornost za način na koji njihovo društvo funkcioniše i da na organizovan način komuniciraju sa svojom vladom.”\nS tim gledištem se slaže i predsednik organizacije ”Junajted vej of Amerika“\n“Njihov rad suštinski doprinosi zdravijem društvu, valjanoj upravi, dobrom poslovnom okruženju koje nudi radna mesta i porastu voluntarizma.”\nOrganizacija ”Junajted vej of Amerika“ -- jedna od najstarijih volonterskih organizacija u SAD koju su osnovali dva svetštenika i jedan rabin -- saradjuje sa poslovnim sektorom i verskim liderima u nastojanjima da ukaže na najkritičnije potrebe društva, kaže Galager:\n“Može to da bude obrazovanje, obezbedjenje pristupačnih stanova ili lečenje mladih od narkomanije. Saradjuemo sa raznim društvenim segmentima kako bismo definisali strategiju za rešenje datih problema. Prikupljamo sredstva kojima onda finansiramo te projekte i programe.”\nMedjutim, volonterske organizacije su često meta kritike kada prihvataju velike donacije iz pojedinih izvora ili iz državnih budžeta, ukazuje analitičar instituta Kejto, Džastin Logan:\n“U proteklih 10 - 15 godina raste uloga organizacija koje ja ne bih nazvao nevladinim već kvazi nevladinim organizacijama. Stoga ljudi s razlogom mogu da se upitaju da li bi neka institucija radila na unapredjenju vrednih ciljeva čak i ako su oni suprotni američkim interesima u inostranstvu.”\nIpak, mnogi eksperti ukazuju da se nevladinim organizacijama sa dobrom reputacijom uvek može više verovati nego vladama. Mada nevladine organizcije nemaju ovlašćenja da donose političke odluke na medjunarodnom planu, neke od njih -- kao što su Amnesti internašenel, Hjuman rajts voč i Lekari bez granica -- imaju veliki uticaj na medjuanrodnu politiku o kojoj su svojevremeno odlučivale isključivo vlade.


Pajtić: Jednom sam razgovarao sa Vučićem o prisluškivanju - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Pajtić: Jednom sam razgovarao sa Vučićem o prisluškivanju\nPredsednik Srbije prekršio Zakon o tajnosti podataka čitajući poverljiva dokumenta BIA\nPajtić: Jednom sam razgovarao sa Vučićem o prisluškivanju\nV. Jeremić02.08.2019. 12:59\nBojan Pajtić, bivši predsednik Demokratske stranke i, ako je verovati predsedniku Srbije, jedna od osoba preko koje je prisluškivan, kaže za Danas da se 2003. godine, u vreme policijske akcije „Sablja“, samo jednom čuo sa Aleksandrom Vučićem.\n– U vreme vanrednog stanja bio sam šef poslaničke grupe DOS-a. Sećam se da me je jednom Vučić pozvao, tvrdeći da se u toku akcije „Sablja“ prisluškuju politički protivnici. Ja sam, parafraziram, izrazio sumnju u to i iskazao uverenje da se prisluškuju kriminalci, te da akcije nisu usmerene protiv neistomišljenika. Ne sećam se da smo više od jednom razgovarali u tom periodu, ali bih voleo da vidim transkripte tih razgovora, a posebno bih voleo da čujem ko je i zbog čega prisluškivao šefa poslaničke grupe parlamentarne većine. Ukoliko su, naravno, Vučićevi navodi tačni, navodi Pajtić.\nPajtićevo ime jedno je u nizu koje je predsednik Vučić spomenuo u jučerašnjem gostovanju na televiziji Pink gde je tvrdio da je „uz određene preskoke“, pune 24 godine bio prisluškivan i praćen primenom različitih metoda. Da bi dao težinu svojim tvrdnjama, Vučić je u živom programu čitao zvanične izveštaje BIA koji su, kako su preneli mediji, nosili oznaku „Državna tajna“. Čitajući dokumenta, Vučić nije preskakao ni imena sudija koji su mere nadzora odobravali, kao ni načelnike službe koji su ih potpisivali.\n„Državna tajna“ je prema domaćem Zakonu o tajnosti podataka najstroži stepen tajnosti. Informacije zaštićene ovom oznakom prestaju da budu tajne tek nakon trideset godina, ukoliko u međuvremenu, u proceduri predviđenoj zakonom, ona ne bude skinuta.\nMiloš Janković, koji je kao bivši zamenik Zaštitnika građana imao pristup zaštićenim podacima, kaže za Danas da nije sporno da predsednik ima po zakonu pravo da pristupi informacijama koje su zaštićene svim stepenima tajnosti.\n– Međutim, to ne znači da ima i pravo da te informacije deli sa trećom osobom ili, u ovom slučaju, da ih čita u televizijskom studiju, kaže Janković.\nUpitan da li član zakona koji predsedniku, skupštini i Vladi dozvoljava da sa pojedinih dokumenata opozovu oznaku tajnosti u javnom interesu menja stvari, Janković ističe da ni taj član ne dozvoljava predsedniku da samoinicijativno skine oznaku tajnosti.\n– Samo nadležni organ može da skine oznaku tajnosti u zakonom predviđenoj proceduri. To ne može predsednik da uradi samoinicijativno, ističe Janković.\nZakon o tajnosti podataka predviđa i sankcije za osobe koje povrede odredbe tajnosti. Pa će se tako osoba koja neovlašćeno, nepozvanom licu saopšti, preda ili učini dostupnim podatke ili dokumenta sa oznakom „Državna tajna“ kazniti zatvorom od jedne do deset godina.\nAleksandar VučićBIABojan Pajtićpredsednik srbijeZakon o tajnosti podatakaBeograd


Dodijeljena sredsva za ekologiju - Portal 072info\nDodijeljena sredsva za ekologiju\nPreostala sredstva od 4,35 miliona maraka iz Fonda za zaštitu okoliša rasporedit će se tako što će u budžete Općina Kantona otići 80 odsto (3,48 miliona KM), a 20 odsto (870.000 KM) će dodijeliti Vlada Kantona za projekte iz oblasti ekologije. I iz ove sume, opet će se većina sredstava – 670.000 KM dodijeliti općinama Kantona kao pomoć u postupku zbrinjavanja komunalnog otpada. Naime, ova odluka predstavlja sastavni dio realizacije Akcionog plana federalne strategije zaštite okoliša i Plana upravljanja otpadom Zeničko-dobojskog kantona kako bi se općinama koje planiraju odlagati otpad na regionalnu deponiju Mošćanica Zenica, pružila neophodna pomoć.\nZa podršku podizanju svijesti o okolišu, u ovoj godini bit će dodijeljeno 100.000 maraka za projekte iz ove oblasti koje budu provodile nevladine organizacije, obrazovne institucije i mediji. Za pomoć u finansiranju projekata energetske efikasnosti u javnom sektoru, što većim dijelom uključuje „utopljavanje“ škola sa područja Kantona, bit će izdvojeno 83.000 maraka. Ostatak sredstava bit će utrošen za finansiranje časopisa „Ze-do eko“ kojeg izdaje resorno ministarstvo kao i za održavanje naučnih seminara iz oblasti ekologije.\nNa ovoj sjednici Vlada je donijela i odluku o privremenom imenovanju tri člana Nadzornog odbora visočkog „Veleprometa“ i dala saglasnost na imenovanje Vitomira Blagojevića za vršioca dužnosti direktora ovog preduzeća. Ovo predstavlja realizaciju jednog od zaključaka Vlade Kantona sa prethodne sjednice na kojoj je raspravljano isključivo o načinu razrješenja teškog stanja u ovoj firmi, a na narednoj sjednici Vlada će kao stopostotni vlasnik ovog preduzeća zasjedati u funkciji Skupštine Veleprometa na kojoj će biti doneseni akti ključni za daljnju budućnost „Veleprometa“ i njegovu uspješnu prodaju u procesu male privatizacije.\nNogometaši Čelika otputovali za Rovinj


Ipak ništa od pomirenja: Emina i Mustafa zvanično razvedeni\nTračara\t06.06.2018 21:31\nEmina Jahović i Mustafa Sandal, koji su u februaru saopštili da su doneli odluku da na svoj brak stave tačku, od danas su i zvanično razvede\nPop pevačica i turski pevač potpisali su u opštini Beykoz u Istanbulu razvod, nakon čega su objavili zvanično saopštenje.\n“Poštovani, od danas zbog naše dece Yamana i Yavuza ovaj kraj braka neće biti i kraj našeg prijateljstva i zajedništva. Poštovanje je ono što i dalje u mnogome gajimo jedno prema drugom i tako će se u buduće nastaviti. Isto razumevanje očekujemo i od vas, novinara i javnog mnjenja … zbog naše dece ispoštujete ovu odluku i na ovome neka se završi. Hvala puno,” stoji u saopštenju poslatom medijima.\nPodsetimo, par je odlučio da se razvede u februaru, nakon 10 godina braka, a uprkos brojnim glasinama o nesuglasicama među njima, odlučili su da decu odgajaju zajedno.\nKako je ranije navela, Emina će život nastaviti u Istanbulu, kako njeni sinovi ne bi osetili veliku promenu.


Biti đak generacije ne znači “samo” da ste svepetičar, da ste vredno učili i osvajali nagrade na raznim takmičenjima, biti đak generacije znači da ste bili i dobar prijatelji i drug, i da ste izrasli u mlade ljude za primer. Zbog svega toga, najbolji među najboljima u generaciji u valjevskim srednjim školama, zaslužuju posebno predstavljanje. Biti đak generacije svakako je ...\nPovratnik u Srpsku ligu Zapad, Budućnost Krušik počela je pripreme za novu sezonu danas posle podne na stadionu “Krušik” sa novim trenerom i brojnim pojačanjima. Umesto Srđana Jovanovića, koji je do sada vodio Valjevce, na klupu je seo Željko Kovačević, nekadašnji trener Borca iz Čačka. Čelnici valjevskog srpskoligaša navodno nisu bili spremni da ispune finansijske zahteve Jovanovića pa su se ...\n4. July 2022.\tLeave a comment\nNa stadionu “Senjak” je u subotu i nedelju vrilo kao u košnici. Razlog je fudbalski turnir Senjak Kup 2022 na kome je učešće uzelo 68 ekipa sastavljenih od dečaka i devojčica rođenih 2010., 2011., 2012., 2013., 2014. i 2015. godine. Turnir je obilovao uzbuđenjima, napetim završnicama, penal serijama, kvalitetnim potezima talentovanih klinaca, dečjim emocijama kao i izlivima radosti ali i ...\n2. July 2022.\tLeave a comment\nPožar na deponiji u Belotiću, selu udaljenom 2 kilometra od Osečine, koji traje već treći dan, od jutros je pod kontrolom, potvrdila je Nataša Djukuć, direktorka JKP „Osečina“. Ona je rekla da nad deponijom nema više plamena, ali da ima još uvek dima i da vatrogasne i komunalne ekipe i dalje intervenišu. U osečinskoj opštini zbog ovog požara još uvek ...\nVaterpolo reprezentacija Srbije osvojila je zlatnu medalju na Mediteranskim igrama u Alžiru pobedom u finalu protiv Crne Gore sa 9:8, posle velike borbe i uzbudljive završnice. U polufinalu su naši momci savladali Italiju sa 8:7. Zlatnu medalju za reprezentaciju Srbije osvojila su i trojica vaterpolista valjevskog Valisa: Aleksandar Kovačević, Vuk Anđelić i Bogdan Gavrilović, kao i Valjevac Petar Stanić, koji ...\nMetalac je angažovao još jednog novog igrača za predstojeću sezonu. Reč je o američkom plejmejkeru Džordenu Dafiju (185 cm, 26 godina) koji je pslednje dve sezone branio boje Komarnog, slovačkog vicešampiona. Dafi je u sezoni koja je završena imao vrlo dobru statistiku ostvarivši u proseku 19 poena, 4.4 skoka, 4.4 asistencije i 1.8 ukradenih lopti. Kao solidan potrošač lopti, ovaj ...


Jaguar Land Rover traži blokadu uvoza modela VW grupe u SAD - Vrele gume\n20 novembra, 2020 1 komentarNema tagova\nJaguar Land Rover, koji je u posedu Tata Motorsa Ltd., kaže u podnesku Međunarodnoj trgovinskoj komisiji u SAD, da dotična tehnologija pomaže vožnji „na širokom spektru površina“, kao i da je ključan detalj u Jaguar F-Paceu i Land Rover Discoveryju.\nŠto se Porschea i Audija tiče, veliki deo njihovog profita VW koristi za finansiranje razvoja tehnologija u oblasti električnih vozila, tehnologija autonomne vožnje i drugih inovacija.\nPored četiri navedene marke, Volkswagen grupa poseduje i druga luksuzna imena, uključujući Bentley i Bugatti.\nMeđunarodna trgovinska komisija je nezavisna, kvazi-sudska agencija, koja istražuje žalbe vezane za nepoštenu praksu u trgovini, kao što je kršenje prava na patent. Ona ne može da kažnjava, ali može da blokira ulazak spornih proizvoda u SAD. Vlasnici patenata i poslovnih tajni, često joj se obraćaju jer može da reaguje brže od federalnih okružnih sudova, u kojima istraga obično traje od 15 do 18 meseci.\nMeđutim, Jaguar je ipak pokrenuo tužbe protiv dotičnih kompanija u saveznim sudovima u Delaveru i Nju Džersiju, tražeći novčanu kompenzaciju za korišćenje sporne tehnologije. Ovakvi slučajevi se obično obustavljaju kada trgovinska komisija lansira sopstvenu istragu.\n21 novembra, 2020 у 09:47\nTreba da traže zabranu uvoza X modela i X verzija BMW-a, jer su im oni pokrali nešto mnogo bitnije – pogon 4×4.


31/05/2013 | 15:06\nIzvoz Srbije u prva četiri meseca ove godine povećan je za 24 odsto, na 3,2 milijarde evra, dok je uvoz porastao 3,8 procenata na 4,9 milijardi evra.\nSpoljnotrgovinski deficit Srbije je zahvaljujući bržem rastu izvoza od uvoza smanjen za 20,7 odsto i na kraju aprila 2013. godine iznosio je 1,7 milijardi evra, saopštio je Republički zavod za statistiku.\nPokrivenost uvoza izvozom u periodu od januara do aprila 2013. godine iznosila je 65,4 odsto i veća je od pokrivenosti u istom periodu 2012, kada je iznosila 54,8 procenta.\nIzraženo u dolarima, trgovinski deficit je smanjen 20,4 odsto na 2,2 milijarde, pošto je izvoz porastao 24,2 odsto na 4,2 milijarde dolara, a uvoz porastao četiri procenta na 6,4 milijardi.\nSrbije je tokom prva četiri meseca 2013. godine najviše robe izvezla u Italiju (688 miliona dolara), a slede Nemačka (525 miliona dolara), Bosna i Hercegovina (331 milion dolara), Rusija (327 miliona dolara) i Rumunija (255 miliona dolara).\nTokom navedenog perioda Srbija je najviše robe uvezla iz Italije (709 milion dolara), a slede Nemačka (698 miliona dolara), Rusija (654 miliona dolara), Kina (467 miliona dolara) i Mađarska (344 miliona dolara).\nSpoljnotrgovinska robna razmena bila je najveća sa zemljama sa kojima Srbija ima potpisane sporazume o slobodnoj trgovini. Zemlje članice Evropske unije čine više od polovine ukupne razmene (61,2 odsto).\nDrugi po važnosti partner Srbije u trgovini tokom prva četiri meseca 2013. bile su zemlje CEFTA regiona, sa kojima je suficit u razmeni iznosio 459,5 miliona dolara, a koji je rezultat uglavnom izvoza poljoprivrednih proizvoda (žitarice i proizvodi od njih i razne vrste pića), kao i izvoza hartije i kartona. Što se uvoza tiče, Srbije je iz CEFTA regiona najviše uvozila gvožđe i čelik, struja i proizodi od nemetalnih minerela.\nIzvoz Srbije u CEFTA regiona od januara do aprila 2013. godine iznosio 888,7 miliona dolara, a uvoz je bio 429,2 miliona dolara. Pokrivenost uvoza izvozom iznosila je 207,1 odsto, saopštio je Republički zavod za statistiku.\nPosmatrano pojedinačno po zemljama, najveći suficit u razmeni ostvaren je sa bivšim jugoslovenskim republikama – Crnom Gorom, Bosnom i Hercegovinom i Makedonijom. Od ostalih zemalja, ističe se i suficit sa Rumunijom i Ukrajinom.\nPad slovenačkog BDP-a jedan od najvećih u evrozoni\nDačić, Vučić i Dinkić o ekonomskim merama\nZvanično samo 57 novozaraženih, još tri osobe umrle


uslovljavanja - Sputnjik Srbija\n21:06 13 April 2021\nI kada Srbija ispuni sve, Evropa će joj reći – NE!\nFama oko priključenja EU, a naročito fama oko ispunjavanja standarda priča je za malu, naivnu i lakovernu balkansku dečicu, odnosno lokalne političke elite koje iskreno veruju ili se verovatnije prave da veruju u tu bajku, a u suštini se radi o ogoljenim, providnim i prizemnim političkim, geopolitičkim i ekonomskim interesima, i gotovo ni o čemu drugom.\nBilo kakvo uslovljavanje od strane Vašingtona po pitanju vraćanja ruske diplomatske imovine je neprihvatljivo, dijalog o tom pitanju se vodi na nivou Ministarstava inostranih poslova, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nDa li će EU prestati da nas uslovljava\nDeo saopštenja kabineta ministarke Joksimović posle sastanka sa Majklom Davenportom u kome se navodi da sporazum o slobodnoj trgovini sa Rusijom može da se primenjuje do trenutka stupanja Srbije u punopravno članstvo EU, ne znači da će prestati pritisci da Srbija uvede sankcije Rusiji, smatraju analitičari.\nZabrinjavajuća i opasna situacija na Balkanu\nLider Slobodarske partije Austrije Hajnc-Kristijan Štrahe zatražio je od međunarodne zajednice da najoštrije osudi događaje u Makedoniji i poručuje da se, imajući u vidu rastući albanski ekstremizam, pitanje Kosova ne sme vezivati za nastavak puta Srbije ka članstvu u EU.\nPakova: Dačićeva izjava nije istinita\nSrbija više neće dobijati nove uslove iz EU za ulazak u Uniju, jer je važan uslov bio da se poboljšaju odnosi s Kosovom, izjavila je poslanica u EP Doris Pak.\nBriselski scenario: Kočiti Srbiju dok je ne stignu susedi\nBrisel razmatra scenario da ceo Balkan, uključujući i Kosovo, u paketu uvede u EU.\nUslov za otvaranje poglavlja u pregovorima sa EU nije samo sprovođenje Briselskog sporazuma, već i 11 tačaka na kojima insistira Nemačka, piše Blic.\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da Srbija inisistira da se razjasne uslovi za otvaranje početka njenih pristupnih pregovora s Evropskom unijom.\n21:00 Jezik i rodna ravnopravnost - pobeđuje li struka ili politika


Stomatološka ordinacija Dr Vitanović- Breša i Banjolo Mela\nStomatološka ordinacija Dr Vitanović\tivan.r\t2018-02-15T10:22:28+00:00\nStomatološka ordinacija Dr Vitanović\nKao što je već poznato, svaki pacijent ima neku svoju priču, koja je, s jedne strane, lična i posebna, dok sa druge, može da se prepozna kao pravilo i da bude od koristi u stvaranju utvrđenih procedura koji se mogu primeniti na sličnim slučajevima. Iskustvo doktora Vitanovića, njegovi pacijenti sa klinike, baš kao i pacijenti iz naučnih istraživanja, garancija su da će Vam biti pružena profesionalna stomatološka usluga\nOrdinacija Banjolo Mela\nDoktor Vasa Vitanović, diplomirao je 1983. godine na Stomatološkom fakultetu u Beogradu (1993. godine završio je specijalizaciju u oblasti oralne hirurgije) kao i stomatologiju na Univerzitetu u Modeni 1995. godine, član je grupe GIRSO (Groupement International pour la Recherche Scientifique en Stomatologie et Odontologie), kao i prestižne Akademije nauka u Njujorku, a kao izlagač je učestvovao na mnogim medjunarodnim kongresima (pojedine njegove publikacije mogu se pronaći na sajtuPubMed.gov).\nKao što je već poznato, svaki pacijent ima neku svoju priču, koja je, s jedne strane, lična i posebna, dok sa druge, može da se prepozna kao pravilo i da bude od koristi u stvaranju utvrđenih procedura…\nDoktor Vasa Vitanović je autor i ko-autor brojnih međunarodnih publikacija, a kao izlagač je učestvovao na velikom broju kongresa na temu implantološke…\nU današnje vreme možemo da očekujemo bilo kakvu intervenciju bez bola, bez nervoze, minimalno invazivnu. Zagarantovana sigurnost pacijenta, pouzdanost i visok kvalitet profesionalnih usluga …\nSpisak studijskih konvencija na kojima je učestvovao dr Vasa Vitanović, sa listom institucija, kompanija, banaka i javnim službama: UNISALUTE, PRONTO CARE, FASI, FASCHIM, FASI FIAT, PREVIMEDICAL, UBI BANCHE…\nPopunite upitnu formu za informacije i dr Vitanović će Vas kontaktirati što je pre moguće. Imate preporuku drugog lekara po pitanju neophodnih intervencija koje bi trebalo da uradite? POŠALJITE upit za cenovnik doktoru Vasi Vitanoviću (u donjem obrascu za informacije) i saznajte cenu, bez ikakvih troškova i obaveza!


Mevlut Cavasoglu: Posljedice neformiranja Vijeća ministara bit će sve teže – Informer\nMevlut Cavasoglu: Posljedice neformiranja Vijeća ministara bit će sve teže\nPredsjednik Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope Mevlut Cavasoglu izrazio je danas, nakon razgovora s rukovodstvom Parlamentarne skupštine BiH, ozbiljnu zabrinutost što 14 mjeseci nakon općih izbora još nije formirano Vijeće ministara BiH.\nGovoreći na konferenciji za novinare koju su obilježile nesuglasice predsjedavajućih Predstavničkog i Doma naroda, Denisa Bećirovića i Ognjena Tadića, Cavasoglu je istaknuo da BiH već dugo funkcioniše na privremenom finansiranju, zbog čega su ekonomske i socijalne posljedice sve teže, a još će biti teže u narednoj godini kada dođe na red ispunjavanje obaveza prema međunarodnim finansijskim institucijama.\nNaveo je da je tokom posjete BiH, gdje se osim s parlamentarnim liderima sreo sa članovima Predsjedništva BiH i liderima vodećih stranaka, informisan da se nastavljaju pregovori o novom Vijeću ministara BiH i da su izneseni novi prijedlozi.\n“Zaista se nadam kompromisnom rješenju koje će povesti zemlju naprijed”, kazao je Cavasoglu.\nMeđutim, izrazio je zabrinutost što ni nakon dvije godine BiH nije pokazala vjerodostojan napor na implementaciji presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu “Sejdić – Finci”.\nTakođer je pozvao bh. vlasti da nakon dugotrajnog odgađanja konačno imenuju predstavnike BiH u neke ključne institucije Vijeća Evrope, kao što je Venecijanska komisja, te počnu pripreme za izbor novog sudije iz BiH za Evropi sud za ljudska prava.\nMladić se izjasnio da nije kriv i ponovo odbijao da skine kapu u sudnici


19. 10. 2015. Razbijena međunarodna kriminalna grupa kradljivaca automobila\nU zajedničkoj sinhronizovanoj akciji srpske, mađarske i slovačke policije uhapšeno je 20 osoba, zbog postojanja osnova sumnje da su se kao pripadnici međunarodne organizovana kriminalna grupa bavili krađom i prodajom vozila visoke klase, kao i falsifikovanjem kompletne dokumentacije, izjavili su danas načelnik SBPOK-a Uprave kriminalističke policije MUP-a Srbije Dejan Kovačević i zamenik direktora mađarske policije Tibor Takač.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare na graničnom prelazu Horgoš – Reske, Kovačević i Takač su precizirali da je su policije tri države zaplenile 39 kradenih vozila.\nHapšenjem su obuhvaćena i tri pravna lica, odnosno firmi koje su se bavile špedicijom.\nOsumnjičeni, koji su uhapšeni na terirotoriji Republike Srbije, uz krivičnu prijavu, biće privedeni Tužilaštvu za organizovani kriminal u Beogradu, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična dela udruživanje radi vršenja krivičnih dela, falsifikovanje isprava i pranja novca.\nNačelnik SBPOK-a Kovačević ukazao je da je istraga trajala osam meseci, da je praćena intenzivnom razmenom operativnih saznanja, a održan je i veći broj radnih sastanaka srpske i mađarske policije.\n„Akcija je sprovedena uz maksimalnu podršku i lično angažovanje ministra unutrašnjih poslova dr Nebojše Stefanovića posebno u pogledu ostvarivanja međunarodne saradnje na svim nivoima“, rekao je Kovačević.\nPomoćnik direktora srpske policije Bogoljub Živković, zahvalivši se mađarskoj i slovačkoj policiji na saradnji, istakao je da se samo zajedničkim radom može uspešno boriti protiv međunarodnog kriminala.


Promenjen je način obračuna novčane naknade nezaposlenima\nponedeljak, 25. decembar 2017. 11:19h\nNacionalna služba za zapošljavanje obaveštava građane da je Narodna skupština Republike Srbije usvojila Zakon o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti.\nNovčana naknada se više ne upoređuje sa minimalnom zaradom, nego je Zakonom propisan „bruto“ iznos najnižeg i najvišeg iznosa novčane naknade od 22.390, odnosno 51.905,00 dinara koji će se usklađivati jednom godišnje Ilustracija\nZakon stupa na snagu 25. decembra 2017. godine, osim odredaba kojima su izmenjene odredbe članova 69. i 70. Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti, koje počinju da se primenjuju od 1. januara 2018. godine.\nUkazujemo da je ovim odredbama u celosti promenjena metodologija utvrđivanja visine i obračuna novčane naknade, navodi se u saopštenju Nacionalne službe za zapošljavanje.\nNovčana naknada se više ne upoređuje sa minimalnom zaradom, nego je Zakonom propisan „bruto“ iznos najnižeg i najvišeg iznosa novčane naknade od 22.390, odnosno 51.905,00 dinara koji će se usklađivati jednom godišnje.\n- Ukupna zarada, odnosno naknade zarade, osnovice osiguranja i visine ugovorene naknade u poslednjih 12 meseci koji prethode mesecu u kome je prestao radni odnos, odnosno prestalo osiguranje,\n- Prosečna godišnja zarada po zaposlenom isplaćena u Republici Srbiji prema poslednjem objavljenom podatku organa nadležnog za poslove statistike u trenutku ostvarivanja prava na novčanu naknadu i\n- Osnovice dnevne novčane naknade koja je propisana zakonom u iznosu od 1.000 dinara i u sebi sadrži pripadajuće doprinose za zdravstveno i penzijsko i invalidsko osiguranje. Ova osnovica dnevne novčane naknade se usklađuje jednom godišnje sa godišnjim indeksom potrošačkih cena u prethodnoj kalendarskoj godini.\nKao što se vidi iz napred navedenog, parametri su jasno postavljeni i svi su poznati kako u momentu odlučivanja o pravu na novčanu naknadu, tako i tokom celog perioda njenog trajanja. Na ovaj način omogućeno je da sva zainteresovana lica saznaju na koliki iznos novčane naknade mogu da računaju u momentu prestanka radnog odnosa odnosno prestanka osiguranja. Takođe ukazujemo da se prilikom odlučivanja po zahtevima za novčanu naknadu primenjuje zakon koji je na snazi na dan podnošenja zahteva, što znači da će se na sve zahteve koji budu podneti počev od 01.01.2018. godine primenjivati nove odredbe koje se odnose na visinu novčane naknade, piše u saopštenju Nacionalne službe za zapošljavanje.\nobračun novčane naknade


PUTEM ZLATNIH STEPENICA – KONCERT VALJEVSKE MUZIČKE ŠKOLE U KC GRAD\nsreda, 19 april 2017 18:19\nU četvrtak 13. aprila, 2017. od 20 časova u Kulturnom centru GRAD u Beogradu, gudači valjevske muzičke škole i studentkinje FMU Beograd, muzikom su oživeli beogradsku promociju medjunarodnog takmičenja gudača u organizaciji MŠ „Živorad Grbić“ - prvih Zlatnih stepenica valjevske muzičke škole. U maju 2016. godine, MŠ „Živorad Grbić“ pokrenula je festival takmičarskog karaktera posvećen ideji promocije najtalentovanijih mladih gudača Srbije i regiona. Ovaj festival je podstaknut životnim profesionalnim delovanjem prof. Živorada Grbića, jednog od najistaknutijih violinskih pedagoga nekadašnje Jugoslavije, čiji je nepresušni entuzijazam, posvećenost muzici i umetnosti značajno pomerio standarde kulturnog života Valjeva. Želja da se festivalom „Zlatne Stepenice“ doprinese unapredjivanju izvodjačkog nivoa učenika i studenata gudačkih instrumenata, produktivnijoj saradnji muzičkih pedagoga ali i slabljenju vrlo izražene metropolizacije kulture, pored valjevskih muzičara podstakla je i profesore muzičkih akademija Beograda i Novog Sada da se uključe u realizaciju svojim učešćem u radu žirija. Preko 125 mladih umetnika iz Srbije, Crne Gore, Makedonije i Republike Srpske zazvučalo je u Valjevu u periodu od 27. do 29. maja i svojom muzikom pokazalo da su „Zlatne stepenice“ put kojim se rado korača.\n"Otkup vozila na kilo za reciklažu, otpad i staro gvoždje. Plaćamo po ...


Blic\t09.12.2018 15:29\n- Ženama koje su ovde prvenstveno je najteže da se ekonomski osamostale. Pokušaćemo da više radimo na saradnji centara za socijalni rad i Nacionalne službe za zapošljavanje, kako bismo imali potrebnu sponu u saradnji i omogućili da te žene dobiju lakše zaposlenje - rekao je Đorđević.\nDržavni sekretar Stana Božović, zadužena za antidiskriminacionu politiku i unapređenje rodne ravnopravnosti, ukazala je da se Ministarstvo i Vlada Republike Srbije snažno bore protiv nasilja.\n- Žrtvu je prvo potrebno zaštititi i zbrinuti u sigurnoj sredini, pružiti sve elemente zaštite njoj i njenoj deci, a odmah zatim osnažiti je, naći joj posao preko institucija ukoliko je nezaposlena, ili obezbediti dokvalifikaciju, s obzirom na to da su žrtve uglavnom žene sa niskim obrazovnim profilima i bez posla - rekla je Božovićeva.\nOna dodaje da ono je dobro što Zakon o sprečavanju nasilja u porodici iz 2017. godine, koji ima novu dimenziju i nove mehanizme kada je u pitanju borba protiv nasilja, daje već prve rezultate.\n- Više od 30 odsto stvari je više i bolje urađeno i ovo nije pitanje rada jedne institucije. U ovu borbu uključeno je i Ministarstvo unutrašnjih poslova, tužilaštvo, Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i naravno velika uloga centara za socijalni rad - istakla je ona.\nIZREČENO 23.118 HITNIH MERA\nDve nedelje ranije, uoči Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama, ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović naveo je da je zbog nasilja u porodici ove godine ukupno izrečeno 23.118 hitnih mera, od čega je oko 7.000 privremenog udaljenja počinioca iz stana. Dodao je da je Zakon o sprečavanju nasilja u porodici omogućio da se u kratkom roku reaguje i pomogne žrtvama.\n- Prvi koji priđu u pomoć žrtvama jesu pripadnici policije. Zahvaljujući zakonu obučili smo preko 900 policajaca, a još 450 njih je u procesu obuke - rekao je Stefanović.\nOn je istakao da Srbija preduzima mere da unapredi stanje u ovoj oblasti, a cilj je, kako ističe, postizanje nulte tolerancije prema nasilju nad ženama.\n- Postali smo u poslednjih nekoliko godina više svesni činjenice koliko je opasna ova vrsta nasilja i da ne postoji ‘čaroban štapić’ da sprečimo zveri da nasrnu na svoje supruge, devojke, majke, sestre - naveo je Stefanović.\nStefanović je istovremeno najavio da će predložiti pooštravanje kazni za sva krivična dela sa elementima nasilja.\nPredsednica Skupštine Maja Gojković izjavila je da je Srbija u proteklom periodu ostvarila napredak u pogledu unapređenja zakonskog okvira u oblasti borbe protiv nasilja u porodici i mnogo više pažnje i podrške se pridaje žrtvi, ali i dalje zabrinjavaju podaci o broju žena žrtava nasilja, kao i smrtni ishodi.\nSavetovalište protiv nasilja u porodici - SOS telefon i sigurna kuća 0800/ 011 011 besplatan poziv radnim danima 10-19 h\n011/ 2769 466 radnim danima 10-19 h\n062/304560 noću 19-10 h\n- SOS telefon 011/ 266 2222\nradnim danom 10-20 h\nAntitrafiking centar (ATC) - SOS telefon za žrtve trgovine ženama 011/ 3239 002 radnim danima 10-18 h\nASTRA Akcija protiv trgovine ženama - SOS telefon 011/ 3347 817 radnim danima 14-20 h\nIncest trauma centar - SOS telefon 011/ 446 1332 – 24 h\nPoliciji se možete obratiti putem opšteg broja 192, ili na poseban\nSOS telefon 0800/ 100 60