Početna » Politika » Protest kasni devet meseci, potrebne ostavke\n2Piše: Lidija Valtner 28. decembra 2020. 12.30 Izmenjeno: 12.31\nKrizni štab, opozicija, ostavke, Protest\nVesić: Apelujem na poštovanje propisanih mera\n28. decembra 2020. u 13.00\nVeoma licemerno gospodo opozicionari., setite se protesta koje ste vi organizovali i tako zdusno branili u vreme korone. Zasto tada niste slusali struku i Krizni stab?Koliko ste vi doprineli ovom stanju trebalo bi da se upitate. No , za vas je vazno – protiv bilo koga i bilo cega sto dolazi od sadasnjih organa vlasti.\n28. decembra 2020. u 13.34\nNaravno da nece da daju ostavke jer „ulozili“ su toliko truda da profitiraju. Ovo je samo prazna navodno pretnja


Erdogan planira pojačati predsjednička ovlaštenja – Minber\nVladajuća turska stranka AK, koju predvodi premijer Redžep Tajip Erdogan, dostavila je danas parlamentu prijedlog o uspostavljanju predsjedničkog sistema.\nErdogan, koji dominira turskom politikom od kada je njegova stranka došla na vlast 2002. godine, pokušava da učvrsti svoju poziciju prelaskom na predsjedničku funkciju na izborima 2014. godine.\nPrema važećem sistemu, turski predsjednik ima uglavnom ceremonijalnu ulogu. Stranka AK želi da predsjednik dobije izvršna ovlaštenja u okviru novog ustava, za koji vlast tvrdi da će unaprijediti tursku demokratiju.\nOčekuje se da će planirana reforma naići na protivljenje drugih stranaka u parlamentu, zbog straha da bi Erdogan time dobio previše vlasti, prenio je Rojters.\nPartija AK ima ubjedljivu većinu u parlamentu, pa će reforma vjerovatno lako proći skupštinsku proceduru.\n“Smatramo da je ispravno usmjeriti Tursku prema predsjedničkom sistemu u kojem će biti uspostavljeno snažno rukovodstvo i u narednim godinama ostvarena stabilnost, umjesto sporova”, izjavio je potpredsjednik Vlade Bekir Bozdag.\nRješenja su predložena uporedo sa Erdoganovom objavom da će lokalni izbori biti održani u martu 2014. godine, kako je i planirano. On je odustao od plana da pomjeri održavanje izbora unaprijed za pet mjeseci pošto u parlamentu nije imao dovoljnu podršku za tu ideju.\nOčekuje se da će više detalja o ustavnom prijedlogu biti poznato uskoro.\nU Tursku prebjeglo sedam sirijskih generala


Spisak predškolskih obrazovnih ustanova u Crnoj Gori.xlsx\nNajava: Ministar Bošković u radnoj posjeti Opštini Herceg Novi\nMinistar prosvjete mr Predrag Bošković boraviće sjutra 22. juna u radnoj posjeti Opštini Herceg Novi gdje će u 14 sati u prostorijama Opštine razgovarati sa potpredsjednikom Opštine Draganom Jankovićem.\nNova dešavanja u okviru kampanje "Svi u vrtić"\nU okviru nastavka kampanje „Svi u vrtić“, koju su pokrenuli UNICEF i Ministarstvo prosvjete, u petak 17. juna, subotu 18. juna i nedjelju 19. juna, biće organizovani novi događaji za djecu i građane Pljevalja, Žabljaka, Kolašina i Mojkovca.\nKAMPANJA SVI U VRTIĆ KROZ MUZIKU, PJESMU I PLES POZIVA DJECU NA SJEVERU DA SE UPIŠU U VRTIĆ\nU okviru nastavka kampanje „Svi u vrtić“, koju su pokrenuli UNICEF i Ministarstvo prosvjete, u srijedu 15. juna i četvrtak 16. juna, biće organizovani novi događaji za djecu i građane Pljevalja, Žabljaka, Šavnika i Plužina.\nSaopštenje: Ministar Bošković na svečanosti povodom dana JPU “Dragan Kovačević”\nMinistar prosvjete mr Predrag Bošković prisustvovao je u srijedu, 25. maja u Nikšiću manifestaciji “Iz vrtića kreće oro, svanula si, majska zoro” koju je u Sportskom centru organizovala JPU “Dragan Kovačević” povodom Dana ustanove i decenije nezavisnosti Crne Gore.\nKAMPANJA „SVI U VRTIĆ“ NASTAVLJA SE U PLJEVLJIMA, ŽABLJAKU, ŠAVNIKU, PLUŽINAMA, KOLAŠINU I MOJKOVCU\nU četvrtak, 26. maja u okviru nastavka kampanje „Svi u vrtić“, koju su pokrenuli UNICEF i Ministarstvo prosvjete, u centru Pljevalja, Žabljaka, Šavnika i Plužina biće organizovane umjetničke i obrazovne manifestacije za roditelje i djecu predškolskog uzrasta kako bi se ukazalo na važnost predškolskog obrazovanja i povećao upis u predškolske ustanove.\nNajava: Ministar Bošković na svečanosti povodom dana JPU “Dragan Kovačević”\nMinistar prosvjete mr Predrag Bošković prisustvovaće u srijedu, 25. maja 2016. godine u 18 sati u Nikšiću manifestaciji “Iz vrtića kreće oro, svanula si, majska zoro” koju u Sportskom centru organizuje JPU “Dragan Kovačević” povodom Dana ustanove i decenije nezavisnosti Crne Gore.\nSaopštenje: JPU „Radost“ u Kotoru obilježila 90 godina postojanja\nJavna predškolska ustanova “Radost” iz Kotora obilježila je 12. maja 90 godina postojanja priredbom u Kulturnom centru “Nikola Đurković” u kojoj su učestvovali predškolci, a prisustvovali su predstavnici Ministarstva prosvjete, lokalne uprave, obrazovno-vaspitnih ustanova Kotora, djeca i roditelji.\nSaopštenje: Ministar Bošković boravio u Pljevljima povodom nastavka kampanje „Svi u vrtić“\nMinistar posvjete mr Predrag Bošković boravio je danas, 11. maja u Pljevljima gdje je u Sali Skupštine Opštine Pljevlja predstavio nastavak kampanje „Svi u vrtić“ koja ima za cilj podizanje stope upisa u predškolsko obrazovanje na sjeveru Crne Gore. Pored ministra Boškovića, obratili su se i šef Kancelarije UNICEF-a u Crnoj Gori Bendžamin Perks i potpredsjednik Opštine Pljevlja Ljubiša Ćurčić.\nNajava: Ministar Bošković u Pljevljima povodom nastavka kampanje „Svi u vrtić“\nMinistar posvjete mr Predrag Bošković govoriće sjutra, 10. maja sa početkom u 12 sati u Sali Skupštine Opštine Pljevlja povodom nastavka kampanje „Svi u vrtić“ koja ima za cilj podizanje stope upisa u predškolsko obrazovanje na sjeveru Crne Gore. Pored Ministra, obratiće se i šef predstavništva UNICEF-a Bendžamin Perks, direktorica JU „Eko bajka“ u Pljevljima Abela Popović i potpredsjednik Opštine Pljevlja Ljubiša Ćurčić.\nSaopštenje: U Plužinama održan Sajam suvenira povodom proslave Decenije nezavisnosti\nPovodom obilježavanja desetogodišnjice od obnove nezavisnosti pod sloganom “Decenija nezavisnosti – s ponosom slavimo”, obrazovno-vaspitne ustanove opštine Plužine u saradnji sa Opštinom Plužine, Turističkom organizacijom Plužina, a pod pokroviteljstvom Ministarstva prosvjete održale su Sajam suvenira


BIHAMK: Stanje na putevima – RTV BPK\n17. Februara 2018.\tBosna i Hercegovina\nNiske temperature i vlažan kolovoz pogoduju formiranju poledice, pa vozače pozivamo na pojačan oprez. Posebnu pažnju skrećemo na puteve u planinskim predjelima, kao i na mostove, vijadukte i prilaze tunelima. U kotlinama i uz riječne tokove, vidljivost je smanjena zbog magle, a izdvajamo magistralne puteve: M-16.4 Novi Travnik-Nević Polje, M-16 Kupres-Šujica, M-17 Doboj-Maglaj i M-17 Karuše-Tešanj. Skrećemo pažnju i na učestale odrone, te apelujemo na vozače da voze opreznije i podsjećamo da je posjedovanje zimske opreme zakonski obavezno.\nZbog radova na sanaciji mosta na magistralnom putu M-6.1 Mostar-Gnojnice, na mjestu izvođenja radova saobraća se naizmjenično, jednom trakom.


SARAJEVO, Zamjenik predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Safet Softić izjavio je danas da set zakona o akcizama još nije stigao u parlamentarnu proceduru, ali da vjeruje da će biti stvoreni uslovi da on bude na dnevnom redu sjednice ovog doma, zakazane za četvrtak, 7. decembar.\n“Imamo određene najave iz Savjeta ministara da bi do sjednice /Doma naroda/ trebalo da dostave ova tri zakonska projekta. Moguće je da još danas da stignu u parlamentarnu proceduru”, rekao je Softić novinarima.\nPrema njegovim riječima, čim set zakona o akcizama stigne u parlament, biće dostavljen delegatima kako bi mogli da se upoznaju o materijalu.\nSoftić je dodao da su se on i druga dvojica članova Kolegijuma Doma naroda – Ognjen Tadić i Bariša Čolak već dogovorili da, ukoliko bude dovoljno vremena da delegati dobiju zakone i pripreme se za sjednicu, na sjednici Kolegijuma, koja je takođe zakazana za 7. decembar, uvrste zakone o akcizama u dnevni red sjednice ovog doma.\n“Ne mislim da imamo puno vremena za čekanje i treba što prije rješavati ovo pitanje”, ocijenio je Softić.\nPodsjećajući da je Savjet ministara za set zakona o akcizama odredio parlamentarnu proceduru po skraćenom postupku, koji podrazumijeva da oni prođu i komisijsku fazu, Softić je izrazio uvjerenje da je i to moguće okončati prije sjednice Doma naroda.\nPrema njegovim riječima, time bi bile stvorene sve proceduralne pretpostavke da set zakona o akcizama bude razmatran na sjednici Doma naroda 7. decembra.\nSoftić je rekao da ne sumnja da u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH postoji većina za usvajanje ovog zakonskog seta, ističući da su oni u ovom domu već jednom usvojeni.\n“Vjerovatno će puno više rasprave i dileme biti u Predstavničkom domu”, konstatovao je Softić.\nOn je ocijenio da je u ovom trenutku u Parlamentarnoj skupštini BiH potpuno drugačija atmosfera kada je riječ o akcizama na gorivo. Srna\n“Nemamo one histerije koja se pojavljivala prilikom ranijih stavljanja u proceduru ovog zakonskog projekta, mislim da su stvari spuštene na zemlju i da sada i oni koji su bili protiv akciza malo drugačije gledaju na to”, dodao je Softić.\nPrema njegovim riječima, svako poskupljenje vrlo je značajno za građane BiH, ali ovo bi donijelo značajne i vrijedne benefite za sve.\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH trebalo bi da zasjeda 14. i 15. decembra.\nTagovi: akcizeparlamentarna skupstina bihSoftić


Srbija domaćin konferencije Foruma slovenskih kultura\nTanjug 10. januara 2022. 20:08\nBEOGRAD – Srbija je domaćin međunarodne konferencije Foruma slovenskih kultura, u okviru predsedavanja ovim Forumom koji okuplja države slovenskih kultura od 10. do 14. januara, a u okviru koje će biti organizovana i 7. dodela nagrade Živa za najbolji muzej i kulturno-istorijsku celinu slovenskih kultura, saopšteno je večeras iz Ministarstva kulture i informisanja.\nPomoćnica ministra za kulturno nasleđe i digitalizaciju Danijela Vanušić je pozdravila učesnike Konferencije u Narodnom muzeju i istakla da je posebna čast što je ove godine Srbija prvi put domaćin ceremonije dodele nagrade Živa.\n„Zajedničkim snagama i odgovorim ponašanjem uspeli smo da se posle nekoliko meseci odlaganja zbog pandemije uživo sastanemo i zajednički obeležimo dodelu sedme po redu nagrade Živa“, rekla je Vanušić i navela da je posebno zadovoljstvo što su se okupili u Narodnom muzeju, centralnoj muzejskoj ustanovi i jednom od nominovanih za ovogodišnju nagradu.\nVanušić je ukazala da s obzirom da nagrada Živa nije samo nagrada muzeju za njegov višedecenijski trud i rad, već je to i nagrada i gradu i državi iz koga muzej dolazi, da joj je posebno zadovoljstvo da ove godine, u izazovima pandemije, Srbija organizuje ceremoniju dodele nagrade Živa, jer je upravo naš muzej – Galerija Matice srpske prvi poneo ovo prestižno priznanje kada je ono ustanovljeno.\nVanušić je napomenula da zadatak žirija neće biti nimalo lak, u konkurenciji 22 muzeja iz 11 slovenskih zemalja.\nDomaćin Konferencije je Ministarstvo kulture i informisanja sa partnerima: Muzejom Jugoslavije, Galerijom Matice srpske, Muzejom savremene umetnosti, Narodnim muzejom, Jugoslovenskom kinotekom i Novim Sadom 2022 – Evropskom prestonicom kulture.\nNagrada Živa ima za cilj da identifikuje, podstiče, nagrađuje i promoviše eksperimente, projekte, muzejsku praksu u specifičnim kulturno-geografskim okvirima evropskih zemalja slovenske kulture, prepoznajući posebnosti i specifične vrednosti slovenskog sveta, njegovog nasleđa, zajedničkih i ponekad kontradiktornih korena, kao i problema.\nDobitnici nagrade i ostali učesnici Konferencije će u sklopu svog boravka u Srbiji prisustvovati i zvaničnom otvaranju Evropske prestonice kulture 2022. u Novom Sadu čiji je slogan „Za nove mostove” koji simbiliše želju da se izgrade novi mostovi saradnje i razmene među umetnicima iz Novog Sada i Srbije sa evropskom kulturnom scenom.


Novinari su često na meti napada, a neretko prođe i nekoliko godina dok oni koji prete ne budu pronađeni i kažnjeni. Podaci sudova i tužilaštava pokazuju da mali broj napada bude okončan sudskom presudom za godinu dana, najveći broj krivičnih prijava ostane u radu ili budu odbačene na samom početku postupka.\nIlustracija: BIRN / Sanja Pantić\nHrabra, predana poslu i gotovo uvek na licu mesta svakog važnog događaja. Takva reputacija vezuje se za novinarku Jelenu Zorić. Upravo zbog toga što važi za neustrašivu novinarku, javnost je bila iznenađena kada je Jelena Zorić krajem decembra 2020. godine prijavila da joj je sigurnost ugrožena nakon pretnji koje joj je uputio Svetislav Bojić, advokat Predraga Koluvije, prvooptuženog u slučaju Jovanjica.\nKao i mnogi novinari, Jelena Zorić je 28. decembra 2020. izveštavala sa suđenja Predragu Koluviji. Iako obično ne daje izjave za medije, advokat Svetislav Bojić odlučio je da se tog dana obrati baš njoj i prenese joj utisak svog klijenta. “Zorićka me uništava svojim izveštavanjem”, priseća se Jelena šta joj je poručio Koluvija preko svog advokata.\n“Peđa vas je puno pozdravio”, napomenuo je Koluvijin advokat novinarki Zorić dok se sa kamermanom spremala za snimanje. Dodao je da “ko god se o Peđu ogreši, Bog će mu vratiti i neće dobro proći”. Branilac Bojić još je objasnio kako je “Peđa dobar čovek, da se moli za nju, tužioca Drecuna i policajce koji su ga uhapsili”.\nNarednog dana, Zorić je nastavila da izveštava sa istog suđenja, a nakon završetka advokat Bojić ponovo joj je prišao. “Zamalo da Peđu puste iz pritvora danas, puno te je pozdravio”, dobacio joj je advokat Bojić dok je sama stajala na ulici, objašnjava ona u razgovoru sa novinarima BIRN-a. Upravo u tom trenutku shvatila je da se više ne oseća sigurno i da mora nešto da preduzme kako bi zaustavila pretnje.\nMeđutim, pretnje i pritisci ne prestaju. Nakon što je preko Radne grupe za bezbednost novinara prijavila da joj je sigurnost ugrožena, Jelena Zorić je uoči Nove godine zatekla poruku ispred vrata.\n“Ovo će trajati dokle će trajati, ne može da se završi drugačije nego što će se završiti”, pisalo je u anonimnoj poruci koju takođe shvata kao pretnju, što prijavljuje Prvom osnovnom tužilaštvu u Beogradu.\nZbog celokupne situacije u kojoj se našla Jelena Zorić, policija je sačinila njenu bezbednosnu procenu. Nakon mesec dana iz policije joj saopštavaju kako su procenili da je bezbedna.\nPočetkom aprila prošle godine, neposredno nakon što je policija procenila da je bezbedna, Zorić je dobila nove pretnje. Pretnje joj je sa svog Fejsbuk profila poslao Sergej Mrđa, kum Predraga Koluvije, takođe osumnjičeni u slučaju Jovanjica, koji se tada nalazio u bekstvu i na Interpolovoj poternici. “Poruka zvuči mnogo gore – da molitve njegovog kuma nisu urodile plodom, da mora da ih pojača, ali da će on sada da se moli i za moju porodicu”, kaže Zorić.\nZbog ugrožene sigurnosti i pretnji koje je dobila proteklih godina Jelena Zorić vode se tri odvojena slučaja pred sudom i tužilaštvima u Beogradu, od kojih ni jedan do sada nije rešen.\nSlučaj Jelene Zorić najbolje ilustruje da sporo postupanje institucija u Srbiji nije izuzetak, već pre pravilo. Podaci koje je analizirao BIRN pokazuju da se krivične prijave za ugrožavanje sigurnosti u najvećoj meri odbacuju ili slučajevi dugo ostaju u radu, dok se sudskom presudom reši se tek 10 odsto svih krivičnih prijava.\nVeliki broj odbačenih prijava i predmeta ugrožavanja sigurnosti novinara\nPodaci posebnog registra krivičnih dela izvršenih na štetu novinara koje vodi Republičko javno tužilaštvo pokazuju da se krivične prijave za ugrožavanje sigurnosti u najvećoj meri odbacuju, veliki broj predmeta ostaje u radu, a tek po neki bude rešen presudom suda.\nOd ukupno 87 krivičnih prijava koje su podnete tokom 2021. godine zbog sedam različitih krivičnih dela i događaja na štetu novinara, čak 69 prijava (80 odsto) podneto je zbog krivičnog dela ugrožavanje sigurnosti, pokazuju podaci navedenog registra.\nTrećina svih krivičnih prijava za ugrožavanje sigurnosti odbačena je na samom početku (30 odsto), gotovo dve trećine svih krivičnih prijava (57 odsto) prihvaćeno je, ali ti predmeti nisu rešeni tokom 2021. godine već na njima još uvek rade nadležna tužilaštva i policija.\nPredmeta koji su okončani presudom suda jako je malo. Zbog ugrožavanja sigurnosti novinara donete su samo tri presude tokom 2021. godine, što je tek četiri odsto svih podnetih krivičnih prijava.\nPeriodični izveštaji Stalne radne grupe za bezbednost novinara u kojima se detaljnije beleže napadi na novinare pokazuju da je od ukupno 36 formiranih predmeta zbog ugrožavanje sigurnosti tokom 2021. godine, 28 zbog toga što su se novinari osećali ugroženo nakon poruka i komentara sa društvenih mreža, što je u nadležnosti Tužilaštva za viskotehnološki kriminal.\nOsam slučajeva ugrožavanja sigurnosti prijavljeno je ostalim tužilaštvima zbog pretnji koje su se desile uživo.\nPodaci pokazuju da je tokom 2022. godine, zaključno sa februarom, podneto šest krivičnih prijava zbog ugrožavanja sigurnosti novinara. Sve prijave su prihvaćene i u radu.\nAnaliza podataka pokazuje kako tužilaštva danas manje odbacuju krivične prijave nego što je to bio slučaj na početku rada Stalne radne grupe za bezbednost novinara, koja je formirana tokom 2016. godine. Ovu radnu grupu čine predstavnici Republičkog javnog tužilaštva, Ministarstva unutrašnjih poslova i nekoliko novinarskih udruženja, a ona je formirana kako bi se podaci o krivičnim delima na štetu novinara efikasnije razmenjivali i vodila objedinjena evidencija o napadima na novinare.\nPodaci iz ovih evidencija pokazuju da su tokom 2016. godine dve trećine svih podnetih prijava odbačene, dok je tokom 2017. i 2018. godine odbačena polovina krivičnih prijava.\nTužilaštva su 2021. godine odbacila trećinu svih krivičnih prijava podnetih zbog dela na štetu novinara. Izuzetak u opadajućem trendu predstavlja 2020. godina kada je polovina podnetih prijava odbačena na samom početku.\nDa se krivične prijave često odbacuju iako ne bi trebalo svedoči slučaj pretnji novinarkama Gorici Nikolin i Gordani Mihailović sa portal 021 iz Novog Sada. Nakon što je Nikolin razotkrila nezakonitosti u radu direktora jedne vojvođanske osnovne škole, ona i njena koleginica dobile su niz pretećih poziva i poruka.\nNekoliko dana nakon objavljivanja teksta tokom januara 2019. godine Nikolin i Mihajlović prijavile su pretnje Osnovnom tužilaštvu u Novom Sadu, međutim krivična prijava je odbačena početkom decembra 2021. godine.\n“Imamo skrinšotove pretećih poruka koje su nam slate pod imenom i prezimenom, snimke telefonskih razgovora koje smo predali tužilaštvu, ali tužilaštvo je prihvatilo izjavu da nas okrivljeni ne poznaje što je bilo presudno da krivična prijava bude odbačena”, objašnjava Nikolin. Tako je u ovom slučaju u obzir uzeta izjava osumnjičenog, ali ne i dokazi koje su priložile novinarke.\nMeđutim, Nikolin objašnjava da nije želela ovde da odustane. Zbog odluke tužilaštva da krivičnu prijavu odbaci podnet je prigovor Višem javnom tužilaštvu krajem decembra 2021. godine.\nPrigovor je početkom 2022. godine prihvaćen, a slučaj vraćen na ponovno odlučivanje Osnovnom javnom tužilaštvu kome je naloženo da nastavi krivično gonjenje posle više od tri godine nakon što su se pretnje dogodile. Na tužilaštvu je sada da utvrdi da li osumnjičeni izneo niz pretnji u telefonskom razgovoru sa novinarkama, odnosno da ponovo sasluša osumnjičenog i predoči mu fejsbuk i mejl prepisku s obzirom da je prethodno negirao da je ikada stupio u kontakt sa novinarkama.\n“Kažu nam prijavite, to je nama sitno, mi uvek procesuiramo pretnje novinarima, a onda od toga ne bude ništa. Postupak nije bio ozbiljan i ceo slučaj je smešno obrađen”, zaključuje Nikolin.\nDok se broj krivičnih prijava koje su odbačene na samom početku postupka smanjio poslednjih godina, rast beleži veliki broj predmeta u radu. Tokom 2016. i 2017. godine samo trećina svih formiranih predmeta bila je u radu, dok je tokom 2021. godine više od dve trećine svih predmeta aktivno. Zaključno sa krajem februara 2022. godine sve podnete krivične prijave prihvaćene su i nalaze se u radu. Ovi trendovi pokazuju da se danas krivične prijave ne odbacuju tako lako, da se više prijavljuje, ali i da se slučajevi sporo završavaju, odnosno da se na predmetima dugo radi.\nUpravo je to slučaj sa predmetom koji se odnosi na ugrožavanje sigurnosti novinarke Sajme Redžepefendić iz Novog Pazara koja je još tokom 2016. godine podnela krivičnu prijavu Tužilaštvu za visokotehnološki kriminal nakon što su joj na društvenoj mreži Fejsbuk upućen niz pretećih komentara i poruka.\nPreteće poruke upućene Redžepefendić i njenoj porodici usledile su nakon što je na svom Fejsbuk nalogu objavila ispovest žena čija su deca pretrpela nasilje u jednoj novopazarskoj medresi, srednjoj verskoj školi.\nPretnje je dokumentovala i predala tužilaštvu, ali kako kaže od kada je slučaj prijavila niko iz tužilaštva ili policije nije je obavestio dokle se stiglo sa istragom i šta je ishod ovog postupka. “Podnela sam krivičnu prijavu sa svim dokazima sa interneta da mi je prećeno čak i smrću deteta koje je tada imalo 11 meseci, međutim niko mi nikad ništa nije odgovorio”, kaže ona.\nRedžepefendić zaključuje da zbog tog što predmet nikad nije stigao do suda ne vidi razlog da prijavljuje nove pretnje kojih je bilo tokom poslednjih šest godina. “Vidim da od toga nema ništa, zašto bih prijavila”, pita se ona.\nDa se sudskom presudom reši tek 10 odsto svih podnetih krivičnih prijava pokazuju podaci. Presude su najčešće osuđujuće dok je poneka oslobađajuća ili je primenjen institut odlaganja krivičnog gonjenja, odnosno oportunitet.\nUgrožavanje sigurnosti kao pretnje po život i telo\nUgrožavanje sigurnosti spada u grupu krivičnih dela protiv sloboda i prava čoveka i građanina i podrazumeva novčanu ili kaznu zatvora od godinu dana za one koji “ugroze sigurnost nekog lica pretnjom da će napasti na život ili telo tog lica ili njemu bliskog lica”, kako to definiše član 138 Krivičnog zakona Republike Srbije.\nU stavu 3 ovog člana zakona, po službenoj dužnosti i sa posebnom zaštitom rešavaju se predmeti napada na predsednika Republike, narodnih poslanika, predsednika Vlade, članova Vlade, sudija Ustavnog suda, sudija, javnih tužilaca, zamenika javnih tužilaca, advokata, policajaca i lica koja obavljaju poslove od javnog značaja u oblasti informisanja u vezi sa poslovima koje obavlja, odnosno svih onih koji se na različite načine bave javnim informisanjem – novinarima, piscima u medijima, blogerima, autorima i voditeljima različitih emisija, što su zanimanja koja se podrazumevaju pod pomalo rogobatnom formulacijom iz krivičnog zakona.\nOni koji ugroze sigurnost profesionalcima iz ovih grupa zanimanja zaprećene su kazne zatvora od šest meseci do pet godina, kako piše u Krivičnom zakonu Republike Srbije.\nSubjektivni osećaj novinara i objektivna pretnja\nNa pitanje BIRN-a zašto se veliki broj krivičnih prijava zbog ugrožavanja sigurnosti novinara odbacuje, Branko Stamenković, tužilac za visokotehnološki kriminal pred kojim se vodi najveći broj postupaka za ovo delo, kaže da treba uzeti u obzir “kvalitet krivičnih prijava i same događaje”. On dodaje da se u krivičnim prijavama za ovo delo insistira na subjektivnom osećaju novinara i novinarki, a ne na tome da li postoji objektivna pretnja.\n“Prosto insistira se na tom subjektivnom osećaju da li se neko osetio ugroženim, uplašenim, a zaista se ne vodi računa o tome da li postoji pretnja. Da li je ta pretnja ozbiljna, da li je ona ostvariva, da li je ona upućena ka životu, ka telu i tako dalje i onda dolazimo do jednog nerazumevanja“, zaključuje tužilac Stamenković.\nOn objašnjava kako je Stalna radna grupa za bezbednost novinara sačinila čitavu listu krivičnih dela koja mogu da budu učinjena na štetu novinara, odnosno da ugrožavanje sigurnosti nije jedino krivično delo koje može biti učinjeno na štetu novinara i da novinarska udruženja to treba bolje da komuniciraju svom članstvu.\n“Identifikovano je nekih 38 krivičnih dela koja je moguće izvršiti na štetu bezbednosti novinara, a ne samo ugrožavanje sigurnosti član 138 stav 3,”, kaže Stamenković i dodaje kako se veliki broj krivičnih prijava odbacivao zato što nisu bile kvalifikovane ugrožavanje sigurnosti.\nAdvokat NUNS-a Rade Đurić, koji i sam radi na podnošenju krivičnih prijava zbog dela na štetu novinara, ističe da treba menjati praksu sudova i tužilaštva u kojoj se striktno insistira na razdvajanju subjektivnog i objektivnog elementa, odnosno osećaju ugroženosti novinara sa jedne i pretpostavke da pretnja može nastupiti sa druge strane.\nOn objašnjava kako je veliki broj pretnji izrečen u kondicionalu, da se takve pretnje često ne shvataju kao ugrožavanje sigurnosti, ali da bez obzira na to na novinare mogu da ostave ozbiljne posledice.\n“Novinari se subjektivno u velikoj meri osećaju ugroženo, ostaju kod kuće, često to veoma utiče na njihov rad. Prestaju da se kreću, mnogo lošije obavljaju svoj posao, dok policija i tužilaštvo procene da ne postoji objektivni element da će ta pretnja zaista nastupiti”, objašnjava advokat Đurić.\nOn ističe slučaj novinara iz Grocke, Milana Jovanovića koji je pretrpeo niz pretnji, a njegov kolega Željko Matorčević bio fizički napadnut, pre nego što je Jovanoviću zapaljena kuća decembra 2018. godine.\nZbog pretnji i napada Jovanović je podnosio krivične prijave, ali to nije rezultiralo efikasnijom i ozbiljnijom istragom.\n“To su slučajevi u kojima je konkretnije i preciznije mogao da se uzme u obzir taj subjektivni osećaj i sa druge strane objektivna posledica koja je evidentno nastupila. Međutim nadležni nisu uočili da ona može imati neku vezu sa nekim narednim koracima i zbog toga smo imali tako nešto”, objašnjava Đurić i dodaje da to kako se novinari osećaju nakon što pretrpe pretnje može da nagovesti naredne poteze napadača ako se ne sankcioniše.\nOsamdeset odsto svih krivičnih prijava zbog ugrožavanja sigurnosti novinara\nNakon formiranja Stalne radne grupe za bezbednost novinara krajem 2016. godine obaveza Republičkog javnog tužilaštva bila je da formira poseban registar o krivičnim delima izvršenim na štetu novinara, medija i informativnih internet portala.\nPodaci ovog registra pokazuju da je od 2016. godine, od kada se vodi evidencija, do danas podneto ukupno 366 krivičnih prijava zbog 21 različitog krivičnog dela izvršenog na štetu novinara.\nNajveći broj prijava, čak 80 odsto ukupnog broja, odnosi se na ugrožavanje sigurnosti. Na drugom mestu po broju podnetih krivičnih prijava nalazi se krivično delo proganjanje sa ukupno 17 podnetih prijava, dok je na trećem mestu sa 16 podnetih prijava krivično delo nasilničko ponašanje.\nNa četvrtom mestu sa po pet prijava u poslednjih šest godina našla su se tri dela – lake telesne povrede, sprečavanje štampanja i rasturanja štampanih stvari i emitovanje programa kao i izazivanje opšte opasnosti.\nBilten stalne radne grupe za bezbednost novinara pokazuje da se najveći broj krivičnih prijava za ugrožavanje sigurnosti podnosi Tužilaštvu za visokotehnološki kriminal.\nKako bi ilustrovao postupanje ovog tužilaštva, BIRN je Zahtevom za pristup informacijama od javnog značaja tražio podatke o ukupnom broju podnetih krivičnih prijava, broju odbačenih prijava, optuženja, sporazuma o priznanju krivičnog dela i presuda.\nUmesto odgovora iz Tužilaštva za visokotehnološki kriminal dobili smo godišnje izveštaje o radu iz kojih nije bilo moguće utvrditi navedene trendove prema krivičnim delima na koja se odnose.\n“Tužilaštvo ne vodi evidencije po svakom odvojenom krivičnom delu, nemamo nezavisnu i veliku statističku službu koja se time bavi. To rade naše pisarnice”, objašnjava tužilac za visokotehnološki kriminal Branko Stamenković.\nNa sve slučajeve ugrožavanje sigurnosti odnosi se trećina svih krivičnih prijava koje su Tužilaštvu za visokotehnološki kriminal podnete od 2012. godine zaključno sa 2020. godinom.\nNajveći broj krivičnih prijava zbog ugrožavanja sigurnosti podnet je tokom 2019. godine, kada je gotovo polovina svih krivičnih prijava bila zbog ugrožavanja sigurnosti. Tokom 2020. godine Tužilaštvu za visokotehnološki kriminal podneto je 456 različitih krivičnih prijava od kojih se 164 odnosi na krivično delo ugrožavanje sigurnosti (36% od ukupnog broja).\nFoto robot online prestupnika\nBez obzira da li prete predsedniku, novinarima ili aktivistima, oni koji na internetu i mrežama šalju preteće poruke uglavnom imaju slične karakteristike. Lošijeg su materijelnog stanja, kako se to često opisuje u presudama, ili su nezaposleni, najčešće su muškarci srednjih godina, imaju između 30 i 40 godina.\nHitan postupak koji važi samo za novinare\nPored velikog broja odbačenih krivičnih prijava na samom početku postupka, problem predstavlja i činjenica da se gotovo svakodnevno formiraju novi predmeti koji se dugo ne rešavaju.\nOd 69 krivičnih prijava zbog ugrožavanja sigurnosti novinara tokom 2021. godine 40 prihvaćenih još uvek je u radu.\nBranko Stamenković ističe kako je Republički javni tužilac još 2015. godine donela opšte obavezno uputstvo koji podrazumeva “hitnost u postupanju u predmetima gde su novinari oštećeni” i dodaje da je to uputstvo prošireno tokom 2020. godine, odnosno da je napravljeno “jedno kompleksno uputstvo koje uvodi specifičan hitan postupak koji praktično važi samo za kategoriju novinara”.\nDa hitan postupak koji važi samo za novinare nije siguran put do presude pokazuju podaci Višeg suda u Beogradu koji postupa po optužnim predlozima Tužilaštva za visokotehnološki kriminal pred kojim se vodi najveći broj postupaka za ugrožavanje sigurnosti novinara.\nBIRN je imao uvid u 123 presude, od ukupno 127 prvostepenih presuda koje je Viši sud u Beogradu usvojio u periodu od 2010. godine zaključno sa krajem 2021. godine, a po optužnim predlozima Tužilaštva za visokotehnološki kriminal.\nNajviše je presuda zbog ugrožavanja sigurnosti predsednika, čak 31, odnosno petina svih usvojenih presuda za ovo krivično delo u pomenutom periodu. Na drugom mestu su građani koji se za ugrožavanje sigurnosti gone po privatnim tužbama, zatim aktivisti sa 21 presudom u poslednjih deset godina. Zbog pretnji i uvreda novinara na društvenim mrežama i onlajn okruženju doneto je 20 presuda.\nNa pitanje BIRN-a zbog čega se slučajevi u kojima je ugrožena sigurnost predsednika lakše procesuiraju, odnosno češće dovode do sudskog epiloga, tužilac Stamenković kaže da “drugi zakonski propisi propisuju određenu pojačanu zaštitu određenih kategorija lica na prvom mestu predsednika Republike i Vlade zato što su oni nosioci suverenosti Republike Srbije”.\nAdvokat NUNS-a Rade Đurić kaže kako se čini da je kod potencijalnog ugrožavanja sigurnosti predstavnika vlasti granica malo više spuštena, da se efikasnije procesuiraju slučajevi u kojima ima subjektivnog osećaja ugroženosti, dok sa druge strane možda ne postoji objektivna pretnja.\n“Očigledno da postoji određeni problem, međutim svakom slučaju treba prići individualno i mora se dobro razmotriti zašto se određeni slučajevi ne procesuiraju i zašto potencijalno postoje mnogo veće pretnje kada je u pitanju predsednik i ako u velikom broju slučajeva deluje da te pretnje ne mogu da se ostvare.\nSa druge strane imamo brojne slučajeve kad su u pitanju novinari za koje postoje sumnje, ozbiljna viktimizacija, i nakon tih početnih pretnji da se te pretnje nastavljaju, a da nažalost nema tog adekvatnog procesuiranja”, zaključuje advokat Đurić poredeći kako se procesuiraju slučajevi ugrožavanja sigurnosti predsednika, a kako novinara.\nBez informacija o radu policije\nO tome kako policija postupa u slučaju ugrožavanja sigurnosti novinara, kako se pronalaze počinioci koji prete putem interneta i društvenih mreža i šta je presudno za njihovo brzo pronalaženje, novinari BIRN-a hteli su da razgovaraju sa predstavnicima policije iz Stalne radne grupe za bezbednost novinara.\nNezvanično, novinari BIRN-a dobili su informacije da su članovi radne grupe imali želju da razgovaraju sa novinarima, ali da nisu uspeli da dobiju potrebno odobrenje. Do objavljivanja ovog teksta nismo dobili odgovore o tome kako i na koji način policija postupa kada traži one koji ugrožavaju sigurnost novinarima.\nBIRN je u više navrata pokušao da stupi u kontakt sa načelnikom PU Novi Sad i članom radne grupe za bezbednost novinara Slobodanom Malešićem, koji je u međuvremenu uhapšen pod sumnjom da je trgovao uticajem.\nJelena Zorić: Važno je da novinari prijave svaku pretnju\nBez sudskog epiloga još uvek su tri postupka zbog ugrožavanje sigurnosti i pretnji novinarki Jeleni Zorić o kojima je bilo više reči na početku ovog teksta. Iako sama čeka odluku suda, Jelena Zorić ističe da je važno da se pretnje prijavljuju.\nZa sada se najdalje se stiglo u postupku protiv advokata Svetislava Bojića. Početkom marta prošle godine podignut je optužni predlog, a postupak se sada vodi pred Drugim osnovnim sudom u Beogradu.\nNa pitanje BIRN-a kako komentariše sudski postupak pred Drugim osnovnim sudom zbog ugrožavanja sigurnosti novinarke Jelene Zorić advokat Bojić u kratom telefonskom razgovoru sa novinarima BIRN-a kaže “kako je Jelena Zorić sve izmislila što će sud i dokazati.”\nPrvo javno tužilaštvo vodi predistražni postupak u vezi sa pretećom porukom koju je Jelena Zorić našla ispred svojih vrata.\nJelena Zorić kaže da još uvek nije dobila nikakve informacije iz Tužilaštva zbog pretnji koje joj je uputio Sergej Mrđa.\nNa pitanje BIRN-a zašto još uvek ništa nije urađeno u slučaju pretnji novinarki Jeleni Zorić iz Tužilaštva za visokotehnološki kriminal kažu da je preduzeto sve što je bilo moguće, da predmet nije stajao i da se čeka formalno saznanje da je Sergej Mrđa isporučen Srbiji.\n“Saznanje da je Sergej Mrđa isporučen Srbiji mora u formalnom smislu da bude dostavljeno tužilaštvu za visokotehnološki kriminal. Čim budemo imali formalno to saznanje, nastavićemo sa postupanjem”, kaže tužilac za visokotehnološki kriminal Branko Stamenković objašnjavajući šta koči ovaj slučaj.\nKako je BIRN ranije pisao, Sergej Mrđa se od početka februara nalazi u pritvoru u Beogradu, a nedavno se i pojavio u sudnici Specijalnog suda kada je negirao krivicu i sve optužbe koje mu se stavljaju na teret u slučaju Jovanjica.\nIako nijedan od slučajeva ugrožavanja sigurnosti novinarke Jelene Zorić još uvek nije dobio sudski epilog, ona ističe da je jako važno prijavljivati ovakve situacije. “Bitno je da novinari prijavljuju pretnje. Bitno je da se zna pravo stanje pretnji koje se upućuju novinarima. Jedino tada ćemo imati realnu sliku kakva je situacija u društvu, koliko je u jednom društvu novinarska reč slobodna”, zaključuje Jelena Zorić i ističe da ugrožavanje sigurnosti novinara ima uticaj na širu sliku demokratičnosti društva u kome živimo.\nPreneto sa portala BIRN-a.\nAutorka: Natalija Jovanović\nDjoković u četvrtfinalu Vimbldona https://t.co/17UnqxBlYO https://t.co/lTSomS1FOO\nVaterpolisti Španije prvaci sveta https://t.co/waEtjphE6f https://t.co/c3K1CmcaQB\nSavić: Peto mesto je realnost, ali ekipa može da bude u vrhu svetskog vaterpola https://t.co/63TDZ6sZXC https://t.co/mhB13qd2uZ\nDžou: Oreol na bolidu mi je spasio život https://t.co/FyBVtkqNMY https://t.co/NFWlNlj489\nDan ukratko za 3. jul Vulin opet propoveda srpski svet, Šta je Šapićev prioritet, Er Srbija o otkazivanju letova,… https://t.co/GETbLMJCBl\nSainc: Prva pobeda u Formuli 1 poseban dan za mene https://t.co/bccIcWzi9F https://t.co/RFKrsvkDee\nJoš dvoje umrlo od posledica korone, potvrdjeno još 749 zaraženih ▶https://t.co/JzHPmuX29q https://t.co/Ptl6HTi1I0\nMiketić: Čučković izabran da bude cirkuzant dok se legalizuje pljačka "Upravo će donošenje GUP-a Beograda biti pri… https://t.co/lnBi9OIBay\nPredsednik Socijaldemokratske stranke i bivši predsednik Srbije Boris Tadić ocenio je da je konflikt u Ukrajini pok… https://t.co/vV8TvpNX2b\nRTS: Er Srbija otkazuje popodnevne letove vikendom za London ▶https://t.co/2X9wiYffTX https://t.co/FavaMLGvVX\nNa današnji dan 3. jul (VIDEO) 1987. Ratni zločinac iz Drugog svetskog rata Klaus Barbi (Barbie), lokalni šef Gest… https://t.co/ajt95I6M6M


Časopis Industrija :: Program koji će olakšati rad sa Vašom poslovnom dokumentacijom\n08.02.2021 Komentari: 0\nPoznata kompanija Paragraf Lex predstavila je novo softversko rešenje koje je pogodno kako za preduzetnike, tako i za velike industrijske kompanije.\nKonačno, na tržištu se pojavio program koji će omogućiti pravnim licima da prevaziđu ili u velikoj meri smanje korišćenje papira i ubrzaju pre svega administrativne procese, kako unutar same kuće, tako i između korespodenata.\nProjekat pod nazivom Kancelarko, ima za cilj da korisnicima smanji utrošak vremena i novca koji se neminovno generiše pravljenjem papirnih dokumenata i njihovim upravljanjem, odnosno slanjem.\nU duhu savremenog poslovanja, Kancelarko omogućava da se klasični način pravljenja papirnih faktura unapredi u potpuno digitalnu formu preko modula e-Fakture, dok se pomoću modula e-Delovodnik u potpunosti digitaliziju procesi vezani za knjige dokumenata kao što su delovodne knjige, knjige internih akata, knjige pošte, ulaznih računa, ugovora itd.\nBrzo i lako, kroz intuitivan interfejs u samo nekoliko klikova možete kreirati, poslati i arhivirati Vaše fakture.\nU svakom trenutku možete pristupiti poslovnim dokumentima sa vašeg mobilnog uređaja ili računara, uz maksimalnu bezbednost podataka.\nSvi trendovi ukazuju da je proces digitalizacije neminovan, tako da će poslovna dokumentacija, među kojima su i delovodne knjige u klasičnom obliku, sigurno biti prevaziđena u budućnosti.\nI ne samo trendovi - već od 1. jula 2021. godine u komunikaciji sa javnim sektorom biće obavezno korišćenje elektronskih faktura, dok je u privredi rok za taj korak 1. januar 2022. godine.\nZa više informacija o Kancelarku naći ćete na stranici: elektronska kancelarija – upravljanje dokumentima - Kancelarko


Oni su Grujićeva konkurencija u Liverpulu! - Sportske.net\nOni su Grujićeva konkurencija u Liverpulu!\nUkoliko porodica Marka Grujića promeni stav i pristane na to da mladi reprezentativac karijeru nastavi u Liverpulu ova četvorica fudbalera bili bi konkurencija za mesto u timu igraču Crvene zvezde.\nZvezda odgovorila Grujićevom ocu!"Grof" otpisuje petoricu!Kakav obrt - Grujić neće u Liverpul?!Klop u problemu pred 'praznično ludilo'Crvena zvezda i Lester - Petnaest godina ranije...\nFudbalski klub Crvena zvezda odlučan je u nameri da realizuje transfer Marka Grujića u Liverpul od kojeg bi trebalo da zaradi 7 miliona evra i reši goruće finansijske probleme koji koče normalan rad kluba.\nJoš uvek nije izvesno hoće li do transfera doći jer porodica mladog reprezentativca ne želi da Marko Grujić bude prodat u januarskom prelaznom roku o čemu je govorio i otac prvotimca Crvene zvezde Marko Grujić.\nUkoliko ipak na kraju dođe do realizacije transfera, Marko Grujić bi se narednog leta preselio na "Enfild" a tamo bi ga sačekala konkurencija u vidu sledeće četvorice igrača.\n1. Džordan Rositer (24. mart 1997)\nJedna od najvećih uzdanica Liverpulove omladinske škole, Džordan Rositer debitovao je za prvi tim sa 17 godina u duelu Liga Kupa sa Midlsbroom. Robi Fauler ga je svojevremeno uporedio sa Stivenom Džerardom ali su povrede u poslednje vreme napravile mnogo problema omladinskom reprezentativcu Engleske.\n2. Emre Čan (12. januar 1994)\nNemčki reprezentativac stigao je na "Enfild" prethodnog leta, u vreme dok je na klupi "Crvenih" sedeo Brendan Rodžers. Nakon promene menadžera Emre Čan je dobio novu ulogu u timu, pa tako u veznom redu može da odgovori na sve one uloge koje je i Marko Grujić imao u Zvezdi tokom prethodnih šest meseci.\n3. Kameron Branagan (9. maj 1996)\nUkoliko popravi ofanzivne karakteristike svoje igre Kameron Branagan mogao bi da bude ozbiljna konkurencija Marku Grujiću za mesto u timu. Reč je o kapitenu mlade ekipe Liverpula koji je uspeo da impresionira Jirgena Klopa za kratko vreme. Pre dva meseca je potpisao novi dugoročan ugovor sa Liverpulom i Klop ga smatra akvizicijom za budućnost.\n4. Pedro Ćirivela (23. maj 1997)\nIzdanak Valensijine omladinske škole stigao je na "Enfild" 2013. godine i predstavljao bi direktnu konkurenciju Marku Grujiću jer se najbolje snalazi na poziciji zadnjeg veznog. U septembru je protiv Bordoa na terenu proveo sat vremena i imao 83% realizovanih pasova. Jedini problem mogle bi da mu budu fizičke predispozicije jer tu dobrano zaostaje za ostatkom konkurencije.\nPosle svega rečenog jasno je da na "Enfildu" postoje mladi igrači koji bi bili ozbiljna konkurencija Marku Grujiću za mesto u timu, ali to je nešto što postoji u svakon ozbiljnom klubu i od čega Srbin ne sme da strahuje.\nPodrazumeva se da će do upoznavanja sa konkurencijom uslediti u slučaju da porodica Marka Grujića da "zeleno svetlo" za realizaciju transfera što u datom trenutku nije tako izvesno.


Šta je bolje za Zvezdu - Bolden ili 675.000 dolara? - Sportske.net\nŠta je bolje za Zvezdu - Bolden ili 675.000 dolara?\nJoš uvek nije sasvim izvesno da li će odlični australijski košarkaš naredne sezone igrati za Crvenu zvezdu mts.\nSan Antonio pobeđuje, Dejo Radonjić sve ''upija''Simonović dobio novog saigrača - bivšeg košarkaša Partizana!Kuzmić ugovorio transfer, čeka se Zvezdin 'amin'ABA - Poznat raspored, "večiti" se sastaju početkom novembra!Zvezda preuzela predsedavanje ABA ligom\nBrojni su odlasci iz Zvezde ovoga leta (Mitrović, Dženkins, Simonović...), a samo jedan dolazak, i to neizvestan.\nDžona Bolden je uoči finalne serije domaćeg plej-ofa iz FMP-a prešao u Crvenu zvezdu, ali uz opciju da uopšte i na zaigra za aktuelnog šampiona Srbije, ukoliko ovog leta dogovor angažman u NBA ligi.\nOn već uveliko nastupa za Filadelfiju u Letnjoj ligi, pruža sasvim solidne partije, a kako smo objavili nešto ranije, noćas je u porazu od Bostona (88-83) upisao 13 poena.\nIpak, iz Amerike stižu informacije da Filadelfija najverovatnije neće angažovati 21-godišnjeg Australijanca jer već ima 15 igrača pod ugovorom, uz još dvojicu koji mogu u Razvojnu ligu, na dvojnu registraciju.\nU slučaju sa Bolden do kraja Letne lige svojim partijama ipak ubedi čelnike Siksersa da zaslužuje šansu, Zvezda bi umesto povratka ovog igrača, mogla da računa na 675.000 dolara koliko bi Filadelfija morala da plat da bi zadržala Boldena.\nS obzirom da nezavidnu finansijsku situaciju u Zvezdi, postavlja se pitanje šta bi za crveno-bele bilo bolje u ovom trenutku.


IZETBEGOVIĆ: Naredna godina bit će posebno dobra godina za BiH\n/ Plus / Politika / IZETBEGOVIĆ: Naredna godina bit će posebno dobra godina za BiH\n29.06.2016. u 16:05\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović vjeruje da će, uz neka osporavanja pred izbore, svi bitni problemi s kojima se BiH suočava biti riješeni u narednih godinu dana.\nTelefonski razgovor s predsjednikom Republike Turske Erdoğanom\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović razgovarao je telefonom s predsjednikom Republike Turske Recepom Tayyipom Erdoğanom, a povod razgovora bio je sinoćnji stravični teroristički napad na aerodrom u Istanbulu, u kojem su poginule desetine ljudi.\nIzetbegović je izrazio najiskrenije saučešće porodicama nastradalih, turskoj Vladi i narodu, uime Predsjedništva BiH i svoje ime, naglasivši da su ovakva zlodjela udar na zajedničke vrijednosti cijelog čovječanstva.\n– Terorizam je zajednička prijetnja svima, stoga i naš odgovor u toj borbi mora biti zajednički – poručio je, naglasivši trajno opredjeljenje BiH da na svim poljima sarađuje s Republikom Turskom u suzbijanju terorizma te izrazivši nadu da će organizatori posljednjeg napada biti pronađeni i kažnjeni.\nErdoğan je zahvalio na podršci, istakavši da je Turska odlučna istrajati u borbi protiv terorizma na svom tlu i pobijediti, saopćeno je iz Predsjedništva BiH.


Tačno u metu: "Cirkon" još jednom uspešno testiran - 18.11.2021, Sputnik Srbija\nTačno u metu: "Cirkon" još jednom uspešno testiran\nFregata "Admiral Gorškov" uspešno je lansirala hiperzvučnu raketu "Cirkon", saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije. 18.11.2021, Sputnik Srbija\n"U okviru završnog ciklusa testiranja hiperzvučnog raketnog oružja, posada fregate Severne flote "Admiral Gorškov" izvela je još jedno gađanje raketom "Cirkon". Gađan je cilj koji se nalazio u vodama Belog mora", dodali su u vojnom resoru.Kako su naveli, "let hiperzvučne rakete je bio u skladu sa zadatim parametrima – cilj je pogođen pravo u centar".Ministar odbrane Sergej Šojgu obavestio je ruskog predsednika Vladimira Putina o uspešnom testiranju rakete.„Cirkon“ je prva hipersonična krstareća raketa na svetu sposobna za kontinuirani aerodinamični let sa manevrisanjem u gustim slojevima atmosfere. Može podjednako efikasno da pogađa ciljeve na kopnu i na vodi. Dometa je preko 1.000 kilometara, a razvija brzinu od oko devet Maha, što je devet puta brže od brzine zvuka.\n11:15 18.11.2021 (Osveženo: 11:23 18.11.2021)\n"U okviru završnog ciklusa testiranja hiperzvučnog raketnog oružja, posada fregate Severne flote "Admiral Gorškov" izvela je još jedno gađanje raketom "Cirkon". Gađan je cilj koji se nalazio u vodama Belog mora", dodali su u vojnom resoru.\nKako su naveli, "let hiperzvučne rakete je bio u skladu sa zadatim parametrima – cilj je pogođen pravo u centar".\nMinistar odbrane Sergej Šojgu obavestio je ruskog predsednika Vladimira Putina o uspešnom testiranju rakete.


Han za ublažavanje granice od 60 odsto za javni dug\nTanjug 1. maja 2021. 08:28\nBERLIN – Evropski komesar za budžet Johanes Han zatražio je jasno fleksibilnija pravila za visoko zadužene zemlje po završetku pandemije korona virusa.\n„Ciljevi fiskalne politike moraju biti dostižni za zemlje“, rekao je on u intervjuu za nemački „Velt“.\nKonkretno, on se založio za ublažavanje granice od 60 procenata BDP-a za javni dug, kako je predviđeno kriterijumima iz Mastrihta.\n„Umesto da se u budućnosti propisuje kruto ograničenje ukupnog državnog duga od 60 procenata BDP-a za svaku zemlju, sa svakom zemljom treba da se dogovore realni ciljevi ukupnog duga u određenom periodu i konkretne mere za smanjenje duga“, rekao je Han.\nOn je istakao da, naravno, zadužene države moraju sprovoditi stalno strukturna prilagođavanja i konsolidacije u državnoj potrošnji.\nHan veruje da danas, 24 godine nakon odluke o Paktu stabilnosti i rasta, više ne mogu svih 19 zemalja evrozone da budu posmatrane jednako.\n„Nije više svrsishodno svim zemljama istovremeno ponavljati da se moraju pridržavati gornje granice u vezi zaduženja od 60 odsto BDP-a“, naglasio je on.\nHan smatra da su zemlje poput Grčke sa dugom od 205,6 odsto BDP-a ili Italije sa 155,8 odsto duga BDP-a toliko udaljene od zahteva Pakta stabilnosti da ne mogu srednjoročno postići Mastriške kriterijume od 60 odsto ukupnog duga.\n„Nikakve sankcije tu ne pomažu“, uveren je evropski komesar.\nPrema njegovim rečima, pogođene države treba da imaju mogućnost da investiraju.\n„Visokozadužene zemlje u početku ne bi trebalo da se fokusiraju samo na smanjenje duga, već im trebaju i dovoljna sredstva za državne investicije, što onda dovodi do većeg dohotka i smanjenja tereta duga kroz veći ekonomski rast “, objasnio je Han koji očekuje, posle leta, razgovore o reviziji Pakta za stabilnost.


Lazarević: Vlast u Srbiji ne komunicira evropske integracije na adekvatan način - Progovori o pregovorima\nLazarević: Vlast u Srbiji ne komunicira evropske integracije na adekvatan način\nRat u Ukrajini učinio je ono što su mnogi mislili da je nemoguće – vratio je debatu o politici proširenja. Predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel predložio je da bi politika proširenja mogla da se reformiše tako da proces bude “sektorski”, dok sličnu stvar zagovara i austrijski Kancelarijat u svom non-pejperu.\nIdeju da bi benefite članstva u EU države kandidati mogli da osete i pre formalnog članstva, u oktobru prošle godine lansirali su beograski Centar za evropske politike (CEP) i briselski Centar za evropske političke studije (CEPS). Radi se modelu “faznog pristupanja EU” sa ciljem oživljavanja procesa proširenja. Ideja je da se sa jedne strane ublaži zabrinutost među državama članicama EU u pogledu mogućnosti daljeg proširenja, a sa druge da se prevaziđe očigledan ćorsokak u politici proširenja.\nZato su dva think-tank-a predložila pristupanje u četiri pristupne faze, kako bi se izbegla sadašnja binarna podela u procesu pristupanja “članstvo – odsustvo članstva”. Autori ističu da taj model predviđa i omogućava benefite i za građane i za političke elite. Prelazak iz jedne u drugu fazonu zavisio bi od ocena i zasluga, a po ovom modelu zemlje kandidati za članstvo imali bi pristup strukturnim fondovima EU i pravo posmatranja u institucijama EU i pre formalnog članstva.\nO stanju politike proširenja danas, “faznom pristupanju” i drugim predlozima za poboljšanje procesa pristupanja Zapadnog Balkana EU, ali i šta su najveće prepreke na evropskom putu Srbije, razgovarali smo sa programskom direktorkom Centra za evropske politike i jednom od autorki Modela za fazno pristupanje EU, Milenom Lazarević.\nEWB: Kako biste ocenili politiku proširenja i angažman Evropske unije od početka rata u Ukrajini do danas? Da li ste vi saglasni sa ocenom da imamo pojačan angažman Evropske unije u regionu?\nMilena Lazarević: Mislim da imamo pojačan angažman, ali to je i dalje nedovoljno. Jako smo puno slušali o tome da je ovo novi trenutak za politiku proširenja, da nešto mora da se uradi, da Zapadnom Balkanu mora da se da konkretnija perspektiva članstva…Ali još uvek nismo dobili neku realizaciju tih najava i tek bi trebalo da čujemo šta je to konkretno što Evropska unija sprema ovom regionu.\nRadi se na različitim nivoima i u različitim formatima, na diskusijama o tome šta bi to nešto novo bilo i šta bi se to novo ponudilo. Ali, mislim da pre 23. juna verovatno nećemo saznati šta je konkretno neki zajednički stav država članica Evropske unije po tom pitanju.\nEWB: Videli smo nekoliko predloga o tome kako bi politika proširenja trebalo da izgleda. Najnoviji je austrijski non-pejper… Da li Vi ocenjujete da je realnije da se dogodi reforma politike proširenja ili da se jednostavno proces ubrza sam po sebi?\nML: Jedno bez drugog ne može da ide. Proces se ne može ubrzati sam od sebe iz prostog razloga što postoje države članice koje ne žele nove veto igrače u Savetu dok se Evropska unija interno ne reformiše. Evropski parlament formalno je podneo inicijativu za otvaranje nove Konvencije o izmeni osnivačkih ugovora.\nEvropska unija će definitvno u narednom periodu raditi na izmeni sopstvenih osnivačkih ugovora. To će biti vrlo kompleksan proces, sa jako puno opozicije i protivljenja država koje su inače već protiv izmena osnivačkih ugovora. Kako će se to završiti još uvek ne možemo da znamo, ali ono je sigurno je da će Evropska unija u taj proces ući.\nDa mi ne bismo čekali da se taj proces završi pa da se tek onda desi proširenje, što može potrajati pet ili deset godina godina, moramo biti proaktivni i tražiti načine kako možemo da odobrovoljimo Evropsku uniju da nas primi i pre nego što se osnivački ugovori EU reformišu. Mi iz Centra za evropske politike ulazimo sa predlogom o faznom pristupanju Evropskoj uniji koji smo razvili sa kolegama iz CEPS-a u Briselu.\nEWB: Koje su razlike između predloga o faznom pristupanju koji ste lansirali 2021. godine i onoga što je predložio predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel? Njegov predlog jeste još uvek opšti i nedovoljno razrađen, ali da li vi uočavate neke razlike između ta dva modela?\nML: Ono što je Šarl Mišel predložio nije model, to su samo neke inicijalne ideje. Deo njegovog govora jeste baziran na osnovu zagovoranja iz prethodnog perioda koje smo sproveli sa kolegama iz CEPS-a, koji su jako bili aktivni u briselskim krugovima. Šarl Mišel je u svoj govor uključio ove ideje da bi podigao svest o tome da je potrebno raditi dalje na unapređenju nove metodologije, jer novom metodologijom nije rešeno sve što je trebalo da se reši. Tu ne staje proces inoviranja i unapređivanja politike proširenja.\nOn jeste uzeo neke od elemenata našeg predloga, ali je činjenica da nije pomenuo ono što jeste jedan od ključnih elemenata a to je da se u prvoj od ukupno tri faze članstva, limitira pravo veta novih država članica u Savetu.\nTaj element ključan je za otključavanje političke volje u državama članicama, kao što su Francuska, Holandija ili Danska, kao i verovatno mnoge druge koje se kriju u krugu skeptika prema proširenju. To je važno jer su upravo zbog toga te države članice zabrinute kako bi EU funkcionisala sa novim državama članicama koje su veto igrači, a koje nisu dokazane i sasvim konsolidovane demokratije.\nMislim da je Šarl Mišel otvorio ovu temu i ideju za dalje razgovore, a mi smo tu spremni da dalje nastavimo interakciju i da dalje informišemo tu debatu koja će se svakako nastaviti u narednim mesecima.\nEWB: Konkretno kada govorimo o Srbiji… Ukoliko bi se predlog o “faznom pristupanju” usvojio šta bi to značilo za proces pristupanja? Čini se da bi prema predlogu faznog pristupanja dobijanje benefita i pre samog članstva moglo da bude važno za građane Srbije, kojima se proces evropskih integracija odužio i koji su možda zaboravili na benefite EU. Da li to možda može da poboljša sliku Evropske unije u Srbiji uopšte?\nML: Ja ne bih rekla da su naši građani zaboravili te benefite, problem je u tome što se sa građanima ti benefiti ne komuniciraju ili kad se komuniciraju to je vrlo stidljivo. Stalno je u senci priča o pritiscima o uslovljavanju, nekim zapadnim akterima koji vrše pritisak na nas…\nMi prosto moramo da ogolimo činjenicu da vlast u Srbiji ne komunicira evropske integracije na adekvatan način. To je problem broj jedan koji mi imamo. Naši građani svaku korist koja bude dolazila iz procesa evropskih integracija neće primiti na pravi način ukoliko se nastavi trenutna vrsta diskursa naše političke elite i naših vlasti prema Evropskoj uniji.\nModel faznog pristupanja sa druge strane nosi veliki potencijal da upravo političke elite u našem regionu dodatno motiviše i zainteresuje. Koristi za građane poput otvaranja fondova koje mi predlažemo u pretpristupnoj fazi, kao i veća institucionalna participacija, to su stvari koje su privlačne i za političare. Samim tim što će i građani i privreda dobiti podsticaje kroz daleko veće fondove, možemo očekivati da će i vlasti biti zainteresovanije da urade ono što je neophodno na putu ka Evropskoj uniji. A onda će se možda vremenom videti i nešto drugačiji diskurs prema Evropskoj uniji.\nOvaj trenutak rata u Ukrajini, kad je konkretno slučaj Srbije u pitanju malo je nesrećan, zato što se sve stavlja u senku potrebe da se uvedu sankcije Rusiji. Jednostavno se cela debata o evropskim integracijama svela na to, zato je situacija oko Srbije malo specifična.\nZbog toga prvi pozitivni rezultati primene “faznog modela” se možda i ne bi videli odmah u procesu evropskih integracija Srbije, iako naša zemlja može među prvima da oseti koristi koje sam spomenula, ukoliko bi naše vlasti stvarno zasukale rukave i uradile nešto po pitanju demokratije i vladavine prava.\nEWB: Šta su razlozi za to što ovaj predlog ne bi značajno pomogao Srbiji u ovom trenutku kada je u pitanju proces evropskih integracija?\nML: Zbog demokratije i vladavine prava pre svega. Postoji nekoliko ključnih stvari koje ako se ne dese, nijedan dobar model i nijedna dobra metodologija neće rešiti problem zastoja u procesu proširenja.\nDemokratija i vladavina prava i reforme koje u tom domenu moraju da se sprovedu predstavljaju i kočnicu i podsticaj za sve druge reforme i za celokupni napredak u procesu pristupanja. Paralelno sa tim, moralo bi da se desi otkočenje procesa za one zemlje koje su trenutno blokirane bilateralnim, tj. unilateralnim zahtevima Bugraske prema Severnoj Makedoniji.\nUkoliko taj problem ne bude bio rešen i ukoliko kredibilitet čitave politike proširenja i procesa pristupanja ne bude vraćen time što će se Makedoniji i Albaniji otvoriti konačno pregovori, mislim da nam neće mnogo pomoći dobar proces. Bitno je da stvaramo i da reformišemo proces i da ga unapređujemo paralelno sa tim. Da budemo spremni da onog trenutka kad se stvori politički momentum, deblokadom procesa, da se krene punom parom.\nProces proširenja i politika proširenja moraju da budu pripremljeni za novi politički momentum, a taj novi politički momentum samo jednim delom zavisi od toga kakav će biti proces. Taj momentum velikim delom zavisi od toga koliko će strateški i i geopolitički Evropska unija shvatiti konačno sopstveni proces proširenja.\nTu se vraćamo na početak razgovora, mi imamo puno najava i puno priče o tome da je neophodno ubrzati i stvoriti novu dinamiku u procesu za Zapadni Balkan. Da li je rat u Ukrajini stvorio novi momentum, tek treba da vidimo. I bez deblokade, odnosno bez rešenja problema između Bugarske i Severne Makedonije, bićemo u velikom problemu.\nEWB: Šta očekujete od sastanka lidera EU i Zapadnog Balkana 23. i 24. juna u Briselu?\nML: Nadam se da će se predlog otvaranja pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom biti na dnevnom redu Evropskog saveta 23. juna. Mislim da dalja blokada ne bi bila pametna za Bugarsku, stavila bi ih u jako tešku situaciju jer sada svi vidimo da blokada procesa proširenja ne blokira samo proširenje Evropske unije. Blokira i spoljnu i bezbednosnu politiku Evropske unije i neke vrlo praktične stvari jer Sofija svojom odlukom blokira i sklapanje sporazuma Severne Makedonije sa FRONTEX-om, što je u interesu same EU u kontekstu migracija.\nU svakom slučaju, mi proces moramo da unapređujemo i da ga pripremamo da on može da pokaže svoje rezultate u onim zemljama koje budu napredovale. Ukoliko bude došlo do odvajanja Albanije i Severne Makedonije 23. juna, što se takođe može desiti i mislim da bi u ovom trenutku to stvarno bilo i fer prema Albaniji, mislim da proces treba da bude spreman da „pogura“ one koji mogu da idu brže.


Učesnici protesta poručili: Hoćemo pravdu za Saleta!\nPedesetak navijača „Partizana“ i građana Bijeljine, okupilo se danas na Trgu kralja Petra Prvog Karađorđevića, izražavajući nezadovoljstvo oslobađajućom presudom, koju je, po optužnici za ubistvo navijača Partizana Aleksandra Saleta Pantić, donio Okružni sud u Bijeljini 20. maja.\nNoseći transparent na kojem piše „Ko štiti ubice Saleta Pantića" i uzvikujući „Pravda za Saleta", učesnici protesta ponovili su da je ovakva presuda sramna i da je izazvala nepovjerenje građana u istražne i sudske institucije.\nPorodica ubijenog Aleksandra Saleta Pantića traži od nadležnih da obrazlože zašto su pored svih materijalnih dokaza, DNK analiza, tragova i svjedočenja učesnika, oslobodili počinioce, Sestre ubijenog Pantića Danijela i Aleksandra oslobađajuću presudu smatraju sramnom.\n- Tražimo od nadležnih institucija da traže svoj posao i samo da rade svoj posao po zakonu. I ništa više. Moramo zaista ustati protiv rada tužilaštva i ovakvog tretiranja građana za ovakve stvari. Ovo nisu male stvari, ovo nije sitna krađa, ovo je teško ubistvo. Ovo je kategorisano kao teško ubistvo i mi smo kao porodica pristali i na to, ali sada samo tražim da se poštuje zakon i da se ubice kazne - poručuju sestre ubijenog mladića.\nNastaviće, najavljuju, da organizuju proteste sve dok dok ne dočekaju pravdu za ubijenog mladića.\nPodsjećamo, Aleksandar Sale Pantić ubijen je 15. septembra 2018, na parkingu ispred hotela Sveti Stefan u Dvorovima kod Bijeljine, u tuči navijača Partizana i Zvezde. Današnji skup su obezbjeđivali pripadnici Policijske uprave Bijeljina, a protekao je bez incidenata.


Monstat: Niže cijene stanova u novogradnji | Ekonomist\nCijena kvadratnog metra stambenog prostora u novogradnji u Crnoj Gori u prosjeku je iznosila 975 eura tokom četvrtog prošlogodišnjeg kvartala, što 12,5 odsto niže u odnosu na isti period godinu ranije, najnoviji su podaci koje je objavio Monstat. Kvadratni metar stambenog prostora u Crnoj Gori u prosjeku je 7,8 odsto niži bio u četvrtom u odnosu na treći prošlogodišnji kvartal.\nMonstat u izvještaju navodi da je prosječna cijena kvadratnog metra stana u novogradnji u četvrtom kvartalu u Podgorici iznosila 1.070 eura, u Baru 1.5oo eura, u Budvi 949 eura i u Nikšiću 550 eura.\nPodaci se, kako je pojašnjeno, prikupljaju u okviru kvartalnog istraživanja o cijenama stanova novogradnje, kojim se obuhvataju novoizgrađeni prodati stanovi, odnosno oni za koje je zaključen ugovor o kupoprodaji. Ukupna cijena stana obuhvata cijene građenja, uređenja građevinskog zemljišta i ostale troškove.\nOstali troškovi obuhvataju sve troškove izgradnje, kao što su doprinosi i takse za priključke za električnu mrežu i druge komunalne objekte, takse za pribavljanje dozvole za građenje, porez na dodatu vrijednost, troškove projektovanja zgrade i kamate na zajmove i avanse.\nOznake cijena stambenog prostora cijene stanova kvadratni metar monstat novogradnja


Vesti online / Vesti / Svet / Pesimizam bede\nNa Bliskom istoku i u Severnoj Africi ljudi pate od depresije više nego bilo gde na svetu, navodi se u studiji naučnika australijskog Univerziteta Kvinslend. Takva situacija košta ljude koji žive u toj regiji i po više godina života, piše "Vašington post".\nŽena u jedom beogradskom baru\nIstraživači tvrde kako je depresija drugi najčešći uzrok nesposobnosti, a siromaštvo i ekonomska kriza nepovoljno se odražavaju na kvalitet života građana, ali i na psihološko zdravlje nacije, a izlaz iz te situacije moguće je pronaći u porodici i solidarnosti s ljudima u nevolji.\n* Javni prevoz\n* Građevinski sektor\nSiromaštvo dovodi i do osećanja frustriranosti i besperspektivnosti ljudi, ali i do ukupnog pada raspoloženja stanovništva. Preliminarni rezultati istraživanja Saveta za regionalnu saradnju govore da su Srbi najveći pesimisti u regionu kada je u pitanju aktuelno stanje u zemlji i očekivanja u budućnosti.\nGeneralni sekretar Saveta Goran Svilanović rekao je da je jedan od najtužnijih podataka to što građani Srbije ne vide vezu između škole koju su završili i posla koji rade.\n- Manje od 14 odsto smatra da je obrazovanje važno za uspeh u životu, što je najniže u regionu. Mene ovo zabrinjava i otvara mnogo tema da su naši građani izgubili poverenje u to da škola koju su završili ima ikakve veze sa njihovim uspehom u životu - rekao je Svilanović na konferenciji "Jugoistočna Evropa 2020".\nIstraživanje koje je sprovedeno na 7.000 građana u regionu i 1.400 privrednika pokazuje i da su biznismeni malo veći optimisti. Svima u regionu najveći problemi su nezaposlenost i teška ekonomska situacija.\n* Bliski istok\n* Severna Afrika\nPonedeljak 30.03.2015. 10:25\nmandov svilanovic,jedan od pucista 5-tog oktobra.lepo je sad tebi.domsanlije se nakrale narodnih para.


Tanjug 15. septembra 2021. 06:45\nSEUL – Dva dana nakon što je Pjongjang potvrdio da je testirana nova raketa, prva posle šest meseci, Severna Koreja jutros je sa istočne obale lansirala dva neidentifikovana projektila, saopštila je južnokorejska vojska.\nNačelnik združenog generalštaba južnokorejske vojske saopštio je da su severnokorejski projektili danas lansirani u pravcu teritorijalnih voda istočne obale Korejskog poluostrva, ali nije pružio više detalja o tipu projektila, prenosi AP.\nTAS S je potvrdio da je Severna Koreja u razmaku od pet minuta lansirala dva projektila u pravcu Japanskog mora, ali u izveštaju Rojtersa se navodi da je vlada u Tokiju izrazila nadu da severnokorejski projektil neće pasti u teritorijalne vode Japana.\nStručnjaci ukazuju da severnokorejski test upućuje na zaključak da Severna Koreja nastoji da pojača svoj arsenal oružja zbog zastoja u pregovaračkom procesu sa Vašingtonom.\nOvo najnovije lansiranje izvedeno je dok je kineski ministar spoljnih poslova Vang boravio u Seulu u poseti južnokorejskom predsedniku Mun Dža-inu i drugim visokim zvaničnicima kako bi ih podstakao da sa Pjongjangom reaktiviraju suspendovanu nuklearnu diplomatiju.


Šta ćete videti na ovoj slici zavisi od vaših godina | CityMagazine\nSagledavanje sveta oko nas zavisi od mnogih faktora, a jedan od ključnih su godine. Jedna od najnovijih studija bavi se tom temom na primeru poznate optičke iluzije pod nazivom„Moja žena i moja tašta“.\nOptička iluzija Moja žena i moja tašta čuvena je slika objavljena još krajem 19. veka na kojoj možete videti ili mladu ženu ili staricu. Mlada žena se okreće na drugu stranu, dok je starica prikazana iz profila, ali se ne mogu videti obe istovremeno. Brada devojke je u stvari nos starice, a njena ogrlica služi kao usta za staricu.\nJedno istraživanje nedavno sprovedeno u Australiji došlo je do zaključka da su godine najbitniji faktor u tome šta ljudi prvo vide na ovoj slici. Na primeru od oko 400 ispitanika starosti od 18 do 68 godina, sa prosekom od 32 godine, ispitano je šta prvo vide. Većina je odgovorila da prvo vidi mladu ženu, ali po graničnim godinama ispitanika statistika je pokazala da su mlađi prvo videli devojku, dok su starije osobe prvo videle staricu. Cilj je bio dokazati da sopstvene godine utiču na sagledavanje slike na podsvesnom nivou. A šta vi vidite na slici?\nČuvena optička iluzija\nAstro detektor: Kako da otkrijete partnerovo nezadovoljstvo devojka · iluzija · starica


Za potrebe Domova zdravlja koji se nalaze na području Severnobačkog okruga distribuirano je ukupno 5350 doza vakcine protiv gripa. Reč je o identičnom broju distribuiranih vakcina kao i prošle godine.\nOd ukupno prispelih 5.350 doza, 4.000 je namenjeno za potrebe Doma zdravlja Subotica, 1.000 doza za Dom Zdravlja Bačka Topola, a preostalih 350 doza za potrebe Doma Zdravlja Mali Iđoš, tvrde epidemiolozi u subotičkom Zavodu za javno zdravlje. Kako tvrde, na osnovu iskustava iz prethodnih godina, prispeli broj vakcina biće dovoljan za sve građane.\n- Ukoliko se osvrnemo na prethodnu godinu kada je isporučen identičan broj vakcina, izvesna količina vakcina je ostala neupotrebljena. Sve neupotrebljene vakcine uništavaju se u skladu sa važećim Zakonskim propisima koji regulišu ovu oblast. Ove godine imunizacija protiv gripa o trošku Fonda, obavljaće se vakcinom "Influvac", renomiranog holandskog proizvođača Abbott Biologicals. Vakcina je trovalentna, što znači da pruža zaštitu protiv tri vrste virusa influence, i to protiv virusa influence tipA podtip H1N1, virusa influence tipA podtip H3N2, i virusa influence tip B - objašnjava dr Nebojša Bohucki, epidemiolog u subotičkom Zavodu za javno zdravlje Subotice.\nPrimiti vakcinu ili ne?\nIako i dalje veliki broj građana ne želi da primi ovu vakcinu sumnjajući u njeno dejstvo, ima i onih koji se svake godine redovno vakcinišu i hvale njeno dejstvo. Lekari su saglasni da se vakcinacijom protiv gripa stiče imunitet protiv ove zarazne bolesti.\n- Vakcina protiv gripa Influvac sadrži inaktivisan ("mrtav") virus, i to one delove virusa koji su neophodni sa nastanak željenog imunog odgovora. Drugim rečima, ne postoji ni teoretska mogućnost da dođe do nastanka oboljenja nakon obavljene vakcinacije jer je infektivni agens uništen u samom procesu izrade vakcine. Uz to, vakcina ne sadrži nikakve štetne sastojke, a sama tehnologija izrade vakcine se bazira na procesu koji za sobom ima punih sedam decenija neprestanog tehnološkog usavršavanja. Savremena vakcina protiv gripa je izuzetno bezbedna i prava je šteta ne iskoristiti prednost postojanja jednog ovakvog proizvoda. Postoji veliki broj uzročnika akutnih respiratornih bolesti, u prvom redu virusa, te vakcinacijom protiv gripa stičemo imunitet isključivo protiv ove zarazne bolesti, ali ne i imunitet protiv čitavog niza uzročnika koji mogu da dovedu do oboljenja sa sličnom kliničkom slikom. Upravo iz ovog razloga, neko ko je vakcinisan vakcinom protiv gripa može da oboli od neke akutne respiratorne bolesti tokom zimskog perioda, i tada je reč o bolesti koja je uzrokovana nekim drugim virusom. - kaže dr Bohucki.\nVeć tradicionalno, naši najstariji sugrađani vakcinišu se u najvećoj meri, obzirom da su osobe uzrasta preko 65 godina u najvećoj meri ugrožene od gripa u smislu nastanka daleko teže, ozbiljnije kliničke slike, praćene nizom komplikacija. Nakon ove kategorije, redovno dolaze na vakcinaciju protiv gripa osobe sa nekim od hroničnih bolesti respiratornog ili kardiovaskularnog sistema, osobe obolele od nekog metaboličkog oboljenja (u prvom redu od dijabetesa), ili sa nekim drugim hroničnim oboljenjem, bez obzira na životnu dob, tvrde lekari.\nPriče da su vakcine biološko oružje - neosnovane i smešne\nRazne priče o vakcinama kao biološkom oružju ili stavovi da su vakcine uzrok čitavog niza bolesti savremenog čoveka, odnosno da je jedini smisao postojanja vakcina zarada multinacionalnih kompanija, ne stoje, niti imaju realnog pokrića u nauci, ali svakako da ovi negativistički stavovi deluju zanimljivo pa čak i istinito za veliki broj građana, jer im se ovakve informacije serviraju putem medija od strane neodgovornih pojedinaca koji se i ne bave problematikom imunizacije, ali zato sebe predstavljaju kao velike stručnjake i naučnike, tvrdi dr Bohucki.\n- Cena jedne ampule vakcine je nesrazmerno mala u odnosu na finansijsku dimenziju kada bolest nastane i kada dođe do trošenja velikih finansijskih sredstava na sve skuplje lekove (uključujući tu i cenu hospitalizacije u slučaju nastanka neke od niza mogućih komplikacija). Pri svemu ovome, finansijski je nemoguće prikazati patnju jedne obolele osobe. Ponekad, istina retko, i pored svog uloženog napora, dolazi i do smrtnog ishoda - ističe ovaj lekar. Dodaje da je idealno vreme za vakcinaciju period pre nego što se dokaže prisustvo virusa na nekoj teritoriji, jer se jednom prispeli uzročnik brzo širi među stanovništvom. Treba uzeti u obzir i činjenicu da je nakon primanja vakcine potrebno da prođe oko dve do tri nedelje do postizanja željenog nivoa antitela u krvi. Upravo zbog navedenog, pravo vreme za primanje vakcine je upravo sada, odnosno tokom oktobra.\nVakcine besplatne, u privatnim apotekama oko 650 dinara\nVakcinacija protiv sezonskog gripa počela je u ponedeljak, 5. oktobra u svim zdravstvenim stanicama i ambulantama opšte medicine u gradu i vangradskim naseljima, od 10 do 12 časova u prepodnevnoj i od 16 do 17 časova u poslepodnevnoj smeni. Za decu do 18 godina, vakcine će se davati u Dečijem dispanzeru, odnosno Školskom dispanzeru od 8 do 17 časova, a u ambulantama medicine rada u radnom vremenu ambulanti u preduzeću. Tokom prvih dana početka vakcinacije protiv gripa, javilo se na desetine pacijenata.\nVakcine su u Domovima zdravlja besplatne, i primaju se kod svog izabranog lekara. U privatnim apotekama ih ima i mogu se kupiti u slobodnoj prodaji po ceni od oko 650 dinara. Za sada ih apoteke ne naručuju posebno kao prošle godine, jer još nema velikog broja zainteresovanih, tvrde neki od farmaceuta.\nDeca se vakcinišu već od 6 meseci\nKako tvrdi dr Bohucki, donja granica za decu za imunizaciju protiv gripa je 6 meseci života, dok gornja granica ne postoji. Imunizacija u uzrastu od 6 do 36 meseci života obavlja se dozom prilagođenoj ovoj populaciji (doza od 0,25 ml), dok sve osobe starije od 3 godine života primaju punu dozu odnosno 0,5 ml. Bitno je voditi računa da u momentu primanja vakcine osoba nema povišenu telesnu temperaturu, odnosno da ne boluje od neke akutne bolesti, kada se u tom slučaju vakcinacija privremeno odlaže.


sirijska vlada - Sputnjik Srbija\n01:20 18 Jun 2021\nRijad nudio novac sirijskim poslanicima da se okrenu protiv vlasti\nPoslanik Parlamenta Sirije Muhamed Hejr Džasim el Nadir izjavio je da su pojedina sirijska plemena, kojima je Rijad ponudio novac, odustala od lojalnosti sirijskim vlastima i otišla na severoistok zemlje.\nStejt department ne zna ko gađa bolnice u Siriji\nStejt department ne zna ko izvodi vazdušne napade na bolnice, ali pretpostavlja da su to ili avioni sirijskih vlasti ili Rusije, saopštio je predstavnik Stejt departmenta SAD Džon Kirbi.\nDamask odobrio sporazum Moskve i Vašingtona o primirju\nSirijska vlada odobrila je sporazum SAD i Rusije o prekidu vatre u toj zemlji, saopštila je agencija Rojters.\nUvođenje predstavnika sirijske opozicije u vladu te zemlje principijelno je moguće, ali potrebno je rešiti niz pitanja, pre svega onih koja se tiču odnosa pojedinačnih opozicionih grupacija, smatra saradnik Centra za arapska i islamska istraživanja Instituta za orijentalistiku Ruske akademije nauka Boris Dolgov.\nAsadovu sudbinu može da rešava samo sirijski narod\nZamenik ministra inostranih poslova Rusije Mihail Bogdanov izjavio je da Moskva i Vašington nemaju isti stav u vezi s nasilnim rešavanjem sudbine predsednika Sirije Bašara el Asada.\nSirijske vlasti spremne za pregovore u Ženevi\nMinistar inostranih poslova Sirije Valid Mualem saopštio je specijalnom izaslaniku Ujedinjenih nacija Stafanu de Misturi da je sirijska Vlada spremna da učestvuje na pregovorima o rešavanju sirijske krize koji su zakazani za 25. januar u Ženevi, preneli su mediji.


Skupština danas počinje o rebalansu budžeta\n► Skupština danas počinje o rebalansu budžeta\nSkupština Srbije počeće danas raspravu o rebalansu budžeta za ovu godinu sa pratećim finansijskim zakonima, među kojima su i nova rešenja kojima se ukida 138 parafiskalnih nameta, sedam agencija i drugih regulatornih tela.\nNa dnevnom redu vanredne sednice parlamenta, koja je sazvana na zahtev 123 poslanika, a treba da počne u 15 sati, nalazi se ukupno 36 zakonskih predloga i drugih akata.\nPored rebalansa budžeta, koji predviđa prihode od 829,6 milijardi dinara, rashode od 1.033,2 milijarde i deficit od 203,6 milijardi dinara, ili 6,2 odsto BDP i predlozima odluka o davanju saglasnosti na odluke o izmenama i dopunama finansijskih planova za 2012. godinu, poslanici će razmatrati paket pratećih zakona iz oblasti finasija, čiji je cilj uvođenje reda u javne finansije i sprečavanje finasijskog kolapsa države.\nTim zakonskim rešenjima, između ostalog, predviđeno je ukidanje 130 parafiskalnih nameta, što treba da rastereti privredu Srbije, a predviđeno je i minimalno povećanje akciza na cigarete i dizel gorivo i poreza.\nOpšta stopa PDV-a se od oktobra povećava sa 18 na 20 odsto, dok je na sve životne namirnice zadržana snižena stopa tog poreza od osam odsto.\nParlamentarci će debatovati i o izmenama zakona o turizmu, o privatizaciji, o obaveznom osiguranju u saobraćaju, o zaštiti od jonizujućih zračenja i o nuklearnoj sigurnosti, o prestanku važenja Zakona o Fondu za zaštitu životne sredine, o hemikalijama, o vodama, o šumama, o stočarstvu, o vinu, o veterinarstvu, o sudskim taksama, o vazdušnom saobraćaju, o javnim putevima, o vanrednim situacijama i o energetici.\nNa dnevnom redu biće i izbor viceguvernera Narodne banke Srbije i Predlog odluke o izboru Saveta Državne revizorske institucije, kao i izmena odluka o izboru članova i zamenika članova odbora parlamenta, koje su podnele poslanička grupa DS S, SDPS, SPS, URS i NS.\nOd predviđenih 829,6 milijardi dinara prihoda rebalansom budžeta, poreski prihodi iznose 700,6 milijardi dinara ili 84,5 odsto, dok neporeski prihodi i primanja iznose 127,35 milijardi ili 15,4 odsto ukupnih primanja budžeta. Ostatak obuhvataju donacije u vrednosti 1,6 milijardi dinara, što čini 0,2 odsto ukupnih prihoda.\nProcenjuje se da će rast poreskih prihoda, u odnosu na prihode predviđene originalnim budžetom, biti 3,3 odsto, dok će neporeski prihodi biti manji za 16,5 odsto.\nSkupština Srbije: Utvrđen dnevni red, rasprava sutra od 10.00\nPoslanici Skupštine Srbije danas su posle skoro osam sati utvrdili dnevni red skupštinske sednice, a početak rasprave zakazan je za sutra u 10.00.Poslanici su danas raspravljali koji će od 150...\nSkupština Srbije sutra o ostavci ministra finansija\nSkupština Srbije počeće sutra, u ponedeljak, novu sednicu na kojoj bi trebalo da razmotri dvadesetak predloga zakona i međunarodnih sporazuma, i da "primi k znanju" ostavku ministra...\nSkupština završila sednicu usvajanjem seta vojnih zakona\nSkupština Srbije završila je danas sednicu usvajanjem zakona iz oblasti odbrane i bezbednosti, među kojima su i izmene Zakona o BIA kojim se daju veća ovlašćenja direktoru te službe.


Press Online :: Festivali :: Počeo festival Dani Beograda u Prištini / print=true\nPočeo festival Dani Beograda u Prištini\nProjekcijom filma "Ničije dete" u režiji Vuka Ršumovića, u prištinskom bioskopu ABC otvoren je festival "Dani Beograda u Prištini", koji traje do 16. septembra.Program obuhvata tribine, izložbe, koncerte i filmske projekcije. Cilj ovog festivala je uspostavljenje veza između mladih umetnika i promovisanje zajedničkih aktivnosti.\nPrethodno su se ovakvim festivalom beogradskoj publici predstavili mladi kosovski umetnici. Prema rečima organizatora festivala, "Dani Beograda u Prištini" je kulturni događaj koji povezuje mlade umetnike iz Srbije i sa Kosova.\n"Možete da upoznate mlade umetnike iz Beograda koj će izlagati u okviru različitih aktivnosti, imaćemo projekciju dva filma, imaćemo dve izložbe mladih umetnika, zatim dva koncerta, četiri debate na različite teme. Moći ćete da ispratite različite sadržaje, nadam se da će prištinska publika uživati u svemu tome", kaže Jelena Džombić, koordinatorka Helsinškog odbora za ljudska prava.\n"Mi starije generacije, godinama smo živeli u jednoj državi , tako da se poznajemo, ali se mlade generacije ne poznaju. Ovo je idealna prilika da se zbližimo", istakao je Birol Urđan, koordinator Liberalnodemokratskog centra iz Prištine.\nFestival je finansirala Delegacija EU u okviru programa "Podrška civilnom društvu za Republiku Srbiju ;2013", u organizaciji Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji, u saradnji s Liberalnodemokratskim centrom iz Prištine.


RTS :: Vučić: U nedelju razgovor s Putinom, tema i ugovor o gasu\nPolitika Vučić: U nedelju razgovor s Putinom, tema i ugovor o gasu\nčetvrtak, 26. maj 2022, 11:54 -> 20:26\nAleksandar Vučić je, komentarišući izjavu Srđana Milivojevića da će uskoro uslediti "spasiba na družbi", rekao da će toga svakako biti jer će razgovarati sa Putinom, kao i da se obojica uvek pristojno ponašaju i pozdravljaju i zahvaljuju.\nVučić je, osvrnuvši se na osmehe i podsmehe pojedinaca u vezi sa razgovorom sa Putinom, najavio da će se s njim čuti u 11 sati.\nIzrazio je uverenje da će s Putinom imati ozbiljan, korektan razgovor, da će govoriti o gasnom ugovoru, saradnji i svim drugim pitanjima.\nDodao je da očekuje da će naša zemlja imati drugačiji aranžman za gas sa Rusijom, ali da moramo da obezbedimo rezerve.\n"Naši su kapaciteti napravljeni da mogu da prime pet miliona kubnih metara dnevno iz skladišta u Banatskom Dvoru. Sad ćemo da uradimo rekonstrukciju sa Rusima da podignemo na 6,7 miliona kubnih metara. Ako budemo uzeli, a moramo da uzmemo, u mađarskom skladištu, to je još pet miliona. Sa 11,7 miliona i da nam neko iseče gas, mi možemo da preživimo, jer je to nekih 80 odsto naših realnih potreba", ocenio je predsednik Srbije.\nVučić je tokom obilaska radova na gradilištu sektora 6 obilaznice oko Beograda najavio da će uskoro biti važnih poseta iz Evrope, sveta, ali i Ruske Federacije.\n"Imamo poziciju kao i pre 90 dana, jedina zemlja u Evropi koja ima potpuno istu, pravičnu poziciju i poziciju koja je usklađena sa najvišim interesima države Srbije. To je pozicija ozbiljnosti, odgovornosti, poštovanja međunarodnog javnog prava i to je srpska pozicija", kaže predsednik.\nNemamo problema ni sa šećerom ni sa drugim namirnicama, istakao je Vučić.\n"Ni sa tim neće biti problema. Nemamo problema sa količinama šećera koje imamo. Imali smo problema sa jednom firmom iz Kolubarskog okruga i jednim tajkunom, nekim kamatarima, koji misle da je vreme da zarade veliki novac", rekao je Vučić.\nUkazao je da je i za neke druge namirnice postojao pokušaj istog tajkuna da otkupi sve misleći da vara državu i izbegava obaveze koje postoje.\n"Sve uspevamo da završimo. Ljudi ne teba da brinu. Imamo tolike količine šećera da možemo da intervenišemo u svakom trenutku", rekao je predsednik.\n"Kada histerija nastane, tu nema ozbiljnih argumenata. Kada vređate Anu Brnabić onako jadno i na ličnoj osnovi, mnogo više govorite o sebi nego o njoj", rekao je Vučić odgovarajući na pitanja novinara o Milanovićevim uvredama na račun premijerke Srbije.\nPredsednik ističe da smatra da je mnogo važno da se pokaže da ratni zločini ne mogu da ostanu nekažnjeni, a sve ostalo, sve te političke igre, vriska, dreka, histerija, nikome nisu naročito bitne. "To je politički folklor, nažalost", dodaje.\nDodaje da ne zna da li se radi o pravoj fotografiji ili foto-montaži i izražava uverenje da će organi vlasti u Hrvatskoj znati da preduzmu šta je potrebno.\n"Fašizam je teška bolest protiv koje moramo da se borimo na svakom mestu i verujem da ćemo ukazivanjem na to kakva je to pošast bila, ali i neumanjujući mogućnost obnove takve bolesti u Evropi i svetu, sprečiti da se to dogodi", rekao je Vučić.


Ostaju olakšice za subvencionisane kredite – ICR\nGuverner Narodne banke Srbije (NBS) Dejan Šoškić izjavio je danas da će i u narednih šest meseci ostati olakšice manjeg izdvajanja devizne obavezne rezerve za banke koje budu odobravale subvencionisane kredite.\n– Olakšica će se odnositi na subvencionisane kredite za likvidnost, trajna obrtna sredstva, izvozne poslove i investicije, u odnosu na njihovo stanje od 13. januara ove godine – rekao je Šoškić na konferenciji za novinare.\nGuverner je istakao da će primenom nove odluke Izvšnog odbora NBS o utvrđivanju različitih stopa obavezne rezerve u zavisnosti od ročnosti obaveze, odnosno izvora finansiranja banaka, biti smanjena ukupna obavezna rezerva za 268 mil EUR.\nOd toga će smanjenje obaveze deviznog izdvanja biti u iznosu 329 miliona, dok će dinarski deo izdvajanja biti povećan u vrednosti od oko 61 mil EUR.\nNove monetarne mere, kako je rekao Šoškić, treba da podstaknu banke da daju pozajmice za dužim rokom otplate, a istovremeno spreče oslobađanje dinarske likvidnosti koja bi uticala na rast inflacije.\nOdlukom izvršnog odbora NBS deo dinarske osnovice na obaveze koje su oročene do dve godine stopa obavezne rezerve ostaje 5%, dok na dinarske izvore finansiranja banaka sa ročnošću preko dve godine neće biti obračunavata obavezna rezerva.\nDevizna obavezna rezerva na izvore finansiranja banaka sa ugovorenom ročnošću preko dve godine ostaje 25%, uz uslov da se 10% izdvoji u dinarima. Na obaveze sa kraćom ročnošću stopa obavezne rezerve se podiže na 30%, od čega je 15% izdvajanje u dinarima.\nNovi propisi neće se primenjivati na obaveze banaka koje se odnose na njihov dopunski kapital, zatim na novac primljen od međunarodnih finansijskih organizacija i depozite i kredite primljene iz inostranstva od 1. oktobra 2008. do 31. marta 2010. godine do dospeća toh obaveza, a najkasnije od kraja 2013. godine.\nŠoškić je rekao da je centralna banka povećala referentnu kamatnu stopu sa 11,5% na 12% da bi obuzdala visoka inflatorna očekivanja.\nOn je najavio da će centralna banka i ubuduće monetarnu politiku prilagođavati ispunjenju cilja da inflacija u 2011. godini bude 4,5%, sa odstupanjem plus ili minus 1,5%.\nProcene guvernera su da će inflacija, posle rasta u prvim mesecima, biti usporena od polovine 2011. godine.\n– Na inflaciona očekivanja u narendom periodu uticaće rast regulisanih cena, kao i cena hrane i kretanje svetskih cena nafte – rekao je Šoškić.\nBAJATOVIĆ: Razmatra se mogućnost da gas ne poskupi za građane\n„Čoka“ ide na američke i ruske trpeze


Koliku platu očekuju programeri - ITmagazin\nNaslovna Blog Koliku platu očekuju programeri i da li su zaista toliko razmaženi?\nNa osnovu potražnje za njihovim znanjima, očekuju veća primanja. Istovremeno, programeri u Srbiji uopšte nisu zahtevni po pitanju dodatnih benefita koje bi poslodavci mogli da im ponude\nKada bi mogao da bira, programer iz Srbije bi hteo platu od 1.455 evra, pokazuje istraživanje sprovedeno među korisnicima portala HelloWorld.rs. To je skoro tri i po puta više od prosečne plate u našoj zemlji, koja se kreće oko 420 evra. Realno ili ne?\nS obzirom da se godinama unazad traži „programer više“, da takvih stručnjaka nema na listama Zavoda za zapošljavanje, željenu platu verovatno formira odnos ponude i potražnje. Nedostatak programera na tržištu zahteva i drugačiji pristup njihovom pronalaženju – oni iskusniji najčešće ni ne apliciraju za poslove jer kompanije na razne načine pokušavaju da stupe u kontakt sa njima i da im se “dodvore”. U tome im pomaže i servis altTab, koji omogućava iskusnim IT stručnjacima da budu kontaktirani samo od strane onih poslodavaca koji u velikoj meri ispunjavaju njihova očekivanja od radnog mesta i projekta na kom će raditi.\nIstraživanje, sprovedeno među 1.003 ispitanika pokazuje, da i među programerima postoje razlike u pogledu želja za visinom primanja, kako one koje diktiraju godine radnog staža, tako i mesto u kojem žive i rade. Tako recimo, oni sa iskustvom od preko 10 godina očekuju u proseku 1.550 evra, što je za 16 procenata više od programera mediora, sa iskustvom od dve do pet godina.\nRazlika je još veća u zavisnosti od mesta stanovanja. U Beogradu, gde objektivno troškovi života jesu najveći, IT eksperti prosečno priželjkuju 1.629 evra zaradu, što je za 40 procenata više od niškog proseka. Da li je svakodnevica u Nišu, gde se očekuje 1.160 evra mesečno, baš toliko „jeftinija“, drugo je pitanje. Novosađani i Kragujevčani su skromniji od Beograđana, ali bi ipak za koju desetinu evra više od Nišlija.\nPrava pomama za programerima, što je i globalni, i domaći trend, uslovila je da im poslodavci nude, ne samo dobre zarade, već i uslove rada. Svi znamo da su razvojni centri najvećih svetskih IT kompanija svojevrsni radno-zabavni parkovi, gde se težak intelektualni i kreativni rad amortizuje raznim aktivnostima koje imaju za cilj da razonode, opuste, socijalizuju i mimo radnih procesa. Dakle, zato što im može biti, programeri imaju sve preduslove da budu, osim dobro plaćena, i prilično „razmažena“ radna snaga.\nMeđutim, istraživanje obavljeno među korisnicima altTab servisa na sajtu HelloWorld.rs pokazuje da programeri u Srbiji uopšte nisu zahtevni po pitanju dopunskih sadržaja. Mogućnosti kao što su klizno radno vreme, rad van kancelarije, kodeks oblačenja za većinu ispitanika su poželjne mogućnosti ili im nije bitno. Ako se izuzme edukacija vezana za profesionalno usavršavanje, za koju 15 odsto ispitanih tvrdi da je neophodna, sve pobrojane mogućnosti su oko 10 ili ispod deset procenata.\nSvaki deseti bi zahtevao klizno radno vreme, da kodeks oblačenja nije strogo formalan i da dobije slobodne dane za prekovremen rad. A kada je reč o wellness paketima, samo 0,8 odsto učesnika ankete se izjašnjava da su oni neophodni za prihvatanje ponude za zaposlenje, dok za 70 odsto ova beneficija nema nikakav značaj. Svega 1,4 procenata od poslodavaca bi zahtevalo prostorije za zabavu i relaksaciju dok je ostatku svejedno da li bi ovu beneficiju imali na novom radnom mestu, a 2,7 odsto njih bi tražilo da ima obezbeđenu hranu na poslu. Dakle, definitivno se ne može reći da su domaći programeri „razmaženi“. Žele da zarade znatno veću platu od prosečne u Srbiji, ali ne i da rade pod „staklenim zvonom“.\nKroz seriju odgovora na pitanja koja bi oni pitanja postavili budućim poslodavcima, pomenuto istraživanje pokazuje da je ovdašnjim IT-ekspertima mnogo važnije da li se radi prekovremeno, koja je veličina tima u kojem će raditi, da li će biti okruženi kolegama-seniorima, da li se razvija sopstveno ili outsourcing rešenje, koji alati se koriste. Dakle krajnje praktična pitanja koja programerima treba da omoguće da se brzo snađu i uklope na novom radnom mestu.\nANTRFILE: Više iskustva, manje pitanja\nIzjašnjavajući se o tome šta bi pitali buduće poslodavce, programeri sa mane radnog iskustva definitivno bi se duže zadržali na razgovoru za posao. IT stručnjaci koji rade između dve i pet godina bi, na primer, duplo češće pitali da li će raditi u okruženju sa iskusnijima od sebe u odnosu na one čija karijera je duža od 10 godina. Sa dužinom iskustva opada i potreba da se na razgovoru za posao sazna da li se radi na outsorcing rešenjima ili se razvijaju sopstvene platforme. Razlika među programerima grupisanim po iskustvu je manja kada je reč o pitanjima vezanim za prekovremeni rad, o tehnologijama i alatima koji se koriste.\nPrethodni tekstSpaceX – novo lansiranje i planovi za budućnost\nSledeći tekstJeftini Android uređaji postali meta virusa\nRadovan Laćarak - 10. Septembra 2019.


Droga glavni posao | Novosti.RS\n23. 07. 2002. u 00:00\nU Kruševcu, Leskovcu i Zrenjaninu deluje po pet mafijaških družina, sa mnoštvom članova, čija je osnovna delatnost droga i – automobili.\nU NEKADAŠNJOJ srpskoj prestonici trenutno caruje pet izuzetno dobro organizovanih kriminalnih grupa, koje su **poslovima** vezane sa gotovo celom zemljom, a imaju **ispostave** i u mnogim okolnim mestima. Najveći profit **ubiraju** od trgovine narkoticima i oružja, ali i od reketiranja uglednih i bogatih privrednika.\nJedna od najorganizovanijih i najbrojnijih mafijaških ekipa ne samo u Kruševcu, već i u Srbiji, jeste ona koju predvodi izvesni Zoran. Dobro **uigrana** družina sa 18 članova najviše **radi** na ovom području, ali i u Jagodini, Trsteniku... Poslednjih šest, sedam godina ova grupa je povezivana sa više ubistava i ranjavanja na kruševačkoj i jagodinskoj teritoriji. Za likvidacije su uglavnom koristili vatreno oružje, ali i eksplozivne naprave. Evidentirano je i da je ova ekipa do sada nekoliko puta oružjem napala i pripadnike policije.\nOperativna saznanja govore da grupa od prošle godine pokušava na razne načine da **opere** novac stečen kriminalom. Ulažu u privatne firme, a u tom **poslu** povezali su se, prema policijskim informacijama, čak i sa nekadašnjim visokim funkcionerima JUL-a i saveznim poslanicima. Sumnja se da su čak oni organizovali pokušaj ubistva bivšeg direktora cementare **Novi Popovac**, kako bi ga primorali da posluje sa njima. Zoranov klan odlično sarađuje sa grupama iz Beograda, Niša, Leskovca, Kraljeva i Čačka.\nU ĆIĆEVCU, nadomak Kruševca, oformljena je četvoročlana grupa koju predvodi izvesni Dejan, a koja se **specijalizovala** za teške krađe, iznude, trgovinu drogom, pa i oružjem. NJihova **teritorija** je Kruševac, ali i Beograd, Jagodina, Crna Gora...\n**Dvojac** iz Brusa Dejan i Andreja, prema policijskim saznanjima, organizovao je kanal za krijumčarenje vozila iz inostranstva i Crne Gore na Kosovo i Metohiju. Prvi je bio osuđivan zbog silovanja, a prema podacima, bavi se i prodajom kaseta na kojima je, skrivenom kamerom, snimao obljube nad maloletnicama. Za njega policijski izveštaji govore da je sa Luletom iz Niša **radio** i drogu.\nBraća Zoran i Goran (nemaju ista prezimena jer ga je jedan od njih promenio zbog potraga u inostranstvu) uglavnom **rade** teške krađe, i to obično u prodavnicama tehničke robe. Često jedan od njih odlazi u Švajcarsku i Italiju, gde nastavlja sa **poslovima**. Obojica su već duže vremena u sukobu sa suparničkim ekipama u Kruševcu, a dosadašnji epilog je više ranjenih na obe strane.\nDvoje iz Aleksandrovca (jedno je dama) i jedan čovek iz Trstenika oformili su ekipu koja se uglavnom bavi razbojničkim krađama, u kojima ima mrtvih i povređenih. **Odradili** su i jedno plaćeno ubistvo, a **deluju** na području Trstenika i Aleksandrovca.\nNa području Kruševca izvesni Dalibor je okupio sedmočlanu grupu, čija je osnovna **delatnost** krijumčarenje narkotika. U sukobu su sa najbrojnijom kruševačkom ekipom koja je preuzela od njih primat nad gradom. Policija ima saznanja da su **ratovi** mogući i ubuduće.\nNinoslav, Branislav i Miroslav su **solisti** koje je kruševačka policija evidentirala kao izvršioce krivičnih dela. Prva dvojica se uglavnom angažuju u Beogradu, često za uterivanje dugova, dok treći **trguje** ukradenim vozilima.\nVETERAN U TIMU\nZa razliku od Kruševca, u Leskovcu nema pojedinaca koji se samostalno bave kriminalom. Zato, međutim, ima 26 ljudi koji su se zbog nelegalnih poslova organizovali u pet grupa. Prvu predvodi izvesni Srđan i sa svoja tri kompanjona **zadužen** je za krađu, razbojništva i iznude, a sumnja se da im se ne **gadi** ni droga.\nOva ekipa **specijalizovala** se za provale u kuće, stanove, prodavnice i magacine. Postoje saznanja da osim na teritoriji Leskovca, deluju i na području Niša, Prokuplja i Beograda. Iako najviše veruju sebi, ponekad angažuju i druge kriminalce. Operativna saznanja ukazuju da je vođa ove grupe **na vezi** sa jednim Voždovčaninom, **veteranom beogradskog asfalta** i jednim od retkih preživelih **momaka stare garde**.\nPetočlana ekipa koju predvodi izvesni Slobodan uglavnom **radi** provale u kuće, stanove, prodavnice i magacine. Sarađuju sa gore navedenom družinom, kao i sa pomenutim Voždovčaninom, sa kojim preprodaju drogu. Trguju i oružjem, a neki od njih registrovani su i kao narkomani.\nOsnovano se sumnja i da ekipa izvesnog Milorada, sa sedam pripadnika, takođe trguje heroinom. Ipak, najviše se **bave** razbojništvima i krađama, iznudama i otmicama. Podaci govore da vođa grupe organizuje i planira gotovo sva krivična dela (često radi sam), da je vrlo autoritativan, agresivan... Na njega je pokušano i ubistvo.\nOva družina **radi** na celoj teritoriji Srbije, a viđeni su i u Republici Srpskoj. Često borave u inostranstvu, vrlo su pokretljivi. Policijske informacije govore da su **skloni uživanju droga**.\nMILORAD SVE PLANIRA\nPrenos, transport i distribucija heroina **delatnost** su bratije koju predvodi izvesni Zoran. Ovaj četverac označen je kao glavni snabdevač drogom za leskovačko područje. Narkotike nabavljaju u Bugarskoj i Turskoj. Na **vezi** su sa grupama iz Kruševca (vodećim klanom), a saznanja govore da je Zoran bio u dobrim odnosima i sa pokojnim Željkom Ražnatovićem Arkanom, ubijenim pre dve godine.\nU Leskovcu je za vozila **zadužen** nekadašnji policajac iz SUP Priština, koji je organizovao družinu sa četiri pripadnika, od kojih su dvojica njegova rođena braća. Bivši radnik MUP-a često je u ovom gradu, ali i u Gračanici, gde ugovara preprodaju automobila. Vozila ne **dižu** ne samo u Leskovcu, već i Beogradu, Nišu... Glavni kupci su Šiptari.\nKao i u gradu na jugu Srbije, tako ni u Zrenjaninu nema **solista**, ali ima 18 kriminalaca raspoređenih u pet ekipa. Prvu predvodi Srđan i uglavnom se bavi preprodajom droge, trgovinom oružja, krađama... Obijaju prodavnice, magacine, stanove i vozila. Često zbog istih **poslova** odlaze u Novi Sad, Beograd...\nIzvesni Radomir i njegova tri kompanjona uglavnom **rade** reketiranje, iznude, razbojništva... Pojedinci iz grupe, prema poslednjim policijskim saznanjima, bave se i trgovinom narkoticima. Operativni podaci ukazuju i da su često **u kontaktu** sa najbrojnijom i najopasnijom ekipom iz Zemuna.\nZa pokojnog Vanju Gaborova postojale su sumnje da sa dvojicom drugara krijumčari heroin, ali i krade automobile, čini razbojništva... U **poslu** su povezani sa gore navedenom zrenjaninskom ekipom, koju predvodi Radomir, a, navodno, drogu su rasturali za njihov račun. Gaborov je pre izvesnog vremena likvidiran u svom automobilu.\nDve grupe u gradu na Begeju **specijalizovale** su se za automobile. **Ordiniraju** na teritoriji cele Jugoslavije, a osim krađe i preprodaje vozila, bave se i falsifikovanjem papira za njih. Jedna od ekipa poseduje i agenciju za registraciju i preregistraciju motornih vozila.


Zabrana ulaska: Oštre mere Srbije zbog opasnosti po bezbednost iz Crne Gore - 01.04.2018, Sputnik Srbija\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas da neće dozvoliti da Srbija bude poligon za obračun dva najjača klana iz Crne Gore i da će biti... 01.04.2018, Sputnik Srbija\nStefanović je to rekao odgovarajući na pitanje da li postoji opasnost da se obračuni crnogorskih kriminalnih klanova „preliju“ u Srbiju.\nOn je ukazao na to da MUP intenzivno prati situaciju na terenu i dešavanja u Crnoj Gori, razmenjuje informacije sa kolegama iz te zemlje i preduzima sve mere na terenu kako se ne bi dozvolilo da na našoj teritoriji dođe do izvršenja teških krivičnih dela.\nKako je istakao, neće dozvoliti da Srbija bude poligon za obračun dva najjača klana iz Crne Gore.\n„Zabranićemo ulazak u našu zemlju jednom broju lica za koja smatramo da mogu da ugroze bezbednost i nastavićemo sa snažnim represivnim akcijama, kojima ćemo poslati jasnu poruku da takva lica nisu dobrodošla na teritoriji Srbije“, naveo je ministar.\nStefanović je, komentarišući stavove pojedinih opozicionih stranaka o Kosovu i Metohiji, rekao da je jasno da postoje dve grupe opozicionih političkih stranaka koje su očigledno pod ogromnim uticajem različitih zapadnih ambasada i država, a da je suština njihovih poruka ista.\n„Jedni kažu da Srbija treba da dobije sve, i pošto je jasno da je to nemoguće, oni u stvari kažu da Srbija ne treba da dobije bilo šta. Porukom da treba da tražimo sve, oni se lažno dodvoravaju građanima i smanjuju šanse naše zemlje da se izbori za Kosovo i Metohiju, jer je potpuno jasno da nismo u poziciji da dobijemo sve“, naveo je on.\nKako kaže, druga grupa stranaka tvrdi da predsednik Aleksandar Vučić treba da potpiše saglasnost da Kosovo bude nezavisno, a da Srbija ne dobije ništa u tom procesu.\nNakon toga, podvlači, Vučića bi optužili da je izdajnik i vodili kampanju protiv njega, zato što je sproveo ideju upravo njihovih stranaka, a Srbija i u tom slučaju ne bi dobila ništa.\n„Očigledno je da imamo snažan uticaj zapadnih ambasada na političke stranke koje se oglašavaju na temu Kosova, a jedina politika im je da Srbija ne dobije ništa“, naveo je ministar.\nStefanović je rekao da je jedina nada Srbije da nastavi da se ponaša odgovorno, jača ekonomiju i svoje snage bezbednosti i pruži podršku politici Aleksandra Vučića, koja, ističe, garantuje da neće biti novog stradanja Srba, ni njihovog ubijanja, ni proterivanja.


Dekodiranje Samsung Galaxy E5 u servisu Doktor Mobil\nDekodiranje Samsung Galaxy E5 mobilnog telefona jedna je od usluga koju profesionalno pružamo u servisu Doktor Mobil u Beogradu. Otključavanje Vašeg Samsung Galaxy E5 smartfona obavićemo pouzdano i u najkraćem mogućem roku, koji možete precizno saznati kada telefon donesete u servis na dekodiranje.\nSamsung Galaxy E5 je kompaktan pametni telefon elegantnog dizajna i jednostavan za rukovanje, debljine samo 7,3 mm. Ima 5-inčni Super AMOLED HD ekran rezolucije 1280×720 piksela, a značajna prednost ovog smartfona je što podržava dual SIM (korišćenje dve kartice, dva broja istovremeno).\nDolazi sa operativnim sistemom Android v4.4.4 (KitKat), koji pokreće Quad-core Snapdragon 410 procesor takta 1,2GHz, sa 1,5GB radne i 16GB interne memorije. Ima glavnu kameru od 8 megapiskela pozadi i prednju od 5MP koje pružaju mogućnost snimanja kvalitetnih fotografija i selfija. Baterija ovog telefona ima kapacitet od 2400 mAh.\nSamsung Galaxy E5 može se kupiti u prodavnicama mobilnih telefona za keš, a ako je nabavljen preko ugovora kod nekog od operatera mobilne telefonije najverovatnije će biti zaključan za korišćenje samo u mreži dotičnog operatera.\nTakva situacija će biti i ako ste ovaj model mobilnog telefona dobili ili kupili od nekoga iz inostranstva – i u tom slučaju telefon je verovatno zaključan i može se koristiti isključivo u mreži matičnog operatera.\nNi jedna ni druga situacija za Vas neće biti problem jer u servisu Doktor Mobil radimo profesionalno dekodiranje ili otključavanje mobilnog telefona, a nakon te operacije svoj smartfon možete koristiti u svakoj mreži i u svakoj državi sveta.\nNaši stručni serviseri će Samsung Galaxy E5 otključati pouzdano i bezbedno, dakle bez bilo kakvih posledica po Vaš telefon.\nCena dekodiranja Samsung Galaxy E5\nCena dekodiranja Samsung Galaxy E5 u servisu Doktor Mobil je pristupačna. Za prezicne podatke o ceni i potrebnom vremenu za otključavanje mobilnog telefona pozovite nas na neki od telefona servisa ili nam pišite putem formulara u nastavku teksta:\nU servisu Doktor Mobil u Beogradu pored dekodiranja Samsung Galaxy E5 radimo i dekodiranje drugih modela Samsung telefona, kao i kompletan hardverski i softverski servis Samsung mobilnih telefona.